# Den Europæiske Unions C 155/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.155.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 155 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang1. juni 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.155.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 155

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang1. juni 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2013/C 155/01 | Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien | 1 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 155/02 | Euroens vekselkurs | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2013/C 155/01

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

1

Europa-Kommissionen

2013/C 155/02

Euroens vekselkurs

2

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 155/03 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 3 |
| 2013/C 155/04 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 9 |
| 2013/C 155/05 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 13 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2013/C 155/03

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

3

2013/C 155/04

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

9

2013/C 155/05

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

13

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 1.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 155/1

---

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

2013/C 155/01

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er anført i bilag I og II til Rådets afgørelse 2013/255/FUSP (1) og i bilag II og IIa til Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at de personer og enheder, der er opført i de nævnte bilag, skal være omfattet af de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i den pågældende rådsafgørelse og den pågældende rådsforordning. Begrundelsen for opførelsen af disse personer og enheder på listen findes i de relevante afsnit i disse bilag.

De berørte personer og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er anført i bilag III til forordning (EU) nr. 36/2012, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler i forbindelse med vitale behov eller specifikke betalinger (jf. artikel 16 i forordningen).

Med henblik på Rådets næste revision af listen over de personer og enheder, som er omfattet af restriktive foranstaltninger, kan de berørte personer og enheder inden den 28. februar 2014 til Rådet på følgende adresse indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at beslutningen om at opføre dem på nævnte liste bør genovervejes:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| DG C — Unit 1C (Horizontal Issues) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

DG C — Unit 1C (Horizontal Issues)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Der gøres ligeledes opmærksom på, at de berørte personer har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 147 af 1.6.2013, s. 14.

---

Europa-Kommissionen

| 1.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 155/2

---

Euroens vekselkurs (1)

31. maj 2013

2013/C 155/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3006 |
| JPY | japanske yen | 130,47 |
| DKK | danske kroner | 7,4557 |
| GBP | pund sterling | 0,85365 |
| SEK | svenske kroner | 8,5828 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2406 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,6140 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,711 |
| HUF | ungarske forint | 296,11 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7018 |
| PLN | polske zloty | 4,2792 |
| RON | rumænske leu | 4,3843 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,4456 |
| AUD | australske dollar | 1,3540 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3434 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,0981 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6265 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6412 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 470,85 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,2174 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,9789 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5500 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 742,47 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0267 |
| PHP | filippinske pesos | 55,031 |
| RUB | russiske rubler | 41,4400 |
| THB | thailandske bath | 39,480 |
| BRL | brasilianske real | 2,7664 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,7688 |
| INR | indiske rupee | 73,4980 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3006

JPY

japanske yen

130,47

DKK

danske kroner

7,4557

GBP

pund sterling

0,85365

SEK

svenske kroner

8,5828

CHF

schweiziske franc

1,2406

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,6140

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,711

HUF

ungarske forint

296,11

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7018

PLN

polske zloty

4,2792

RON

rumænske leu

4,3843

TRY

tyrkiske lira

2,4456

AUD

australske dollar

1,3540

CAD

canadiske dollar

1,3434

HKD

hongkongske dollar

10,0981

NZD

newzealandske dollar

1,6265

SGD

singaporeanske dollar

1,6412

KRW

sydkoreanske won

1 470,85

ZAR

sydafrikanske rand

13,2174

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,9789

HRK

kroatiske kuna

7,5500

IDR

indonesiske rupiah

12 742,47

MYR

malaysiske ringgit

4,0267

PHP

filippinske pesos

55,031

RUB

russiske rubler

41,4400

THB

thailandske bath

39,480

BRL

brasilianske real

2,7664

MXN

mexicanske pesos

16,7688

INR

indiske rupee

73,4980

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 1.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 155/3

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 155/03

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»ISTARSKI PRŠUT«

EF-Nr.: HR-PDO-0005-01041-04.10.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

»Istarski pršut«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Kroatien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.2 — | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.2 —

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Istarski pršut« er et tørsaltet kødprodukt fremstillet af svineskinke (bagben) uden svær og underhudsfedtvæv og med bækkenben. Den ferske skinke tørres først i en lage af havsalt og krydderier, hvorefter skinken lufttørres uden at blive røget. Modningsprocessen længde er mindst 12 måneder i alt.

»Istarski pršut«-skinkens alder regnes fra den første dag i lagen. Hvis den ferske skinke vejer op til 16 kg, varer fremstillingsprocessen mindst 12 måneder, og hvis den vejer over 16 kg, varer fremstillingsprocessen mindst 15 måneder.

»Istarski pršut« er en oval skinke, da den også indeholder bækkenbenene. Tåen afskæres i haseleddet, og sværen fjernes ligeledes, undtagen under haseleddet (10-15 cm). Skinken har korrekt afrundede kanter, flade ydersider, rene eller med et tyndt skimmellag, der forlænger skinkens holdbarhed. Et tværsnit af muskelvævet viser, at muskelvævet er rosarødt uden stærk misfarvning, og fedtvævet skal være hvidt. »Istarski pršut« har en særlig karakteristisk duft af tørret modent svinekød og krydderurter. Skinken har en typisk fyldig intens smag og er let saltet.

Det salgsklare produkt har følgende fysisk-kemiske egenskaber: Vandindholdet skal være under 55 %, indholdet af natriumchlorid skal være under 8 %, og vandaktiviteten (aw) skal være under 0,93.

»Istarski pršut« skal veje mindst 7 kg på markedsføringstidspunktet.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Istarski pršut« fremstilles af fersk svineskinke:

| | afkom af de rene racer Svensk Landrace, Tysk Landrace og Large White i opdræt |
| --- | --- |

afkom af de rene racer Svensk Landrace, Tysk Landrace og Large White i opdræt

| | krydsninger af to af disse racer |
| --- | --- |

krydsninger af to af disse racer

| | tilbagekrydsninger af disse racer |
| --- | --- |

tilbagekrydsninger af disse racer

| | krydsninger af tre af disse racer mellem F1-afkom (Landrace x Large White) x Duroc-racen |
| --- | --- |

krydsninger af tre af disse racer mellem F1-afkom (Landrace x Large White) x Duroc-racen

Den gennemsnitlige kropsvægt for svin i flok på slagtetidspunktet skal være 180 kg ± 10 %, og svinene skal være mindst ni måneder gamle. Bækkenbenene (hofteben, sædeben og skamben) bevares ved fremstillingen af den ferske skinke, hvorimod korsbenet og halehvirvlen fjernes. Korsbenet fjernes ved at gennemskære bækkenleddet, og tåen afskæres i haseleddet. Sværen og underhudsvævet afskæres 0-15 cm fra haseleddet. Den forarbejdede ferske skinke skal veje mindst 13 kg.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

I opfedningsfasen fodres de svin, der anvendes til fremstilling af »Istarski pršut«-skinke, med foderblandinger. Alle ingredienserne i foderblandingerne, undtagen mineraler, vitaminer og andre tilsætningsstoffer, skal stamme fra det i punkt 4 nævnte område, der er godkendt til svineopdræt. Alle ingrediensernes oprindelse skal kunne spores fra produktionsstedet til stalden, og oprindelsen skal kontrolleres af det autoriserede certificeringsorgan.

I den sidste opfedningsfase (over 110 kg) er det tilladt at erstatte op til 50 % af majsen med byg. Derudover kan svinene fodres med hvede eller hvedeklid, frisk kløver, lucerne, græskar, kålhoveder, foderroer, sukkerroepulp, vallen og kogte kartofler. Mask og affald fra ølfremstilling må ikke bruges til opfedning af svin.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle faser i fremstillingen af »Istarski pršut«, fra saltning og presning til tørring og modning frem til færdigvaren skal gennemføres i det i punkt 4 afgrænsede geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Istarski pršut« kan markedsføres som et helt stykke (et helt stykke med ben) eller i pakker med udbenet skinke, større eller mindre stykker af tørret skinke eller tørret skinke i skiver. Disse typer tørret skinke skal pakkes under vakuum eller i en modificeret atmosfære.

Udbening af den tørrede skinke, udskæring i stykker eller i skiver og emballering med henblik på salg må kun ske i det område, hvor »Istarski pršut« fremstilles. Ved at begrænse udskæringen og emballeringen af den tørrede skinke til produktionsområdet forenkles kontrollen væsentligt, det bliver lettere at spore oprindelsen, og mulighederne for at snyde med og misbruge etiketterne minimeres. Ved at begrænse udskæringen og emballeringen til produktionsområdet har producenterne ligeledes mulighed for selv at stå for disse processer eller at få dem udført af personale, der har erfaring med udskæring og emballering af »Istarski pršut«-skinken, dens særlige egenskaber og kvalitet, og således mulighed for at sikre, at den oprindelige produktkvalitet også opretholdes efter udskæring og emballering.

3.7.   Særlige mærkningsregler

Når modningsfasen er afsluttet, mærkes alle tørrede skinker, der opfylder varespecifikationens krav. Mærket består af et fællesmærke og »Istarski pršut«-producentens producentkode, som er identisk med produktionsanlæggets veterinære kontrolnummer. Fællesmærket er vist nedenfor.

Image

Når hele produktet eller de forskellige former for pakninger (hel tørret skinke, stykker eller skiver af tørret skinke) markedsføres, skal produktet ud over de oplysninger, der kræves i henhold til lovgivningen, mærkes med betegnelsen »Istarski pršut« og produktets fællesmærke. Betegnelsen »Istarski pršut« skal være let læselig og uudslettelig og skal være tydeligere fremhævet i skriftstørrelse, -type og -farve (typografi) end andre mærkninger, herunder fællesnavnet, varepartiets produktionsnummer og producentens varemærker, billeder og påskrifter.

Ud over oprindelsesbetegnelsen »Istarski pršut« må der ikke angives andre termer såsom adjektiverne ægte, traditionel, håndlavet, typisk, lokal, hjemmelavet osv. eller stednavne for den istriske halvø, uanset på hvilket sprog de siges eller skrives.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for den råvare, der anvendes i fremstillingen af »Istarski pršut«, er begrænset til følgende amter i Republikken Kroatien: Istarska, Primorsko-Goranska (kun fastlandet uden øerne), Karlovačka, Sisačko-Moslavačka, Zagrebačka, Bjelovarsko-Bilogorska, Koprivničko-Križevačka, Međimurska, Virovitičko-Podravska, Požeško-Slavonska, Brodsko-Posavska og Osječko-Baranjska i Vukovarsko-Srijemska. Oprindelsesbetegnelsen »Istarski pršut« blev registreret første gang i 2002, og dette er årsagen til, at produktionsområdet for råvaren er større end selve færdigvarens produktionsområde.

Produktionsområdet for »Istarski pršut« er begrænset til det område, der ligger inden for Istria amt, undtagen de øer, som tilhører Istria amt, hvor produktionen ikke er tilladt. Istria amt omfatter følgende byer og kommuner: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada og Vrsar i Žminj.

5.   Forbindelse til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det vigtigste kendetegn ved den istriske halvø er middelhavsklimaet, der ændrer sig gradvis fra kysten og ind i landet og langsomt bliver kontinentalt på grund af den kolde luft fra bjergene og Alperne tæt på. Det istriske klima er kendetegnet ved hyppige vinde om vinteren, hvoraf næsten halvdelen blæser fra nord og øst. Denne vindfordeling i vinterperioden er gunstig for skinkeproduktionen, der påbegyndes på dette tidspunkt (saltning og tørring). De særlige naturbetingelser, der egner sig til tørring af skinke om vinteren, skyldes vindene fra nord, nordøst og øst. Bura, en stærkt nordøstlig vind fra Učka-bjerget, der blæser fra land til hav, er særlig gunstig. På grund af middelhavsklimaet med temperaturer, der ikke er ekstremt lave om vinteren, en tør luft og hyppige kølige vinde er naturbetingelserne i Istria ideelle til fremstilling af »Istarski pršut«. Takket være det særlige klima kan »Istarski pršut« lufttørres uden at blive røget. Dette er en væsentlig årsag til »Istarski pršut«-skinkens høje kvalitet og særpræg i forhold til andre tørrede skinker.

»Istarski pršut«-skinkens berømte og særlige smag skyldes ikke udelukkende klimaet, men også erfarne og dygtige generationer af istriske landbrugere. En af de vigtigste økonomiske aktiviteter for alle istriske landbrugere var rent faktisk at opdrætte og slagte svin og producere en række traditionelle produkter med tørret svinekød, og den tørrede skinke er et af de produkter, der adskiller sig fra de andre produkter på grund af dens høje kvalitet og store betydning.

Svinene blev traditionelt opdrættet i over et år og fodret med de forskellige foderstoffer, som var tilgængelige på bedriften på de forskellige årstider, bl.a. kløver og lucerne, græskar, kålhoveder, foderroer, vallen og kogte kartofler. Svinene blev først slagtet, når de var meget tunge og vejede langt over 200 kg. Metoden til fremstilling af tørret skinke, der tidligere varierede en smule fra landsby til landsby, blev allerede ensrettet i det 19. århundrede, navnlig for så vidt angår producenternes sammensætning og brug af lagen og presningen af skinken og varigheden af disse processer. Et af de særlige kendetegn ved den istriske metode, der blev udviklet for mange år siden, var sammensætningen af tørlagen bestående af salt og et eller flere krydderier (sort peber, hvidløg, laurbær og rosmarin). Et andet særligt kendetegn er den metode, der anvendes til at adskille bagbenet fra den halve slagtekrop og til at forme og forarbejde skinken. Den traditionelle og meget unikke metode til fremstilling af skinke er f.eks. blevet videreført fra den tid, hvor landbrugerne var nødt til at smelte så meget fedtvæv som muligt om til fedt for at konservere det til senere brug. Ifølge den traditionelle opskrift fjernes al svær og underhudsfedtvæv således fra den ferske skinke i den første fase af fremstillingen af skinke, hvilket er en sjældenhed og en undtagelse i forhold til den metode, der anvendes til fremstilling af skinke i andre områder. Et andet særligt kendetegn under formningen er, at hoftebenene ikke fjernes, og skinken indeholder derfor mere kød og er større.

Indtil for nylig fremstillede de fleste landbrugere i Istria tørret skinke, og det har derfor været nemt at bevare den traditionelle fremstillingsmetode. Der er ikke noget, der tyder på, at nogen istrisk producent af tørret skinke nogensinde har anvendt en anden metode end den, han har overtaget fra sine forfædre. Der er blevet fremstillet skinke i Istria gennem flere hundrede år, og de traditionelle metoder er blevet forbedret i denne periode. Den tidligste optegnelse, der er fundet indtil videre, med en udtrykkelig henvisning til pršut, går tilbage til 1580, hvor det i de glagolitiske optegnelser i Roč-kommune anføres, at der bl.a. blev bestilt tørret skinke til præfektens bryllupsceremoni (Dražen Vlahov: »Knjiga računa općine Roč (1566-1628)«, Državni arhiv u Pazinu (statsarkivet i Pazin), Pazin, 2009, s. 102-103). Nogen tid senere, nemlig i 1594, blev der ligeledes i Roč-kommune bestilt og serveret tørret skinke til en frokost for Rašpor-kaptajnen (guvernøren i den venetianske del af det nordlige Istria) og hans gæster afholdt i anledning af festen til ære for St. Marina (ibid., s. 110-111). I en optegnelse fra 1612 anføres det, at »fire hundrede uskokker krydsede Učka ... Uskokkerne stjal en masse kvæg, store mængder ost, tørret skinke, vin og andre fødevarer« (Miroslav Bertoša: »Istra: doba Venecije«, Zavičajna naklada Žakan Juri, Pula 1995, s. 318). I et dokument fra 1810 anføres det, at det dyreste kød var saltet svinekød — skinke og bacon (Nevio ettó: Napoleon u Istri, IKK Grozd, Pula, 1989, s. 54, 100, 112, 116, 139 og 141).

5.2.   Produktets egenart

De særlige kendetegn ved »Istarski pršut«, der adskiller skinken klart fra andre tørrede skinker, kan tilskrives de istriske landbrugeres kulturarv og de generelle naturbetingelser på den istriske halvø for produktion og forarbejdning af landbrugsprodukter og fødevarer. »Istarski pršut«-skinkens egenart skyldes navnlig tre faktorer: råvaren, produktionsteknikken baseret på traditioner og færdigvarens organoleptiske egenskaber.

Råvarens egenart kan tilskrives det kontrollerede opdræt af visse genotyper af svin, der fodres i overensstemmelse med særlige krav i en forlænget opfedningsperiode for at nå op på en kropsvægt på 180 kg. Svinene skal være tunge ved slagtningen, således at der opnås en stor mængde fersk skinke, på grund af det betydelige tab af vand i tørrings- og modningsfasen.

Ved brug af den traditionelle metode bevares bækkenbenene (os ilium, os pubis og os Ishii), hvilket ikke er standardproceduren for fremstilling af skinke i andre områder. Det kan navnlig anføres, at lårbenshovedet (caput femoris — lårbenets hoved) ikke kan ses, når skinken er blevet forarbejdet og afrundet, hvorimod det kan ses på indersiden og i midten i andre typer tørret skinke, og dette er et af skinkens særlige visuelle kendetegn. I »Istarski pršut« kan dette hoved ikke ses, fordi det er i bækkenbenet (acetabulum).

Det er ligeledes en helt usædvanlig forarbejdningsteknik at fjerne svær og underhudsfedtvæv fra hele ydersiden, dvs. indtil kødet. Den forarbejdede skinke tørres i en lage af havsalt tilsat peber, hvidløg, laurbær og rosmarin. Tilsætningen af så mange krydderier under saltningen er et andet særligt kendetegn ved fremstillingen af »Istarski pršut«. Da sværen og fedtvævet fjernes, bliver tørringen lidt større i forhold til andre skinker, men det giver også skinken endnu et særligt kendetegn, nemlig udvikling af skimmel på skinkens ydersider. Tilstedeværelsen af skimmel i tørrings- og modningsfasen er et andet særligt ydre kendetegn ved »Istarski pršut«.

»Istarski pršut«-skinkens særlige organoleptiske egenskaber er åbenlyse, først og fremmest i skinkens ydre fremtoning, da den er uden svær og underhudsfedtvæv, og den indeholder også bækkenbenene, der giver skinken en usædvanlig oval form, og den har ofte større eller mindre koncentrationer af skimmel på ydersiden.

Færdigvaren er kendetegnet ved en særlig aroma, en mild, let salt smag og en ensartet rosarød farve, og muskelvævet har den ønskede konsistens. Skinken indeholder ingen tilsætningsstoffer, da den er fremstillet efter den traditionelle metode.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Årsagssammenhængen mellem »Istarski pršut« og Istria-området er de eksisterende gunstige betingelser for fremstilling af tørrede kødprodukter. Naturbetingelserne i Istria er præget af middelhavsklimaet, og der er således ikke ekstremt lave temperaturer om vinteren, og luften afkøles og tørres af de hyppige vinde. De gennemsnitlige temperaturværdier og den relative luftfugtighed fra december til marts fremmer den naturlige tørring af kød optimalt. På grund af den lave temperatur i begyndelsen og den gradvis stigende luftfugtighed er det muligt at fuldføre en egentlig tørringsproces. Af denne årsag og for at sikre, at naturbetingelserne får en væsentlig indflydelse på produktet, kan saltningen af skinkerne (den indledende produktionsfase) kun finde sted i perioden 15. oktober-20. marts. Den sæsonbestemte produktion, dvs. tidsfristen for den indledende produktionsfase, er et af de vigtigste aspekter i den traditionelle produktionsmetode.

Når foråret kommer med varmere dage, lagres skinkerne i modningsfasen i kældre eller andre tilsvarende lokaler, hvor der ikke er store udsving i temperatur og luftfugtighed. Disse betingelser er ideelle for fremstillingen af traditionel lufttørret, men ikke røget »Istarski pršut« og således en væsentlig årsag til skinkens høje kvalitet og særpræg i forhold til andre tørrede skinker.

De særlige kendetegn ved »Istarski pršut«, der adskiller skinken klart fra andre tørrede skinker, kan ikke blot tilskrives klimaforholdene, men også de istriske landbrugeres kulturarv, dvs. erfarne og dygtige generationer af istriske landbrugere. Landbrugerne fremstillede tørrede skinker og brugte kun meget tunge svin (med en vægt på over 180 kg), der bl.a. blev fodret med kløver, lucerne, græskar, kålhoveder, foderroer, vallen og kogte kartofler. Selv om denne foder ikke længere anvendes i den moderne opfedning, er det tilladt at anvende den i den sidste opfedningsfase for at opretholde de traditionelle opfedningsegenskaber og for at opnå en særlig kødkvalitet.

Den traditionelle metode til fremstilling af »Istarski pršut« er blevet videreført fra den tid, hvor landbrugerne var nødt til at smelte så meget fedtvæv som muligt om til fedt for at konservere det til senere brug. Ifølge traditionelle opskrifter fjernes sværen og underhudsfedtvævet således indtil kødet i den første fase af fremstillingen af »Istarski pršut«, hvilket er en sjældenhed og stort set en undtagelse i forhold til fremstillingsmetoden i andre områder, hvor skinken generelt tørres med svær. Et andet kendetegn, der adskiller »Istarski pršut« fra andre skinker, er den traditionelle produktionsmetode, hvor skinken forarbejdes uden at fjerne bækkenbenene. På grund af den særlige forarbejdning af skinken, er »Istarski pršut« altid lidt større og tungere end tørrede skinker fremstillet i andre områder, selv om sidstnævnte skinker har svær og underhudsfedtvæv.

Tørringen af skinken uden svær og underhudsfedtvæv, der betyder, at hele muskelvævets yderside eksponeres direkte for luften, og at ydersiden dækkes med skimmel i modningsfasen, resulterer helt klar i en lidt anderledes modningsproces og i »Istarski pršut«-skinkens særlige organoleptiske egenskaber.

»Istarski pršut«-skinkens særlige aroma og smag skyldes forskellige krydderier, der tilsættes tørlagen. Krydderiernes indflydelse på »Istarski pršut«-skinkens aroma er et vigtigt aspekt, da hele skinkens yderside — i modsætning til andre typer tørret skinke — er i kontakt med krydderierne, således at deres smag kan trænge lettere og dybere ind i alle dele af skinken.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

Det kroatiske landbrugsministeriums (national myndighed) websted

http://www.mps.hr/UserDocsImages/Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---

| 1.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 155/9

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 155/04

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»VALAŠSKÝ FRGÁL«

EF-Nr.: CZ-PGI-0005-0805-04.04.2010

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Valašský frgál«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Den Tjekkiske Republik

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 2.4. | Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer. |
| --- | --- |

Kategori 2.4.

Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

En rund tærte med en diameter på 30-32 cm. På dialekt hedder den også »vdolek«, »pecák« eller »lopaťák«, og den fremstilles af en tynd gærdej med forskelligt fyld på overfladen.

Efter bagning er dejens farve gylden, mens fyldets farve afhænger af, hvilket fyld der er anvendt. Kagens øverste lag består af lys smuldret dej, der kan være overstrøet med smuldrede ingefærkager eller stødt kanel eller overhældt med smør og drysset med sukker.

Som fyld anvendes pære, flødeost, birkes, syltetøj (povidla), frugt (blomme, æble, blåbær eller abrikos), valnødder, kål (frisk kål eller surkål), gulerødder eller kålrabi. Fyldet udgør ca. 42-48 % af det samlede produkt.

Tærten anbringes på en rund papirform og emballeres normalt med krympefilm eller andre former for fødevarefilm, der anvendes på markedet. Den kan også emballeres i en kartonæske, en plastic- eller trækasse eller en fedttæt papiremballage.

Emballagetype: hele tærter: 600-700 g, halve tærter: 300-350 g, kvarte: 150-175 g.

Tærterne sælges også uemballerede på fremstillingsstedet.

»Valašský frgál« markedsføres også dybfrossen. Dybfrysningen ændrer ikke på produktets egenskaber. Den lægges i fryseren efter emballering. Det frosne produkt kan opbevares ved en temperatur på – 18 °C eller derunder i ni måneder. Det anbefales, at den spises inden for 24 timer efter optøning. Oplysninger om holdbarhed og opbevaring er angivet på emballagen.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Følgende ingredienser indgår i dejen: halvgroft hvedemel eller en blanding af tre typer mel (fint, halvgroft og groft), sukker eller sødemiddel, vegetabilsk fedtstof eller vegetabilsk olie, svinefedt eller smør, pasteuriserede eller friske æggeblommer, mælkepulver, frisk mælk eller vand, frugtsaft (citron, æble eller pære), gær og salt. Det er nu tilladt at tilsætte dejen et tilsætningsmiddel, så den holder sig frisk.

Hovedingrediensen er mel. Den vægtmæssige andel af de andre ingredienser i dejen skal være følgende: fedt (vegetabilsk fedt, olie, svinefedt eller smør): mindst 20 %; sukker eller sødemiddel (fruktose): mindst 10 % (hvis der anvendes et andet sødemiddel, afhænger mængden af midlets sødme); æggeblommer: mindst 5 %. Mængden af frugtsaft, gær, salt og andre smagsgivende råvarer afhænger af den opskrift, der benyttes af den enkelte producent.

Fyldet skal udgøre ca. 42-48 % af den samlede vægt af »Valašský frgál« inden bagning.

Følgende ingredienser indgår i fyldet:

| | Pærefyld: pæresyltetøj (povidla) fremstillet af tørrede pærer, blommesyltetøj (povidla) eller frugtsyltetøj, tørrede æbler, smuldret ingefærkage, ethyloxyhydrat-baseret aromastof (herefter »aromastof«), stødt stjerneanis, vaniljesukker, vand. |
| --- | --- |

Pærefyld: pæresyltetøj (povidla) fremstillet af tørrede pærer, blommesyltetøj (povidla) eller frugtsyltetøj, tørrede æbler, smuldret ingefærkage, ethyloxyhydrat-baseret aromastof (herefter »aromastof«), stødt stjerneanis, vaniljesukker, vand.

| | Fyld med flødeost: blød flødeost, sukker eller sødemiddel, pasteuriserede eller friske æggeblommer, vand, rosiner, vaniljesukker eller vaniljecreme, frugtsaft (valgfri), vegetabilsk olie, aromastof, stødt muskatblomme, stabilisator til flødeost, skovbær. |
| --- | --- |

Fyld med flødeost: blød flødeost, sukker eller sødemiddel, pasteuriserede eller friske æggeblommer, vand, rosiner, vaniljesukker eller vaniljecreme, frugtsaft (valgfri), vegetabilsk olie, aromastof, stødt muskatblomme, stabilisator til flødeost, skovbær.

| | Birkesfyld: stødt birkes, sukker eller sødemiddel, mælkepulver eller frisk mælk, vand, vegetabilsk fedt, fintmalet hvedemel, vaniljesukker, rosiner, rasp, stødt kanel, aromastoffer. |
| --- | --- |

Birkesfyld: stødt birkes, sukker eller sødemiddel, mælkepulver eller frisk mælk, vand, vegetabilsk fedt, fintmalet hvedemel, vaniljesukker, rosiner, rasp, stødt kanel, aromastoffer.

| | Fyld af syltetøj (povidla): blommesyltetøj (povidla), vaniljesukker eller sødemiddel, vand, aromastoffer. |
| --- | --- |

Fyld af syltetøj (povidla): blommesyltetøj (povidla), vaniljesukker eller sødemiddel, vand, aromastoffer.

| | Æblefyld: revne æbler eller æblegrød, sukker eller sødemiddel, vaniljesukker, stødt kanel, hakkede nødder, rosiner, vand. |
| --- | --- |

Æblefyld: revne æbler eller æblegrød, sukker eller sødemiddel, vaniljesukker, stødt kanel, hakkede nødder, rosiner, vand.

| | Blåbærfyld: friske eller frosne blåbær eller blåbærkompot, blåbærsyltetøj. |
| --- | --- |

Blåbærfyld: friske eller frosne blåbær eller blåbærkompot, blåbærsyltetøj.

| | Abrikosfyld: friske eller frosne abrikoser eller abrikoskompot, abrikossyltetøj. |
| --- | --- |

Abrikosfyld: friske eller frosne abrikoser eller abrikoskompot, abrikossyltetøj.

| | Blommefyld: friske eller frosne blommer eller blommekompot, blommesyltetøj (povidla), stødt birkes, sukker eller sødemiddel. |
| --- | --- |

Blommefyld: friske eller frosne blommer eller blommekompot, blommesyltetøj (povidla), stødt birkes, sukker eller sødemiddel.

| | Nøddefyld: hakkede nødder (valnødder, hasselnødder eller en blanding), sukker eller sødemiddel, fintmalet hvedemel, mælk, smør, vegetabilsk fedt eller vegetabilsk olie, rasp, abrikossyltetøj, vand, rosiner, vaniljesukker, aromastoffer. |
| --- | --- |

Nøddefyld: hakkede nødder (valnødder, hasselnødder eller en blanding), sukker eller sødemiddel, fintmalet hvedemel, mælk, smør, vegetabilsk fedt eller vegetabilsk olie, rasp, abrikossyltetøj, vand, rosiner, vaniljesukker, aromastoffer.

| | Kålfyld: revet frisk kål eller omhyggeligt skyllet surkål, sukker eller sødemiddel, smør, vegetabilsk fedt eller vegetabilsk olie, fintmalet hvedemel, vand, stødt sort peber, salt. |
| --- | --- |

Kålfyld: revet frisk kål eller omhyggeligt skyllet surkål, sukker eller sødemiddel, smør, vegetabilsk fedt eller vegetabilsk olie, fintmalet hvedemel, vand, stødt sort peber, salt.

| | Gulerodsfyld: friske gulerødder, sukker eller sødemiddel, vaniljesukker, birkes, smør, vegetabilsk fedt, vegetabilsk olie, fintmalet hvedemel, vand, stødt kanel, salt. |
| --- | --- |

Gulerodsfyld: friske gulerødder, sukker eller sødemiddel, vaniljesukker, birkes, smør, vegetabilsk fedt, vegetabilsk olie, fintmalet hvedemel, vand, stødt kanel, salt.

| | Kålrabifyld: frisk kålrabi, sukker eller sødemiddel, smør, vegetabilsk fedt eller vegetabilsk olie, fintmalet hvedemel, citronsaft eller æblesaft, vand, stødt sort peber, frisk eller tørret persille, salt. |
| --- | --- |

Kålrabifyld: frisk kålrabi, sukker eller sødemiddel, smør, vegetabilsk fedt eller vegetabilsk olie, fintmalet hvedemel, citronsaft eller æblesaft, vand, stødt sort peber, frisk eller tørret persille, salt.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin fra fremstilling af dejen (på grund af den anvendte metode: da dejen indeholder gær, må der ikke være nogen pauser mellem de enkelte trin i processen) og pålægning af fyldet til bagning af tærten og den efterfølgende emballering skal finde sted inden for det afgrænsede geografiske område for at opretholde kvalitet og hygiejne. Fremstillingen af selve fyldet behøver ikke finde sted inden for det afgrænsede område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Udskæring og emballering skal ske hos producenten på grund af de særlige egenskaber ved produktet, som er beregnet til omgående forbrug, og for at opretholde kvaliteten. Hvis det færdige produkt skulle transporteres uemballeret, ville kvaliteten blive forringet, fordi tærten ville gå i stykker eller blive bøjet, eller fordi hygiejnereglerne ville blive overtrådt. Endelig skal der på emballagen påsættes en etiket med oplysninger om producent, produktets sammensætning og alle andre obligatoriske oplysninger, der garanterer, at den kommer fra det afgrænsede område. Etiketten benyttes blandt andet i forbindelse med eventuel inspektion.

3.7.   Særlige mærkningsregler

Producenter af »Valašský frgál« skal tydeligt angive navnet »Valašský frgál« på produktets emballage. Logoet for beskyttet geografisk betegnelse bliver ligeledes påført emballagen som information til kunden, til brug for inspektionsmyndighedens kontrol og til at sikre produktets sporbarhed. Hvis produktet sælges uemballeret, skal det tydeligt vises på salgsstedet, at der er tale om »Valašský frgál«.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Valašsko er en geografisk region i den sydøstlige del af Tjekkiet. Den består af følgende kommuner (fra øst til vest): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov og Nový Hrozenkov.

5.   Forbindelse til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Tidligere brugte indbyggerne i Valašsko oftest tørring, når de skulle konservere frugt. Resten af året blev den tørrede frugt anvendt til en lang række forskellige kulinariske formål. Det mest typiske eksempel på dette var brugen af tørrede pærer til fremstilling af pæresyltetøj (povidla). Det er ligeledes typisk for Valašsko, at der kun anvendes én enkelt type fyld på en »frgál«. Det er en tradition, som de historiske kilder ligeledes bekræfter: Der er aldrig mere end én type fyld på en »frgál«.

5.2.   Produktets egenart

»Valašský frgál« adskiller sig fra andre tærter og kager især med hensyn til følgende karakteristika:

| — | Dejens sammensætning og fremstillingsmetode: Først piskes de forskellige flydende ingredienser sammen. Derefter tilsættes de blødgjorte fedtstoffer, og det hele piskes sammen til en blød grød. Først da tilsættes hævemidlet, hvorefter mel tilsættes lidt ad gangen, så det danner en blød dej, der skal blandes, indtil der dannes bobler (dejen indeholder meget luft), og den ikke klistrer. |
| --- | --- |

—

Dejens sammensætning og fremstillingsmetode: Først piskes de forskellige flydende ingredienser sammen. Derefter tilsættes de blødgjorte fedtstoffer, og det hele piskes sammen til en blød grød. Først da tilsættes hævemidlet, hvorefter mel tilsættes lidt ad gangen, så det danner en blød dej, der skal blandes, indtil der dannes bobler (dejen indeholder meget luft), og den ikke klistrer.

| — | Udrulningen af dejen til en rund form ved hjælp af en enhåndsbetjent rulle, der også har sin oprindelse i Valašsko. Den jævne udrulning af dejen fra midten og ud mod kanterne betyder, at den, selvom den er tynd, bliver tæt, blød og fin i strukturen, når den bages. |
| --- | --- |

—

Udrulningen af dejen til en rund form ved hjælp af en enhåndsbetjent rulle, der også har sin oprindelse i Valašsko. Den jævne udrulning af dejen fra midten og ud mod kanterne betyder, at den, selvom den er tynd, bliver tæt, blød og fin i strukturen, når den bages.

| — | Anvendelsen af typiske former for fyld, især fyld af tørret frugt (pærer). |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af typiske former for fyld, især fyld af tørret frugt (pærer).

| — | En »Valašský frgál« har kun én slags fyld (forskellige typer fyld kombineres aldrig). Fyldet er en væsentlig del af tærten: ca. 42-48 % af vægten inden bagning. Det øverste lag overstrøs med smuldret dej eller ingefærkage eller stødt kanel. Efter bagning kan der drysses sukker på, og den kan overhældes med smør. |
| --- | --- |

—

En »Valašský frgál« har kun én slags fyld (forskellige typer fyld kombineres aldrig). Fyldet er en væsentlig del af tærten: ca. 42-48 % af vægten inden bagning. Det øverste lag overstrøs med smuldret dej eller ingefærkage eller stødt kanel. Efter bagning kan der drysses sukker på, og den kan overhældes med smør.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Denne ansøgning er baseret på både produktets særkende og dets ry — ikke kun i Valašsko og omegn. De første skriftlige kilder om berømte tærter og kager, der kaldes »vdolek« eller »frgál«, findes i en krønike tilbage fra 1826 med titlen Bromatologia moravo-rustica af J.H.A. Gallaš. Den indeholder oplysninger om tærter, der fremstilles af hvede- eller rugmel, og som fyldes med flødeost, frugtsyltetøj (povidla) eller grød af tørrede pærer, som er typisk for denne region, og som kun fremstilles i det afgrænsede område Valašsko.

»Valašský frgál« fremstilles i overensstemmelse med traditionelle og nedskrevne opskrifter fra det afgrænsede område, som kan dateres tilbage til 1826. Folketraditionen med bagning af denne specifikke tærte er især knyttet til festlige lejligheder, som f.eks. bryllup, barnedåb, jul og påske samt afslutningen af høsten i Valašsko. Fattige familier fik den kun til jul. Mere velstående familier serverede den også om søndagen. Tærtens størrelse (30-32 cm i diameter) skyldes størrelsen af den spatel, der blev brugt til at sætte tærten ind i ovnen. Disse tærter blev hovedsagelig fremstillet af hjemmelavede råvarer, især tørret frugt, flødeost, hjemmemalet mel, smør, svinefedt, linolie, æg og mælk.

»Valašský frgál« med pærefyld er den mest berømte type, hvis fyld er lavet af tørrede pærer. Traditionelt har der altid været et pæretræ ved hver bygning i Valašsko. Den mest almindelige pæresort var ovesňanka, der på trods af sin ringe størrelse havde et meget saftigt og meget sødt frugtkød. Andre pæresorter var ligeledes velegnede til tørring, især de sorter, der modner i løbet af efterårsmånederne. De skulle altid sidde og modne, indtil den første nattefrost satte ind. Pærerne blev derefter langsomt tørret hele i et tørrerum, der blev opvarmet med åben ild (helst med brænde fra frugttræer). Det var meget vigtigt, at de tørrede helt ud, hvorefter de blev opbevaret i stofsække, der var ophængt på loftet. Opskrifterne på povidla fremstillet af tørrede pærer og opskrifterne på disse store tærter og kager med denne og andre typer fyld er overleveret fra generation til generation i flere århundreder.

I det 19. århundrede spredte kendskabet til disse tærter sig helt til hovedstaden Prag. Da den nationale udstilling blev afholdt i Holešovice i Prag i slutningen af det 19. århundrede, blev tærterne bragt fra Valašsko sammen med mange andre produkter, og de vakte stor begejstring. »Valašský frgál« har opretholdt sin berømmelse indtil den dag i dag (man kan finde mange oplysninger om tærten på internettet, i den regionale og nationale presse samt i turistvejledninger), og den har opnået en række priser ved udstillinger og markeder (Zlatá Salima 2006 og 2008, Perla Zlínska 2006, 2007 og 2008, Trendy 2006, HIT 2006 Moderní obchod, Značka kvality KLASA i 2007).

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3)).

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på dette websted:

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=1322&plang=cs

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---

| 1.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 155/13

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 155/05

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»FOCACCIA DI RECCO COL FORMAGGIO«

EF-Nr.: IT-PGI-0005-0944-31.01.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Focaccia di Recco col formaggio«

2.   Stato membro o Paese terzo

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produktets art

| Kategori 2.4 — | Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer |
| --- | --- |

Kategori 2.4 —

Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Focaccia di Recco col formaggio« er et bagværk, som fremstilles ved æltning og bagning af en dej bestående af mel af blød hvede, ekstra jomfruolie, vand og salt, fyldt med blød friskost.

Ved markedsføringen udviser produktet »Focaccia di Recco col formaggio« følgende egenskaber:

| | Form: rund, firkantet eller rektangulær. |
| --- | --- |

Form: rund, firkantet eller rektangulær.

| | Størrelse:






  — | rund form: diameter mindst 25 cm |
| --- | --- | --- |

Størrelse:

—

rund form: diameter mindst 25 cm

| — | firkantet form: sidelængde 25-120 cm |
| --- | --- |

—

firkantet form: sidelængde 25-120 cm

| — | rektangulær form: længste side højst 120 cm, korte side mindst 25 cm |
| --- | --- |

—

rektangulær form: længste side højst 120 cm, korte side mindst 25 cm

| — | tykkelse: under 1 cm, målt ved kanterne. |
| --- | --- |

—

tykkelse: under 1 cm, målt ved kanterne.

| | Udseende:






  — | overflade: uregelmæssig, med bobler |
| --- | --- | --- |

Udseende:

—

overflade: uregelmæssig, med bobler

| — | overside: gyldenbrun med mørkebrune flader eller striber |
| --- | --- |

—

overside: gyldenbrun med mørkebrune flader eller striber

| — | underside: ravgul, ikke hvid |
| --- | --- |

—

underside: ravgul, ikke hvid

| — | fyld: smeltet ost med cremet konsistens |
| --- | --- |

—

fyld: smeltet ost med cremet konsistens

| — | konsistens ved berøring: sprød overside og blød indeni. |
| --- | --- |

—

konsistens ved berøring: sprød overside og blød indeni.

Føles duftende og sprød i munden, dejen er let salt med en aroma af knapt færdigbagt brød og en behagelig lugt af mælk og friskost, og osten er mild med en let, behagelig syrlighed.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Til fremstilling af »Focaccia di Recco col formaggio« anvendes følgende ingredienser:

| — | mel af blød hvede »Tipo 0« med følgende egenskaber: W:>300; P/L: mindst 0,50, eller alternativt Manitoba-mel »Tipo 00« |
| --- | --- |

—

mel af blød hvede »Tipo 0« med følgende egenskaber: W:>300; P/L: mindst 0,50, eller alternativt Manitoba-mel »Tipo 00«

| — | naturligt vand |
| --- | --- |

—

naturligt vand

| — | ekstra jomfruolie |
| --- | --- |

—

ekstra jomfruolie

| — | fint salt |
| --- | --- |

—

fint salt

| — | blød friskost. |
| --- | --- |

—

blød friskost.

Den ost, som anvendes ved tillavningen af »Focaccia di Recco col formaggio«, fremstilles af frisk pasteuriseret komælk.

Der er ingen geografiske begrænsninger med hensyn til mælkens forarbejdningssted.

Den ost, der anvendes som fyld i »Focaccia di Recco col formaggio«, skal have en cremet konsistens, må ikke være tilsat fløde og skal kunne tåle varmepåvirkning under bagningen uden at blive trådet, danne bobler eller udskille valle.

Den ost, som anvendes til fremstilling af »Focaccia di Recco col formaggio«, skal udvise følgende egenskaber:

| Egenskab | Parameter |
| --- | --- |
| Form | kasseformet med afrundede kanter |
| Størrelse | siderne 15-20 cm henholdsvis 8-10 cm lange, højden 4-5 cm på de lige kanter |
| Vægt | 0,7-2 kg |
| Ostemassens egenskaber | blød, lettere kompakt, mælkeagtig med ens struktur, uden huller |
| Farve | hvid med glinsende nuancer |
| Vandindhold | 57-60 % |
| Proteinindhold | 13-15 % |
| Fedtindhold | 21-24 % |
| Fedtindhold (i tørstof) | 48-60 % |

Egenskab

Parameter

Form

kasseformet med afrundede kanter

Størrelse

siderne 15-20 cm henholdsvis 8-10 cm lange, højden 4-5 cm på de lige kanter

Vægt

0,7-2 kg

Ostemassens egenskaber

blød, lettere kompakt, mælkeagtig med ens struktur, uden huller

Farve

hvid med glinsende nuancer

Vandindhold

57-60 %

Proteinindhold

13-15 %

Fedtindhold

21-24 %

Fedtindhold (i tørstof)

48-60 %

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i produktionen af »Focaccia di Recco col formaggio«, dvs. tilberedning og æltning af dejen, fyldning og bagning, skal foregå i det geografiske område, som anføres i punkt 4.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Focaccia di Recco col formaggio« kan markedsføres hel eller udskåret i mindre stykker.

Det er ikke tilladt at anvende forbagning, dybfrysning, nedfrysning eller andre konserveringsmetoder.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Til identifikation af produktet anbringes en oblat fremstillet af stivelse på den øverste dejplade. Etiketten er forsynet med produktbetegnelsen »Focaccia di Recco col formaggio«, som altid skal ledsages af udtrykket »Indicazione Geografica Protetta« og forkortelsen »IGP« (BGB).

4.   Afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for »Focaccia di Recco col formaggio« udgøres af hele kommunen Recco og nabokommunerne Avegno, Sori og Camogli.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

De kommuner, som indgår i produktionsområdet for »Focaccia di Recco col formaggio«, er en del af det område, som lokalhistorikerne kalder »Recco-dalen«, et område som mod øst afgrænses af bjerget Portofino i kommunen Camogli, mod vest af byen Sori, herunder kommunen Recco, og mod nord af kommunen Avegno.

Håndværksbagere fra Recco slog sig ned i dette område, hvor de i 1960’erne og 1970’erne begyndte at fremstille »Focaccia di Recco col formaggio« i overensstemmelse med traditionen i Recco.

Den traditionelle tillavning kræver, at bagerne besidder stor dygtighed ved bearbejdningen af dejen. Dejen bliver nemlig først trukket ud og herefter videreforarbejdet ved håndkraft, indtil der er frembragt to meget tynde, hele og næsten gennemsigtige dejplader. Denne særlige bearbejdning af dejen til to tynde plader findes kun i det afgrænsede geografiske område.

5.2.   Produktets egenart

»Focaccia di Recco col formaggio« består af to meget tynde dejplader med ostefyld. Det er gennem den ekstremt tynde dej, som er fyldt med et lag af smeltet ost, at dette bagværk synligt adskiller sig fra andre italienske og liguriske focaccia-typer. En anden detalje, som er karakteristisk for »Focaccia di Recco col formaggio«, er den milde ost med en let syrlig aroma og cremet konsistens.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Den anseelse, som »Focaccia di Recco col formaggio« nyder, bekræftes ved, at produktet er nævnt i historiske sammenhænge for allerede mange år siden samt i mange artikler i italienske og udenlandske gastronomiske tidsskrifter og guidebøger, hvor det i beskrivelsen af produktet fremhæves, hvor tynd dejen er, og at osten har en udsøgt karakter.

En af de vigtigste begivenheder er »Festa della focaccia«, som siden 1955 har fundet sted den sidste uge i maj, og som er den bedste lejlighed til at fejre og nyde »Focaccia di Recco col formaggio«.

Kendskabet til »Focaccia di Recco col formaggio« er steget eksponentielt takket være produktets tilstedeværelse ved vigtige landsdækkende begivenheder som Salone del Gusto i Torino, Cheese i Brà, Artigiano in Fiera i Milano og Salone Nautico i Genova.

Siden starten af 1960'erne har Italiens store økonomiske vækst og stigende antal turister gradvis ført til en øget efterspørgsel efter »Focaccia di Recco col formaggio« og gjort den berømt, hvilket afspejles i de mange artikler om produktet, som offentliggjordes i datidens aviser og tidsskrifter. I 1967 kunne også amerikanske gourmeter få øjnene op for produktet gennem deres avis Daily American, der omtalte det som et »guddommeligt« produkt.

De første italienske gastronomiske guidebøger er endnu et eksempel på, hvordan produktet er blevet berømt og har fået slået sit navn fast (Guide Veronelli all’Italia piacevole, ed. Garzanti, Milano 1968, og Guida gastronomica d’Italia, ed. TCI, Milano 1969).

Siden da er »Focaccia di Recco col formaggio« blevet omtalt som en ægte, lokal specialitet i stort set alle regionale og lokale gastronomiske bøger, i alle gastronomiske vinguidebøger og i mange brancetidsskrifter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre forslaget om anerkendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Focaccia di Recco col formaggio« i Gazzetta Ufficiale (den italienske stats tidende) nr. 181 af 5. august 2011.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen er tilgængelig på følgende websted:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til det italienske fødevare- og skovministeriums hjemmeside, Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali, (http://www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità e sicurezza« (øverst i skærmens højre side) og herefter på »Disciplinari di produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006 s. 12. Erstattet forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---