# Europeiska unionens C 168/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.168.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 168 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången14 juni 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.168.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 168

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången14 juni 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 168/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 168/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2013/C 168/02 | Rådets slutsatser om den högre utbildningens sociala dimension | 2 |
| 2013/C 168/03 | Rådets slutsatser om det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration | 5 |
| 2013/C 168/04 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om dubbla karriärer för idrottare | 10 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 168/05 | Eurons växelkurs | 13 |
| 2013/C 168/06 | Gemensamma Företaget SESAR – Budget 2013 och tjänsteförteckning 2013 | 14 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2013/C 168/02

Rådets slutsatser om den högre utbildningens sociala dimension

2

2013/C 168/03

Rådets slutsatser om det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration

5

2013/C 168/04

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om dubbla karriärer för idrottare

10

Europeiska kommissionen

2013/C 168/05

Eurons växelkurs

13

2013/C 168/06

Gemensamma Företaget SESAR – Budget 2013 och tjänsteförteckning 2013

14

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 168/07 | Meddelande från kommissionen offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i ärende AT.39398 – VISA MIF (
  1
  ) | 22 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 168/08 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 26 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2013/C 168/07

Meddelande från kommissionen offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i ärende AT.39398 – VISA MIF (
  1
  )

1

22

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 168/08

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest)

(Text av betydelse för EES)

2013/C 168/01

Kommissionen beslutade den 23 april 2013 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6871. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6871. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/2

---

Rådets slutsatser om den högre utbildningens sociala dimension

2013/C 168/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM MOT BAKGRUND AV:

| 1. | artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

1.

artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| 2. | Europa 2020-strategin, i synnerhet det överordnade målet att öka andelen 30–34-åringar som har avslutat högre utbildning eller motsvarande till minst 40 %, |
| --- | --- |

2.

Europa 2020-strategin, i synnerhet det överordnade målet att öka andelen 30–34-åringar som har avslutat högre utbildning eller motsvarande till minst 40 %,

| 3. | rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (1), som fastställde främjande av lika möjligheter för alla, social sammanhållning och aktivt medborgarskap som ett av fyra strategiska mål och betonade att utbildningspolitiken bör göra det möjligt för alla medborgare, oavsett personliga, sociala eller ekonomiska omständigheter, att tillägna sig och genom hela livet uppdatera och utveckla såväl yrkesspecifika färdigheter som nyckelfärdigheter och nyckelkompetens, |
| --- | --- |

3.

rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (1), som fastställde främjande av lika möjligheter för alla, social sammanhållning och aktivt medborgarskap som ett av fyra strategiska mål och betonade att utbildningspolitiken bör göra det möjligt för alla medborgare, oavsett personliga, sociala eller ekonomiska omständigheter, att tillägna sig och genom hela livet uppdatera och utveckla såväl yrkesspecifika färdigheter som nyckelfärdigheter och nyckelkompetens,

| 4. | rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (2), som betonade vikten av att garantera lika möjligheter till tillgång till utbildning av hög kvalitet och lika behandling och resultat som är oberoende av socioekonomisk bakgrund och andra faktorer som kan leda till utbildningsmässigt underläge och erkände de ekonomiska och sociala argumenten för att förbättra de generella utbildningsresultaten och utveckla en hög kompetens samt noterade att tillhandahållandet av nyckelfärdigheter och nyckelkompetenser för alla kommer att spela en avgörande roll för att förbättra medborgarnas anställbarhet, sociala deltagande och självförverkligande, |
| --- | --- |

4.

rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (2), som betonade vikten av att garantera lika möjligheter till tillgång till utbildning av hög kvalitet och lika behandling och resultat som är oberoende av socioekonomisk bakgrund och andra faktorer som kan leda till utbildningsmässigt underläge och erkände de ekonomiska och sociala argumenten för att förbättra de generella utbildningsresultaten och utveckla en hög kompetens samt noterade att tillhandahållandet av nyckelfärdigheter och nyckelkompetenser för alla kommer att spela en avgörande roll för att förbättra medborgarnas anställbarhet, sociala deltagande och självförverkligande,

| 5. | rådets slutsatser av den 28 november 2011 om moderniseringen av den högre utbildningen (3), där medlemsstaterna uppmanades att främja systematisk utveckling av effektiva strategier för att garantera underrepresenterade gruppers tillgång till utbildning och öka insatserna för att minimera avhoppen från högskolorna genom att förbättra kursernas kvalitet, relevans och dragningskraft, särskilt genom studentinriktat lärande och genom att tillhandahålla relevant stöd, handledning och råd efter påbörjad utbildning, |
| --- | --- |

5.

rådets slutsatser av den 28 november 2011 om moderniseringen av den högre utbildningen (3), där medlemsstaterna uppmanades att främja systematisk utveckling av effektiva strategier för att garantera underrepresenterade gruppers tillgång till utbildning och öka insatserna för att minimera avhoppen från högskolorna genom att förbättra kursernas kvalitet, relevans och dragningskraft, särskilt genom studentinriktat lärande och genom att tillhandahålla relevant stöd, handledning och råd efter påbörjad utbildning,

| 6. | Bukarestkommunikén från de ministrar som deltog vid Bolognaprocessens ministerkonferens den 26 och 27 april 2012, där de enades om att anta åtgärder på nationell nivå för att bredda den generella tillgången till högre utbildning av god kvalitet och bekräftade målsättningen att den studentpopulation som påbörjar och utexamineras från en högre utbildning bör avspegla befolkningens mångfald i Europa, tillsammans med den specifika behandlingen av den högre utbildningens sociala dimension i Bolognaprocessens genomföranderapport från 2012, där man undersöker tillgängliga statistiska uppgifter om hur studenternas bakgrund påverkar deltagandet i högre utbildning samt olika politiska åtgärder för att bredda tillgången, |
| --- | --- |

6.

Bukarestkommunikén från de ministrar som deltog vid Bolognaprocessens ministerkonferens den 26 och 27 april 2012, där de enades om att anta åtgärder på nationell nivå för att bredda den generella tillgången till högre utbildning av god kvalitet och bekräftade målsättningen att den studentpopulation som påbörjar och utexamineras från en högre utbildning bör avspegla befolkningens mångfald i Europa, tillsammans med den specifika behandlingen av den högre utbildningens sociala dimension i Bolognaprocessens genomföranderapport från 2012, där man undersöker tillgängliga statistiska uppgifter om hur studenternas bakgrund påverkar deltagandet i högre utbildning samt olika politiska åtgärder för att bredda tillgången,

| 7. | meddelandet av den 20 november 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat
   (4), vilket i det åtföljande arbetsdokumentet (5) förordar partnerskap och flexibla vägar till livslång utveckling av färdigheter, |
| --- | --- |

7.

meddelandet av den 20 november 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat
   (4), vilket i det åtföljande arbetsdokumentet (5) förordar partnerskap och flexibla vägar till livslång utveckling av färdigheter,

| 8. | rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (6), varigenom medlemsstaterna enades om att inrätta arrangemang för validering av sådant lärande, så att det blir möjligt för enskilda att använda vad de har lärt sig utanför den formella utbildningen och att utnyttja detta för sina karriärer och sitt framtida lärande, inklusive inom högre utbildning, |
| --- | --- |

8.

rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (6), varigenom medlemsstaterna enades om att inrätta arrangemang för validering av sådant lärande, så att det blir möjligt för enskilda att använda vad de har lärt sig utanför den formella utbildningen och att utnyttja detta för sina karriärer och sitt framtida lärande, inklusive inom högre utbildning,

| 9. | den årliga tillväxtöversikten 2013, där det fastställs att utbildning är en central drivkraft för tillväxt och konkurrenskraft vid sidan av innovation och forskning och utveckling och understryks att investeringar i humankapital spelar en avgörande roll när det gäller att bekämpa arbetslöshet och bana väg för ekonomisk återhämtning, |
| --- | --- |

9.

den årliga tillväxtöversikten 2013, där det fastställs att utbildning är en central drivkraft för tillväxt och konkurrenskraft vid sidan av innovation och forskning och utveckling och understryks att investeringar i humankapital spelar en avgörande roll när det gäller att bekämpa arbetslöshet och bana väg för ekonomisk återhämtning,

| 10. | Den inom ramen för Utbildning 2020 i Prag i mars 2013 genomförda peer learning-aktiviteten om politik och praxis för att minska avhopp från skolan och öka utexamineringsgraden inom högre utbildning, vilken inriktades på metoder på nationell, institutionell och europeisk nivå för att förbättra utexamineringsgraden och anpassa verkligheten vid institutionerna till en mer diversifierad skara studenter, på grundval av belägg och analys, |
| --- | --- |

10.

Den inom ramen för Utbildning 2020 i Prag i mars 2013 genomförda peer learning-aktiviteten om politik och praxis för att minska avhopp från skolan och öka utexamineringsgraden inom högre utbildning, vilken inriktades på metoder på nationell, institutionell och europeisk nivå för att förbättra utexamineringsgraden och anpassa verkligheten vid institutionerna till en mer diversifierad skara studenter, på grundval av belägg och analys,

ÄR ENIGT OM ATT:

| 1. | även om de utmaningar som Europa står inför i dag inte kan lösas genom enbart utbildning, är det av avgörande betydelse både ekonomiskt och socialt att utrusta människor med de färdigheter och kompetenser på hög nivå som Europa behöver, bland annat genom att sträva efter att garantera rättvisare tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning; det är fortfarande alltför många dugliga individer som inte deltar i högre utbildning av sociala, kulturella eller ekonomiska skäl eller på grund av otillräckliga system för stöd och handledning, |
| --- | --- |

1.

även om de utmaningar som Europa står inför i dag inte kan lösas genom enbart utbildning, är det av avgörande betydelse både ekonomiskt och socialt att utrusta människor med de färdigheter och kompetenser på hög nivå som Europa behöver, bland annat genom att sträva efter att garantera rättvisare tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning; det är fortfarande alltför många dugliga individer som inte deltar i högre utbildning av sociala, kulturella eller ekonomiska skäl eller på grund av otillräckliga system för stöd och handledning,

| 2. | Europas ekonomiska återhämtning och satsning på hållbar tillväxt, inklusive genom utökad forskning och utveckling, är allt mer beroende av kapaciteten att utveckla alla medborgares färdigheter, något som visar det ömsesidiga beroendet mellan sociala och ekonomiska mål; parallellt med strävan att förbättra färdigheterna genom yrkesutbildning, har högkvalitativ högre utbildning och livslångt lärande en mycket viktig roll att spela i strävan att förbättra anställbarheten och öka konkurrenskraften, samtidigt som studenters och akademikers personliga och yrkesmässiga utveckling främjas och social solidaritet och samhällsengagemang stimuleras, |
| --- | --- |

2.

Europas ekonomiska återhämtning och satsning på hållbar tillväxt, inklusive genom utökad forskning och utveckling, är allt mer beroende av kapaciteten att utveckla alla medborgares färdigheter, något som visar det ömsesidiga beroendet mellan sociala och ekonomiska mål; parallellt med strävan att förbättra färdigheterna genom yrkesutbildning, har högkvalitativ högre utbildning och livslångt lärande en mycket viktig roll att spela i strävan att förbättra anställbarheten och öka konkurrenskraften, samtidigt som studenters och akademikers personliga och yrkesmässiga utveckling främjas och social solidaritet och samhällsengagemang stimuleras,

| 3. | Bolognaprocessen och den därefter följande utvecklingen av det europeiska området för högre utbildning, EU:s agenda för modernisering av systemen för högre utbildning och Europa 2020-strategin visar alla att europeiskt samarbete och gemensamma politiska svar kan lämna ett värdefullt bidrag mot gemensamma utmaningar i form av utbyte av bästa praxis, komparativ evidensbaserad analys av politiken och tillhandahållande av finansieringsstöd samt i form av hjälp med tillhandahållandet av hållbara mekanismer för att underlätta större rörlighet för olika studentgrupper, |
| --- | --- |

3.

Bolognaprocessen och den därefter följande utvecklingen av det europeiska området för högre utbildning, EU:s agenda för modernisering av systemen för högre utbildning och Europa 2020-strategin visar alla att europeiskt samarbete och gemensamma politiska svar kan lämna ett värdefullt bidrag mot gemensamma utmaningar i form av utbyte av bästa praxis, komparativ evidensbaserad analys av politiken och tillhandahållande av finansieringsstöd samt i form av hjälp med tillhandahållandet av hållbara mekanismer för att underlätta större rörlighet för olika studentgrupper,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH HÖGRE UTBILDNINGSINSTITUTIONERS SJÄLVSTÄNDIGHET:

| 1. | anta nationella mål som syftar till att öka missgynnade och underrepresenterade gruppers tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning, med sikte på att nå Bolognaprocessens mål att den studentpopulation som påbörjar, deltar i och avslutar högre utbildning på alla nivåer ska avspegla befolkningens mångfald i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

1.

anta nationella mål som syftar till att öka missgynnade och underrepresenterade gruppers tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning, med sikte på att nå Bolognaprocessens mål att den studentpopulation som påbörjar, deltar i och avslutar högre utbildning på alla nivåer ska avspegla befolkningens mångfald i medlemsstaterna,

| 2. | uppmuntra samarbete mellan utbildningsanordnare på alla nivåer, inklusive sådana som tillhandahåller icke-formellt och informellt lärande, och andra berörda intressenter för att identifiera de särskilda grupper som kan vara underrepresenterade i högre utbildning samt främja större deltagande av underrepresenterade grupper i läraryrket inom alla utbildningssektorer, |
| --- | --- |

2.

uppmuntra samarbete mellan utbildningsanordnare på alla nivåer, inklusive sådana som tillhandahåller icke-formellt och informellt lärande, och andra berörda intressenter för att identifiera de särskilda grupper som kan vara underrepresenterade i högre utbildning samt främja större deltagande av underrepresenterade grupper i läraryrket inom alla utbildningssektorer,

| 3. | underlätta utvecklingen av proaktiva strategier och därtill kopplade strukturer på institutionell nivå, inbegripet uppsökande verksamhet och möjligheter till livslångt lärande, tillhandahållande av information om utbildnings- och arbetsmarknadsrelaterade möjligheter och resultat, vägledning om lämpliga kursval, ömsesidiga mentorskap och rådgivning och stöd, |
| --- | --- |

3.

underlätta utvecklingen av proaktiva strategier och därtill kopplade strukturer på institutionell nivå, inbegripet uppsökande verksamhet och möjligheter till livslångt lärande, tillhandahållande av information om utbildnings- och arbetsmarknadsrelaterade möjligheter och resultat, vägledning om lämpliga kursval, ömsesidiga mentorskap och rådgivning och stöd,

| 4. | främja samverkan och utveckling av flexibla och öppna vägar för övergång till högre utbildning, särskilt från yrkesinriktad utbildning och praktik och från icke-formellt och informellt lärande, underlättat genom sådana öppenhetsredskap som nationella ramar för kvalifikationer kopplade till den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

4.

främja samverkan och utveckling av flexibla och öppna vägar för övergång till högre utbildning, särskilt från yrkesinriktad utbildning och praktik och från icke-formellt och informellt lärande, underlättat genom sådana öppenhetsredskap som nationella ramar för kvalifikationer kopplade till den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| 5. | öka möjligheterna till flexibelt lärande genom att diversifiera utbudet av undervisningsinnehåll, bland annat genom antagande av studentinriktade strategier för undervisning och inlärning, ökad utbildning på deltid, utveckling av praktikplatser baserade på studiepoäng, indelning av program i moduler och distansundervisning genom användning av IKT och kvalitetssäkrade öppna utbildningsresurser, |
| --- | --- |

5.

öka möjligheterna till flexibelt lärande genom att diversifiera utbudet av undervisningsinnehåll, bland annat genom antagande av studentinriktade strategier för undervisning och inlärning, ökad utbildning på deltid, utveckling av praktikplatser baserade på studiepoäng, indelning av program i moduler och distansundervisning genom användning av IKT och kvalitetssäkrade öppna utbildningsresurser,

| 6. | undersöka hur finansieringsmekanismer ska kunna ge institutionerna incitament att utveckla och tillhandahålla kvalitetssäkrade flexibla utbildningsmöjligheter, |
| --- | --- |

6.

undersöka hur finansieringsmekanismer ska kunna ge institutionerna incitament att utveckla och tillhandahålla kvalitetssäkrade flexibla utbildningsmöjligheter,

| 7. | undersöka hur den övergripande strukturen för institutionell finansiering och de studerandes ekonomiska studiestöd påverkar underrepresenterade och missgynnade gruppers deltagande i högre utbildning samt överväga hur ekonomiskt stöd på bästa sätt kan riktas för att förbättra tillgång, deltagande och utexaminering, |
| --- | --- |

7.

undersöka hur den övergripande strukturen för institutionell finansiering och de studerandes ekonomiska studiestöd påverkar underrepresenterade och missgynnade gruppers deltagande i högre utbildning samt överväga hur ekonomiskt stöd på bästa sätt kan riktas för att förbättra tillgång, deltagande och utexaminering,

| 8. | arbeta tillsammans med institutioner för högre utbildning och andra berörda intressenter för att öka andelen studerande som fullföljer högre utbildning genom att förbättra undervisningens och lärandeprocessens kvalitet, särskilt genom flexiblare utbud, genom att tillhandahålla relevant stöd efter påbörjad utbildning och genom att göra kursutbudet attraktivare och öka arbetsmarknadsrelevansen, |
| --- | --- |

8.

arbeta tillsammans med institutioner för högre utbildning och andra berörda intressenter för att öka andelen studerande som fullföljer högre utbildning genom att förbättra undervisningens och lärandeprocessens kvalitet, särskilt genom flexiblare utbud, genom att tillhandahålla relevant stöd efter påbörjad utbildning och genom att göra kursutbudet attraktivare och öka arbetsmarknadsrelevansen,

| 9. | undersöka och försöka minska regionala och geografiska skillnader inom medlemsstaterna i tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning, |
| --- | --- |

9.

undersöka och försöka minska regionala och geografiska skillnader inom medlemsstaterna i tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning,

| 10. | aktivt delta i systematisk insamling av relevanta, jämförbara uppgifter – med optimal användning av befintliga resurser – för att stärka evidensbasen för policyutveckling och möjliggöra effektiv övervakning av nationella mål om tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning bland underrepresenterade och missgynnade grupper, |
| --- | --- |

10.

aktivt delta i systematisk insamling av relevanta, jämförbara uppgifter – med optimal användning av befintliga resurser – för att stärka evidensbasen för policyutveckling och möjliggöra effektiv övervakning av nationella mål om tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning bland underrepresenterade och missgynnade grupper,

VÄLKOMNAR KOMMISSIONENS AVSIKT ATT:

stärka evidensbasen för Europa 2020 till stöd för medlemsstaternas åtgärder för att öka tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning genom att

| a) | påbörja en kartläggning av politik avseende tillgång till, avhopp från och fullföljande av högre utbildning i syfte att analysera olika nationella och institutionella strategiers effektivitet och hur strukturella, institutionella, personliga, sociokulturella och socioekonomiska faktorer påverkar avhopp från och fullföljande av utbildning, |
| --- | --- |

a)

påbörja en kartläggning av politik avseende tillgång till, avhopp från och fullföljande av högre utbildning i syfte att analysera olika nationella och institutionella strategiers effektivitet och hur strukturella, institutionella, personliga, sociokulturella och socioekonomiska faktorer påverkar avhopp från och fullföljande av utbildning,

| b) | fortsätta att samarbeta med Eurostat om en genomförbarhetsstudie för att förbättra metoderna för insamling av administrativa uppgifter om studiers längd och andelen fullföljda studier inom den högre utbildningen, |
| --- | --- |

b)

fortsätta att samarbeta med Eurostat om en genomförbarhetsstudie för att förbättra metoderna för insamling av administrativa uppgifter om studiers längd och andelen fullföljda studier inom den högre utbildningen,

| c) | utföra en undersökning av hur olika finansieringsmetoder eller kostnadsfördelning påverkar den högre utbildningens effektivitet, ändamålsenlighet och rättvisa i överensstämmelse med åtagandena i 2011 års agenda för modernisering av den högre utbildningen (7), |
| --- | --- |

c)

utföra en undersökning av hur olika finansieringsmetoder eller kostnadsfördelning påverkar den högre utbildningens effektivitet, ändamålsenlighet och rättvisa i överensstämmelse med åtagandena i 2011 års agenda för modernisering av den högre utbildningen (7),

SAMT UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT:

| 1. | fortsätta med arbetet på den högre utbildningens sociala dimension, t.ex. genom att utveckla analyser av peer learning och evidensbaserade strategier rörande detta, genom att aktivt delta i den öppna samordningsmetoden samt genom att arbeta inom Bolognaprocessen samt i lämpliga organ och befintliga initiativ, |
| --- | --- |

1.

fortsätta med arbetet på den högre utbildningens sociala dimension, t.ex. genom att utveckla analyser av peer learning och evidensbaserade strategier rörande detta, genom att aktivt delta i den öppna samordningsmetoden samt genom att arbeta inom Bolognaprocessen samt i lämpliga organ och befintliga initiativ,

| 2. | använda sig av resultaten av de studier och annat arbete som kommissionen utfört och andra relevanta källor som utgångspunkt för vidare debatt och politiska överväganden vid behandlingen av frågorna om tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning samt olika finansieringsmetoders inverkan, |
| --- | --- |

2.

använda sig av resultaten av de studier och annat arbete som kommissionen utfört och andra relevanta källor som utgångspunkt för vidare debatt och politiska överväganden vid behandlingen av frågorna om tillgång till, deltagande i och fullföljande av högre utbildning samt olika finansieringsmetoders inverkan,

| 3. | stärka synergierna mellan EU och Bolognaprocessen vid förverkligandet av den högre utbildningens sociala dimension genom att optimera ekonomiskt stöd under unionsprogrammet för perioden efter 2013 inom utbildning, ungdom och idrott, |
| --- | --- |

3.

stärka synergierna mellan EU och Bolognaprocessen vid förverkligandet av den högre utbildningens sociala dimension genom att optimera ekonomiskt stöd under unionsprogrammet för perioden efter 2013 inom utbildning, ungdom och idrott,

| 4. | utnyttja det ekonomiska stöd som anslås inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet för att erbjuda målinriktade möjligheter till högre utbildning för missgynnade eller arbetslösa ungdomar under 25 år, så att de ges möjlighet att få sysselsättningsspecifik kompetens. |
| --- | --- |

4.

utnyttja det ekonomiska stöd som anslås inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet för att erbjuda målinriktade möjligheter till högre utbildning för missgynnade eller arbetslösa ungdomar under 25 år, så att de ges möjlighet att få sysselsättningsspecifik kompetens.

---

(1)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 2.

(3)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 36.

(4)  14871/12.

(5)  14871/12 ADD 6.

(6)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(7)  Se fotnot 3.

---

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/5

---

Rådets slutsatser om det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration

2013/C 168/03

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM DEN POLITISKA BAKGRUNDEN TILL DENNA FRÅGA, I SYNNERHET:

| 1. | det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (1) som fastställer välbefinnande och social integration som två av åtta handlingsområden och framhåller stödet till och utvecklingen av ungdomsarbete som ett sektorsövergripande medel för att uppfylla ramarnas övergripande mål och där ett större fokus på ungdomars sociala integration, hälsa och välbefinnande rekommenderas, |
| --- | --- |

1.

det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (1) som fastställer välbefinnande och social integration som två av åtta handlingsområden och framhåller stödet till och utvecklingen av ungdomsarbete som ett sektorsövergripande medel för att uppfylla ramarnas övergripande mål och där ett större fokus på ungdomars sociala integration, hälsa och välbefinnande rekommenderas,

| 2. | kommissionens meddelande Europa 2020, som godkänts av Europeiska rådet, som erkänner den roll som ungdomsarbete spelar när det gäller att erbjuda alla ungdomar möjligheter till icke-formellt lärande, |
| --- | --- |

2.

kommissionens meddelande Europa 2020, som godkänts av Europeiska rådet, som erkänner den roll som ungdomsarbete spelar när det gäller att erbjuda alla ungdomar möjligheter till icke-formellt lärande,

| 3. | rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (2), |
| --- | --- |

3.

rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (2),

| 4. | gemensamma slutsatser från EU:s ungdomskonferens anordnad av det irländska ordförandeskapet den 11–13 mars 2013 (3), |
| --- | --- |

4.

gemensamma slutsatser från EU:s ungdomskonferens anordnad av det irländska ordförandeskapet den 11–13 mars 2013 (3),

SOM UTGÅR FRÅN:

| 5. | resolutionen av den 19 november 2010 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete, som uppmanar till bättre förståelse och en utökad roll, i synnerhet när det gäller främjande av, stöd för och utveckling av ungdomsarbete på flera olika nivåer, |
| --- | --- |

5.

resolutionen av den 19 november 2010 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete, som uppmanar till bättre förståelse och en utökad roll, i synnerhet när det gäller främjande av, stöd för och utveckling av ungdomsarbete på flera olika nivåer,

KONSTATERAR ATT:

| 6. | ungdomar aktivt bidrar till den sociala infrastrukturen samt till dynamiken inom olika grupper, både geografiska grupper och intressegrupper; ungdomar är en dynamisk befolkningsgrupp präglad av mångfald, med olika verkligheter, behov, krav och aspirationer; demografi, biografi, mångfald, övergångar och möjligheter är frågor som påverkar ungdomar direkt och som ibland avgör hur de utvecklas och därför bör ungdomspolitiken återspegla och vara lyhörd för sådana frågor och både skapa möjligheter för alla ungdomar och öka deras egenmakt samt främja jämställdhet, |
| --- | --- |

6.

ungdomar aktivt bidrar till den sociala infrastrukturen samt till dynamiken inom olika grupper, både geografiska grupper och intressegrupper; ungdomar är en dynamisk befolkningsgrupp präglad av mångfald, med olika verkligheter, behov, krav och aspirationer; demografi, biografi, mångfald, övergångar och möjligheter är frågor som påverkar ungdomar direkt och som ibland avgör hur de utvecklas och därför bör ungdomspolitiken återspegla och vara lyhörd för sådana frågor och både skapa möjligheter för alla ungdomar och öka deras egenmakt samt främja jämställdhet,

| 7. | ”ungdomsarbete” är ett vitt begrepp som omfattar ett brett spektrum av verksamheter av social, kulturell, utbildningsmässig eller politisk art, vilka utförs av, med och för ungdomar; i ökad omfattning inbegriper dessa verksamheter även idrott och tjänster för ungdomar; ungdomsarbete ingår i utbildning utanför skolsystemet på samma sätt som särskild fritidsverksamhet som bedrivs av professionella eller frivilliga ungdomsarbetare och ungdomsledare; ungdomsarbete organiseras på olika sätt (av organisationer ledda av ungdomarna själva, organisationer för ungdomar, informella grupper eller via tjänster för ungdomar och myndigheter), det genomförs i olika former och utformningar (t.ex. öppet för alla, gruppbaserat, programbaserat, som uppsökande verksamhet och enskilt) samt får sin utformning på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

7.

”ungdomsarbete” är ett vitt begrepp som omfattar ett brett spektrum av verksamheter av social, kulturell, utbildningsmässig eller politisk art, vilka utförs av, med och för ungdomar; i ökad omfattning inbegriper dessa verksamheter även idrott och tjänster för ungdomar; ungdomsarbete ingår i utbildning utanför skolsystemet på samma sätt som särskild fritidsverksamhet som bedrivs av professionella eller frivilliga ungdomsarbetare och ungdomsledare; ungdomsarbete organiseras på olika sätt (av organisationer ledda av ungdomarna själva, organisationer för ungdomar, informella grupper eller via tjänster för ungdomar och myndigheter), det genomförs i olika former och utformningar (t.ex. öppet för alla, gruppbaserat, programbaserat, som uppsökande verksamhet och enskilt) samt får sin utformning på lokal, regional, nationell och europeisk nivå,

| 8. | ungdomsarbete är inriktat på ungdomars personliga och sociala utveckling och har en stor räckvidd som innebär att det kan nå och engagera ungdomar utifrån deras behov och intressen och tar hänsyn till deras miljö; denna täckning kompletterar andra politiska åtgärder för ungdomar och därför kan ungdomsarbete erbjuda ungdomar kontaktpunkter, samhörighet och utveckling, |
| --- | --- |

8.

ungdomsarbete är inriktat på ungdomars personliga och sociala utveckling och har en stor räckvidd som innebär att det kan nå och engagera ungdomar utifrån deras behov och intressen och tar hänsyn till deras miljö; denna täckning kompletterar andra politiska åtgärder för ungdomar och därför kan ungdomsarbete erbjuda ungdomar kontaktpunkter, samhörighet och utveckling,

| 9. | social integrering kräver vittomspännande och sektorsövergripande åtgärder för att möta det mångfacetterade problemet med marginalisering och utestängning i samhället, |
| --- | --- |

9.

social integrering kräver vittomspännande och sektorsövergripande åtgärder för att möta det mångfacetterade problemet med marginalisering och utestängning i samhället,

| 10. | ungdomsarbete spelar en viktig roll när det gäller att förhindra social utestängning och främja social integrering; ungdomsarbete erbjuder utrymme för och möjligheter till utveckling för alla ungdomar och ”grundar sig på icke-formellt och informellt lärande (4) och frivilligt deltagande” (5), |
| --- | --- |

10.

ungdomsarbete spelar en viktig roll när det gäller att förhindra social utestängning och främja social integrering; ungdomsarbete erbjuder utrymme för och möjligheter till utveckling för alla ungdomar och ”grundar sig på icke-formellt och informellt lärande (4) och frivilligt deltagande” (5),

| 11. | ändamålsenligt ungdomsarbete och ändamålsenliga ungdomsinitiativ syftar till att skapa möjligheter för ungdomar och till att uppmuntra deras aktiva deltagande i samhällslivet; det utrustar dem med färdigheter, kompetens och erfarenheter för livet och maximerar därvid skyddsfaktorer som ökar utvecklingen, välbefinnandet, autonomin och den sociala integrationen för alla ungdomar, även för dem med färre möjligheter, |
| --- | --- |

11.

ändamålsenligt ungdomsarbete och ändamålsenliga ungdomsinitiativ syftar till att skapa möjligheter för ungdomar och till att uppmuntra deras aktiva deltagande i samhällslivet; det utrustar dem med färdigheter, kompetens och erfarenheter för livet och maximerar därvid skyddsfaktorer som ökar utvecklingen, välbefinnandet, autonomin och den sociala integrationen för alla ungdomar, även för dem med färre möjligheter,

| 12. | högkvalitativt ungdomsarbete är ett åtagande om att kontinuerligt sörja för och främja optimalt tillhandahållande av ungdomsarbete och praktik för ungdomar; det handlar här om ungdomsorganisationer, tjänster för ungdomar och ungdomsarbetare som arbetar med relevanta aktörer för att planera och arrangera verksamheter och program som är relevanta och svarar mot ungdomars intressen, behov och erfarenheter samt bygger på evidens och är resultatinriktade; Resultatet av högkvalitativt ungdomsarbete bör vara att ungdomar drar maximal nytta av att delta i sådant arbete, |
| --- | --- |

12.

högkvalitativt ungdomsarbete är ett åtagande om att kontinuerligt sörja för och främja optimalt tillhandahållande av ungdomsarbete och praktik för ungdomar; det handlar här om ungdomsorganisationer, tjänster för ungdomar och ungdomsarbetare som arbetar med relevanta aktörer för att planera och arrangera verksamheter och program som är relevanta och svarar mot ungdomars intressen, behov och erfarenheter samt bygger på evidens och är resultatinriktade; Resultatet av högkvalitativt ungdomsarbete bör vara att ungdomar drar maximal nytta av att delta i sådant arbete,

ANSER ATT:

| 13. | social integration bör omfatta och involvera alla ungdomar och de frågor de står inför, med särskild tonvikt på ungdomar med färre möjligheter,
  potentialen inom ungdomsarbete att bidra till uppfyllandet av politiska mål, bl.a. social integration, kan utnyttjas ytterligare genom ett kvalitetsinriktat och evidensbaserat tillvägagångssätt som sätter ungdomar i centrum vid utformningen och tillhandahållandet av ungdomsarbete; ett sådant tillvägagångssätt stöder ungdomars deltagande, utveckling och framsteg på ett sätt som bejakar deras starka sidor, stärker deras kapacitet och kompetens samt tillvaratar deras potential att skapa individuellt, gemensamt och socialt kapital; högkvalitativt ungdomsarbete utgör ett allmänt tema som gynnar ungdomar, förbättrar tillämpningen av ungdomsarbete och bidrar till bredare politiska mål,






  a) | ungdomar deltar i ungdomsarbete under en viktig utvecklingsperiod i livet och ungdomsarbetet är därför väl ägnat att stärka ungdomars utveckling (på det personliga planet, socialt, utbildningsmässigt samt från yrkesutbildnings- och yrkessynpunkt), välbefinnande och sociala integration, |
| --- | --- | --- |

13.

social integration bör omfatta och involvera alla ungdomar och de frågor de står inför, med särskild tonvikt på ungdomar med färre möjligheter,

potentialen inom ungdomsarbete att bidra till uppfyllandet av politiska mål, bl.a. social integration, kan utnyttjas ytterligare genom ett kvalitetsinriktat och evidensbaserat tillvägagångssätt som sätter ungdomar i centrum vid utformningen och tillhandahållandet av ungdomsarbete; ett sådant tillvägagångssätt stöder ungdomars deltagande, utveckling och framsteg på ett sätt som bejakar deras starka sidor, stärker deras kapacitet och kompetens samt tillvaratar deras potential att skapa individuellt, gemensamt och socialt kapital; högkvalitativt ungdomsarbete utgör ett allmänt tema som gynnar ungdomar, förbättrar tillämpningen av ungdomsarbete och bidrar till bredare politiska mål,

a)

ungdomar deltar i ungdomsarbete under en viktig utvecklingsperiod i livet och ungdomsarbetet är därför väl ägnat att stärka ungdomars utveckling (på det personliga planet, socialt, utbildningsmässigt samt från yrkesutbildnings- och yrkessynpunkt), välbefinnande och sociala integration,

| b) | ungdomsarbete erbjuder alla ungdomar erfarenheter och möjligheter och fungerar både som en verksamhet med öppen tillgång och som ett riktat stöd som kan öka ungdomars kompetens och samtidigt minska de hinder som de stöter på och det kan spela en särskild roll för ungdomar med färre möjligheter och för unga som varken arbetar eller studerar, |
| --- | --- |

b)

ungdomsarbete erbjuder alla ungdomar erfarenheter och möjligheter och fungerar både som en verksamhet med öppen tillgång och som ett riktat stöd som kan öka ungdomars kompetens och samtidigt minska de hinder som de stöter på och det kan spela en särskild roll för ungdomar med färre möjligheter och för unga som varken arbetar eller studerar,

| c) | organisationen av ungdomsarbete präglas av mångfald; denna rikedom och mångfald (ur sektoriell, organisationsmässig och tematisk synvinkel) bör få erkännande, |
| --- | --- |

c)

organisationen av ungdomsarbete präglas av mångfald; denna rikedom och mångfald (ur sektoriell, organisationsmässig och tematisk synvinkel) bör få erkännande,

| d) | ungdomsarbete bör ha en tydligt definierad ställning i det kontinuerliga utbudet av möjligheter till utbildning och livslångt lärande och spänner över områdena icke-formellt och informellt lärande; när det gäller denna ställning bör man beakta den potential som ungdomsarbete har för att tillgodose ungdomars behov i ännu högre grad än för närvarande samt värdesätta den roll som ungdomsarbete spelar i skapandet av ett inkluderande samhälle, |
| --- | --- |

d)

ungdomsarbete bör ha en tydligt definierad ställning i det kontinuerliga utbudet av möjligheter till utbildning och livslångt lärande och spänner över områdena icke-formellt och informellt lärande; när det gäller denna ställning bör man beakta den potential som ungdomsarbete har för att tillgodose ungdomars behov i ännu högre grad än för närvarande samt värdesätta den roll som ungdomsarbete spelar i skapandet av ett inkluderande samhälle,

| e) | en kvalitetsinriktad, evidensbaserad strategi kan utgöra ett viktigt verktyg för att öka tillgängligheten, synligheten, genomslagskraften och effektiviteten när det gäller politiken för och tillhandahållandet av ungdomsarbete, |
| --- | --- |

e)

en kvalitetsinriktad, evidensbaserad strategi kan utgöra ett viktigt verktyg för att öka tillgängligheten, synligheten, genomslagskraften och effektiviteten när det gäller politiken för och tillhandahållandet av ungdomsarbete,

| f) | högkvalitativt ungdomsarbete kan omfatta lämpliga bedömningssystem, grundade på självbedömning eller kollegial granskning och – i lämpliga fall – validerade genom externa bedömningar; sådana system är till hjälp för organisationer, program och verksamheter för ungdomsarbete och kan förbättra organisatorisk kapacitet och effektivitet samt klargöra för allmänheten hur tillgången och genomslagskraften ser ut när det gäller ungdomsarbete, |
| --- | --- |

f)

högkvalitativt ungdomsarbete kan omfatta lämpliga bedömningssystem, grundade på självbedömning eller kollegial granskning och – i lämpliga fall – validerade genom externa bedömningar; sådana system är till hjälp för organisationer, program och verksamheter för ungdomsarbete och kan förbättra organisatorisk kapacitet och effektivitet samt klargöra för allmänheten hur tillgången och genomslagskraften ser ut när det gäller ungdomsarbete,

| g) | kvalitetssystem sörjer för att ungdomarnas röst sätts i centrum vid utformningen och tillhandahållandet av ungdomsarbete så att organisationer, program och verksamheter motsvarar och är relevanta för ungdomars behov och aspirationer, |
| --- | --- |

g)

kvalitetssystem sörjer för att ungdomarnas röst sätts i centrum vid utformningen och tillhandahållandet av ungdomsarbete så att organisationer, program och verksamheter motsvarar och är relevanta för ungdomars behov och aspirationer,

| h) | de högkvalitativa systemen hjälper ungdomsarbetare med att förbättra sina rutiner och sin färdighetsutveckling genom att skapa en struktur och ett utrymme för reflektion, dialog och insatser, |
| --- | --- |

h)

de högkvalitativa systemen hjälper ungdomsarbetare med att förbättra sina rutiner och sin färdighetsutveckling genom att skapa en struktur och ett utrymme för reflektion, dialog och insatser,

| i) | ungdomsarbete bidrar, genom sin tonvikt på personlig och social utveckling, till en rad politiska resultat för ungdomar, särskilt på områdena utbildning, hälso- och sjukvård, sysselsättning samt deltagande i kultur och idrott; samtidigt som man bör vara medveten om de särskilda funktioner som ungdomsarbete fyller skulle större tonvikt kunna läggas vid att fastställa vilket bidrag ungdomsarbete kan erbjuda inom dessa bredare politikområden, |
| --- | --- |

i)

ungdomsarbete bidrar, genom sin tonvikt på personlig och social utveckling, till en rad politiska resultat för ungdomar, särskilt på områdena utbildning, hälso- och sjukvård, sysselsättning samt deltagande i kultur och idrott; samtidigt som man bör vara medveten om de särskilda funktioner som ungdomsarbete fyller skulle större tonvikt kunna läggas vid att fastställa vilket bidrag ungdomsarbete kan erbjuda inom dessa bredare politikområden,

FASTSTÄLLER FÖLJANDE PRIORITERINGAR FÖR ATT SÄKERSTÄLLA OCH STÄRKA DET HÖGKVALITATIVA UNGDOMSARBETET MED TANKE PÅ UNGDOMARS UTVECKLING, VÄLBEFINNANDE OCH SOCIALA INTEGRATION:

| 14. | När det gäller att säkerställa att ungdomsarbete svarar mot och är relevant både för ungdomars intressen och behov och att se till att det så långt det är möjligt bidrar till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration, har följande prioriteringar fastställts:






  a) | Främja den kompletterande roll som ungdomsarbete spelar i det kontinuerliga utbudet av utbildning och livslångt lärande, vars syfte är att ge ungdomar mer erfarenhet och utrusta dem för livet. |
| --- | --- | --- |

14.

När det gäller att säkerställa att ungdomsarbete svarar mot och är relevant både för ungdomars intressen och behov och att se till att det så långt det är möjligt bidrar till ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration, har följande prioriteringar fastställts:

a)

Främja den kompletterande roll som ungdomsarbete spelar i det kontinuerliga utbudet av utbildning och livslångt lärande, vars syfte är att ge ungdomar mer erfarenhet och utrusta dem för livet.

| b) | Främja ökad samstämmighet i ungdomspolitiken (hur prioriteringar fastställs), tillhandahållandet (hur organisationer, program och verksamheter organiseras) och metoderna (hur organisationer, program och verksamheter tillhandahålls) genom att lägga tonvikt på ett närmare samarbete och kunskapsutbyte mellan beslutsfattare, forskare, personer på fältet och ungdomsgrupper för att säkerställa mer samordnade, evidensbaserade åtgärder för ungdomsarbete. |
| --- | --- |

b)

Främja ökad samstämmighet i ungdomspolitiken (hur prioriteringar fastställs), tillhandahållandet (hur organisationer, program och verksamheter organiseras) och metoderna (hur organisationer, program och verksamheter tillhandahålls) genom att lägga tonvikt på ett närmare samarbete och kunskapsutbyte mellan beslutsfattare, forskare, personer på fältet och ungdomsgrupper för att säkerställa mer samordnade, evidensbaserade åtgärder för ungdomsarbete.

| c) | Främja mekanismer för att säkerställa att ungdomsarbete är kvalitetsbaserat, resultatinriktat och evidensbaserat. |
| --- | --- |

c)

Främja mekanismer för att säkerställa att ungdomsarbete är kvalitetsbaserat, resultatinriktat och evidensbaserat.

| d) | Utveckla understödjande kvalitetsramar, inbegripet bedömningsverktyg, för tillämpning inom ungdomsarbete som ett sätt att maximera effekten när det gäller ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration. Man bör på vederbörligt sätt tillämpa, stödja och informera om dessa ramar och inbegripa alla berörda parter, inbegripet ungdomar. |
| --- | --- |

d)

Utveckla understödjande kvalitetsramar, inbegripet bedömningsverktyg, för tillämpning inom ungdomsarbete som ett sätt att maximera effekten när det gäller ungdomars utveckling, välbefinnande och sociala integration. Man bör på vederbörligt sätt tillämpa, stödja och informera om dessa ramar och inbegripa alla berörda parter, inbegripet ungdomar.

| e) | Arbeta för att se till att initiativ i fråga om ungdomsarbete (tillhandahållande och tillämpning) bygger på ungdomarnas egna önskemål och ambitioner och därmed skapa en bred plats där ungdomar kan utvecklas och ges möjligheter. |
| --- | --- |

e)

Arbeta för att se till att initiativ i fråga om ungdomsarbete (tillhandahållande och tillämpning) bygger på ungdomarnas egna önskemål och ambitioner och därmed skapa en bred plats där ungdomar kan utvecklas och ges möjligheter.

| f) | Samtidigt som man respekterar ungdomsarbetets särskilda integritet och effekt fastställa och erkänna personliga färdigheter, social kompetens, yrkeskunnande och yrkeskompetens som kan härledas från ungdomarnas deltagande i ungdomsarbete i syfte att synliggöra effekten av ungdomsarbete inom därtill relaterade politikområden och verksamhetsdiscipliner, |
| --- | --- |

f)

Samtidigt som man respekterar ungdomsarbetets särskilda integritet och effekt fastställa och erkänna personliga färdigheter, social kompetens, yrkeskunnande och yrkeskompetens som kan härledas från ungdomarnas deltagande i ungdomsarbete i syfte att synliggöra effekten av ungdomsarbete inom därtill relaterade politikområden och verksamhetsdiscipliner,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN:

| 15. | genom den öppna samordningsmetoden främja förstärkta kopplingar, både inom politiken och i praktiken, till ungdomsrelaterade områden som hälsa och sjukvård, utbildning, sysselsättning kultur och idrott, |
| --- | --- |

15.

genom den öppna samordningsmetoden främja förstärkta kopplingar, både inom politiken och i praktiken, till ungdomsrelaterade områden som hälsa och sjukvård, utbildning, sysselsättning kultur och idrott,

| 16. | när det gäller tillhandahållande av ungdomsarbete och praxis främja ett fokus på kvalitet och på att uppnå resultat när det gäller ungdomsarbete som bidrar till ungdomars välbefinnande och sociala integration, |
| --- | --- |

16.

när det gäller tillhandahållande av ungdomsarbete och praxis främja ett fokus på kvalitet och på att uppnå resultat när det gäller ungdomsarbete som bidrar till ungdomars välbefinnande och sociala integration,

| 17. | stödja ett ökat samarbete mellan alla aktörer på området för ungdomsarbete (särskild forskare, beslutsfattare, organisationer inom det civila samhället, personer som arbetar med ungdomar och ungdomar själva) för att bedöma effekterna av högkvalitativt ungdomsarbete, för ungdomarna själva, ungdomssektorn och därtill relaterade politikområden, t.ex. genom att bygga upp ett faktaunderlag i fråga om effekten av högkvalitativt ungdomsarbete och genom att underlätta och förbättra erkännandet och valideringen av icke-formellt och informellt lärande på nationell nivå och på EU-nivå, |
| --- | --- |

17.

stödja ett ökat samarbete mellan alla aktörer på området för ungdomsarbete (särskild forskare, beslutsfattare, organisationer inom det civila samhället, personer som arbetar med ungdomar och ungdomar själva) för att bedöma effekterna av högkvalitativt ungdomsarbete, för ungdomarna själva, ungdomssektorn och därtill relaterade politikområden, t.ex. genom att bygga upp ett faktaunderlag i fråga om effekten av högkvalitativt ungdomsarbete och genom att underlätta och förbättra erkännandet och valideringen av icke-formellt och informellt lärande på nationell nivå och på EU-nivå,

| 18. | genom utbildning, civilsamhället och högkvalitativa ungdomsinitiativ uppmuntra och stödja ungdomar när det gäller att delta i det demokratiska livet och att använda sig av befintliga och nya redskap för att bidra till politikens utveckling och därvid främja deras utveckling, välbefinnande och sociala integrering, |
| --- | --- |

18.

genom utbildning, civilsamhället och högkvalitativa ungdomsinitiativ uppmuntra och stödja ungdomar när det gäller att delta i det demokratiska livet och att använda sig av befintliga och nya redskap för att bidra till politikens utveckling och därvid främja deras utveckling, välbefinnande och sociala integrering,

| 19. | genom möjligheter till och program för högkvalitativt ungdomsarbete främja utveckling av empirisk inlärning och färdighetsutveckling, inbegripet överförbar kompetens för ungdomar samt erkännande och godkännande av denna kompetens och sådana kvalifikationer, |
| --- | --- |

19.

genom möjligheter till och program för högkvalitativt ungdomsarbete främja utveckling av empirisk inlärning och färdighetsutveckling, inbegripet överförbar kompetens för ungdomar samt erkännande och godkännande av denna kompetens och sådana kvalifikationer,

| 20. | stödja ungdomssektorn med att utveckla sina strukturer, arbetsmetoder och kommunikationskanaler i syfte att nå ut till fler ungdomar, i synnerhet till sådana som riskerar att drabbas av socialt utanförskap, |
| --- | --- |

20.

stödja ungdomssektorn med att utveckla sina strukturer, arbetsmetoder och kommunikationskanaler i syfte att nå ut till fler ungdomar, i synnerhet till sådana som riskerar att drabbas av socialt utanförskap,

| 21. | stimulera och stödja frivilligengagemang när det gäller ungdomar, för att främja mångfald och social integration och för att bygga upp socialt kapital, |
| --- | --- |

21.

stimulera och stödja frivilligengagemang när det gäller ungdomar, för att främja mångfald och social integration och för att bygga upp socialt kapital,

| 22. | främja det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag genom att maximera möjligheterna till finansiering för att stödja effektivt ungdomsarbete, |
| --- | --- |

22.

främja det högkvalitativa ungdomsarbetets bidrag genom att maximera möjligheterna till finansiering för att stödja effektivt ungdomsarbete,

| 23. | genom relevanta program, plattformar och resursupplag uppmuntra till europeiskt och internationellt utbyte av bästa praxis, utbildning, tillägnande av kompetens och ”peer learning” när det gäller kvalitetsinriktat ungdomsarbete, |
| --- | --- |

23.

genom relevanta program, plattformar och resursupplag uppmuntra till europeiskt och internationellt utbyte av bästa praxis, utbildning, tillägnande av kompetens och ”peer learning” när det gäller kvalitetsinriktat ungdomsarbete,

| 24. | inrätta en tematisk expertgrupp för att undersöka kvalitetssystem för ungdomsarbete i EU-medlemsstaterna för att undersöka hur gemensamma indikatorer eller ramar kan utvecklas; arbetet i denna grupp bör utgå från Europeiska kommissionens kommande undersökning; detta kommer att utmynna i en rapport med rekommendationer som ska läggas fram för arbetsgruppen för ungdomsfrågor; ett utkast till skiss över förslagen till behörighetskrav och deltagarkriterier för denna expertgrupp återfinns i bilagan, |
| --- | --- |

24.

inrätta en tematisk expertgrupp för att undersöka kvalitetssystem för ungdomsarbete i EU-medlemsstaterna för att undersöka hur gemensamma indikatorer eller ramar kan utvecklas; arbetet i denna grupp bör utgå från Europeiska kommissionens kommande undersökning; detta kommer att utmynna i en rapport med rekommendationer som ska läggas fram för arbetsgruppen för ungdomsfrågor; ett utkast till skiss över förslagen till behörighetskrav och deltagarkriterier för denna expertgrupp återfinns i bilagan,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT:

| 25. | söka bygga vidare på resultaten av den kommande undersökningen om värdet av ungdomsarbete när det gäller att identifiera vilka initiativ som krävs för att främja kvalitetsbaserat och effektivt ungdomsarbete, |
| --- | --- |

25.

söka bygga vidare på resultaten av den kommande undersökningen om värdet av ungdomsarbete när det gäller att identifiera vilka initiativ som krävs för att främja kvalitetsbaserat och effektivt ungdomsarbete,

| 26. | beakta andra forskningsstudier och initiativ på detta område; ge spridning åt rön och utveckla lärdomarna för politikerna, forskarna, arbetarna på fältet och ungdomsgrupperna samt för de berörda politikområdena, |
| --- | --- |

26.

beakta andra forskningsstudier och initiativ på detta område; ge spridning åt rön och utveckla lärdomarna för politikerna, forskarna, arbetarna på fältet och ungdomsgrupperna samt för de berörda politikområdena,

| 27. | överväga en lämplig uppföljning av den kommande undersökningen av värdet av ungdomsarbete och resultatet från den tematiska expertgruppen för högkvalitativt ungdomsarbete. |
| --- | --- |

27.

överväga en lämplig uppföljning av den kommande undersökningen av värdet av ungdomsarbete och resultatet från den tematiska expertgruppen för högkvalitativt ungdomsarbete.

---

(1)  Rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018 – EUT C 311, 19.12.2009, s. 1) och 2012 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (EUT C 394, 20.12.2012, s. 5).

(2)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(3)  7808/13.

(4)  Icke-formellt och informellt lärande såsom begreppen definieras i rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (EUT C 398, 22.12.2012).

(5)  Resolution av den 19 november 2010 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete, sidan 3.

---

BILAGA

Utkast till mandat och förslag till medlemskapskriterier för den tematiska expertgrupp som ska inrättas av EU-medlemsstaterna och kommissionen

Syfte

Att granska kvalitetssystemen för ungdomsarbete i EU-medlemsstaterna och undersöka hur gemensamma indikatorer eller ramar kan utvecklas. Detta kommer att innefatta en illustration av ungdomsarbetets metoder, förfaringssätt och resultat samt ungdomsarbetets inverkan på ungdomars engagemang, utveckling och framsteg.

Medlemskap

| — | Medlemsstaternas deltagande i denna tematiska expertgrupp ska vara frivilligt. Medlemsstaterna kan närsomhelst ansluta sig. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas deltagande i denna tematiska expertgrupp ska vara frivilligt. Medlemsstaterna kan närsomhelst ansluta sig.

| — | Medlemsstaterna ska via kommissionen utse personer med erfarenhet och expertis på temaområdet. De utsedda ska säkerställa att nationella myndigheter och andra relevanta aktörer informeras om expertgruppens framsteg. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna ska via kommissionen utse personer med erfarenhet och expertis på temaområdet. De utsedda ska säkerställa att nationella myndigheter och andra relevanta aktörer informeras om expertgruppens framsteg.

| — | Den tematiska expertgruppen får vid behov utse ytterligare personer. |
| --- | --- |

—

Den tematiska expertgruppen får vid behov utse ytterligare personer.

| — | Den tematiska expertgruppen får på sätt som den finner lämpligt också inbjuda företrädare för intressenter i ungdomsfrågor och företrädare för programmet Aktiv ungdom utanför EU eller från framtida programländer. |
| --- | --- |

—

Den tematiska expertgruppen får på sätt som den finner lämpligt också inbjuda företrädare för intressenter i ungdomsfrågor och företrädare för programmet Aktiv ungdom utanför EU eller från framtida programländer.

Arbetsformer

| — | Den tematiska expertgruppens arbete kommer att fokuseras på uppgiften och var tidsbegränsat (högst 18 månader). Ett detaljerat mandat och ett kortfattat arbetsprogram med mätbara och uppnåeliga resultat kommer att utvecklas av gruppen. |
| --- | --- |

—

Den tematiska expertgruppens arbete kommer att fokuseras på uppgiften och var tidsbegränsat (högst 18 månader). Ett detaljerat mandat och ett kortfattat arbetsprogram med mätbara och uppnåeliga resultat kommer att utvecklas av gruppen.

| — | En ordförande och en medordförande kommer att utses av gruppen vid den tematiska expertgruppens inledande möte. |
| --- | --- |

—

En ordförande och en medordförande kommer att utses av gruppen vid den tematiska expertgruppens inledande möte.

| — | Samtliga möten kommer att hållas i Bryssel. Medlemsstaterna får dock om de vill stå värd för enstaka möten. |
| --- | --- |

—

Samtliga möten kommer att hållas i Bryssel. Medlemsstaterna får dock om de vill stå värd för enstaka möten.

| — | Kommissionen kommer att tillhandahålla sakkunskaper samt logistik- och sekretariatsstöd vid inrättandet av denna expertgrupp och under dess arbete. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att tillhandahålla sakkunskaper samt logistik- och sekretariatsstöd vid inrättandet av denna expertgrupp och under dess arbete.

| — | Gruppen kommer regelbundet att informera arbetsgruppen för ungdomsfrågor om sina framsteg. |
| --- | --- |

—

Gruppen kommer regelbundet att informera arbetsgruppen för ungdomsfrågor om sina framsteg.

| — | Expertgruppens slutrapport med rekommendationer kommer att läggas fram för arbetsgruppen för ungdomsfrågor för att informera om utvecklingen av politiken på området för och tillhandahållandet av ungdomsarbete. |
| --- | --- |

—

Expertgruppens slutrapport med rekommendationer kommer att läggas fram för arbetsgruppen för ungdomsfrågor för att informera om utvecklingen av politiken på området för och tillhandahållandet av ungdomsarbete.

---

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/10

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om dubbla karriärer för idrottare

2013/C 168/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

SOM ERINRAR OM:

att rådet den 20 maj 2011 upprättade en EU-arbetsplan för idrott för 2011–2014, där man framhöll betydelsen av utbildning och kvalifikationer inom idrott och inrättade Expertgruppen för utbildning inom idrott för att utarbeta ett förslag till europeiska riktlinjer om dubbla karriärer,

SOM VÄLKOMNAR

EU:s riktlinjer om dubbla karriärer för idrottare, som utarbetades av medlemsstaternas och kommissionens expertgrupp för utbildning inom idrott på förslag från ad hoc-expertgruppen i fråga om dubbla karriärer och som uppmanar till en rad politiska åtgärder till stöd för dubbla karriärer inom idrott1, (1)

BEAKTAR FÖLJANDE:

| 1. | I dessa slutsatser från rådet avses med idrottare en idrottstalang eller en elitidrottare, manlig eller kvinnlig, inbegripet idrottare med funktionsnedsättning med hänsyn till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.






  — | Med idrottstalang avses en idrottare som av en idrottsorganisation, ett styrorgan eller staten erkänts som en idrottare med potential att bygga upp en elitidrottskarriär. |
| --- | --- | --- |

1.

I dessa slutsatser från rådet avses med idrottare en idrottstalang eller en elitidrottare, manlig eller kvinnlig, inbegripet idrottare med funktionsnedsättning med hänsyn till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

—

Med idrottstalang avses en idrottare som av en idrottsorganisation, ett styrorgan eller staten erkänts som en idrottare med potential att bygga upp en elitidrottskarriär.

| — | Med elitidrottare avses en idrottare som ingått ett professionellt avtal med en arbetsgivare inom idrottssektorn eller en idrottsorganisation eller som av en idrottsorganisation, ett styrorgan eller staten tillerkänts status som elitidrottare på grundval av dokumenterade framgångar och resultat. |
| --- | --- |

—

Med elitidrottare avses en idrottare som ingått ett professionellt avtal med en arbetsgivare inom idrottssektorn eller en idrottsorganisation eller som av en idrottsorganisation, ett styrorgan eller staten tillerkänts status som elitidrottare på grundval av dokumenterade framgångar och resultat.

| 2. | Med dubbel karriär avses att en idrottare utan orimliga personliga ansträngningar kan kombinera sin idrottskarriär med utbildning och/eller arbete på ett flexibelt sätt genom högkvalitativ utbildning i syfte att skydda sina intressen vad gäller moral, hälsa, utbildning och yrkesliv, utan att något av dessa mål äventyras, med särskild inriktning på unga idrottares kontinuerliga formella utbildning. |
| --- | --- |

2.

Med dubbel karriär avses att en idrottare utan orimliga personliga ansträngningar kan kombinera sin idrottskarriär med utbildning och/eller arbete på ett flexibelt sätt genom högkvalitativ utbildning i syfte att skydda sina intressen vad gäller moral, hälsa, utbildning och yrkesliv, utan att något av dessa mål äventyras, med särskild inriktning på unga idrottares kontinuerliga formella utbildning.

| 3. | Idrottsresultat på högsta nivå måste kunna kombineras med utbildning och karriär så att idrottare kan öka sina prestationer för att ytterligare bidra till samhället. Idrottare får kunskap, färdigheter och kompetens genom sitt idrottsengagemang. Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (2) ger medlemsstaterna grund för att erkänna och validera dessa. |
| --- | --- |

3.

Idrottsresultat på högsta nivå måste kunna kombineras med utbildning och karriär så att idrottare kan öka sina prestationer för att ytterligare bidra till samhället. Idrottare får kunskap, färdigheter och kompetens genom sitt idrottsengagemang. Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (2) ger medlemsstaterna grund för att erkänna och validera dessa.

| 4. | Främjande av dubbla karriärer bidrar till flera av syftena i Europa 2020-strategin (3) (förebyggande av skolavhopp, fler personer med examen från högre utbildning, ökad anställbarhet) och gör idrottspolitiken mer effektiv genom att fler idrottare stannar kvar inom idrottssystemet. |
| --- | --- |

4.

Främjande av dubbla karriärer bidrar till flera av syftena i Europa 2020-strategin (3) (förebyggande av skolavhopp, fler personer med examen från högre utbildning, ökad anställbarhet) och gör idrottspolitiken mer effektiv genom att fler idrottare stannar kvar inom idrottssystemet.

| 5. | Idrottare tränar och/eller tävlar regelbundet utomlands i allt högre utsträckning, vilket gör det mer komplicerat att förena en idrottskarriär med skola, studier eller en karriär utanför idrotten. Dessa idrottare utgör en av de mest internationellt rörliga delarna av Europas befolkning. |
| --- | --- |

5.

Idrottare tränar och/eller tävlar regelbundet utomlands i allt högre utsträckning, vilket gör det mer komplicerat att förena en idrottskarriär med skola, studier eller en karriär utanför idrotten. Dessa idrottare utgör en av de mest internationellt rörliga delarna av Europas befolkning.

| 6. | Idrottare bidrar på ett viktigt sätt till bilden av idrott och fysisk aktivitet, förmedlar positiva värderingar såsom rättvisa och prestationsvilja till samhället samt fungerar som förebilder för att rekrytera unga idrottare. Dessutom är de viktiga representanter för sina hemländer. I detta sammanhang har alla idrottsorganisationer och regeringar ett ansvar för att göra det möjligt för idrottare att kunna ha en dubbel karriär så att de inte missgynnas när deras idrottskarriär är över (4). |
| --- | --- |

6.

Idrottare bidrar på ett viktigt sätt till bilden av idrott och fysisk aktivitet, förmedlar positiva värderingar såsom rättvisa och prestationsvilja till samhället samt fungerar som förebilder för att rekrytera unga idrottare. Dessutom är de viktiga representanter för sina hemländer. I detta sammanhang har alla idrottsorganisationer och regeringar ett ansvar för att göra det möjligt för idrottare att kunna ha en dubbel karriär så att de inte missgynnas när deras idrottskarriär är över (4).

| 7. | Idrott för barn måste alltid utövas i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter. Man bör särskilt se till att barns deltagande i förberedelser för idrott på hög nivå inte är kontraproduktivt eller skadligt för deras fysiska, sociala eller emotionella välbefinnande (4). |
| --- | --- |

7.

Idrott för barn måste alltid utövas i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter. Man bör särskilt se till att barns deltagande i förberedelser för idrott på hög nivå inte är kontraproduktivt eller skadligt för deras fysiska, sociala eller emotionella välbefinnande (4).

| 8. | De huvudsakliga utmaningarna när det gäller kvaliteten på utbildning och stödtjänster för idrottare som deltar i idrott på hög nivå i Europa är






  — | säkerställandet av idrottares utveckling, särskilt inom idrotter med tidig specialisering (som utövas i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter) och för ungdomar i utbildning, |
| --- | --- | --- |

8.

De huvudsakliga utmaningarna när det gäller kvaliteten på utbildning och stödtjänster för idrottare som deltar i idrott på hög nivå i Europa är

—

säkerställandet av idrottares utveckling, särskilt inom idrotter med tidig specialisering (som utövas i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter) och för ungdomar i utbildning,

| — | balansen mellan idrottsträning och utbildning och, i ett senare skede av livet, balansen mellan idrottsträning och anställning, |
| --- | --- |

—

balansen mellan idrottsträning och utbildning och, i ett senare skede av livet, balansen mellan idrottsträning och anställning,

| — | den fas som inträder efter en avslutad idrottskarriär för idrottare, inbegripet de som lämnar systemet tidigare än planerat (4). |
| --- | --- |

—

den fas som inträder efter en avslutad idrottskarriär för idrottare, inbegripet de som lämnar systemet tidigare än planerat (4).

| 9. | För att kunna tävla på hög nivå tvingas ett stort antal idrottare komplettera sin idrottsfinansiering, ofta genom stöd från familjen, studielån eller genom deltids- eller heltidsanställning. Idrotten förlorar vissa idrottare eftersom det är svårt att kombinera deras karriärer med utbildning och/eller arbete. |
| --- | --- |

9.

För att kunna tävla på hög nivå tvingas ett stort antal idrottare komplettera sin idrottsfinansiering, ofta genom stöd från familjen, studielån eller genom deltids- eller heltidsanställning. Idrotten förlorar vissa idrottare eftersom det är svårt att kombinera deras karriärer med utbildning och/eller arbete.

| 10. | Det finns stora fördelar med att idrottare kan kombinera en idrottskarriär med utbildning och/eller arbete, inklusive hälsorelaterade fördelar (t.ex. balanserad livsstil och minskad stress), utvecklingsmässiga fördelar (t.ex. utveckling av färdigheter som tillämpas inom idrott, utbildning och andra områden i livet), sociala fördelar (utvidgade sociala nätverk och sociala stödsystem) och bättre utsikter till anställning i framtiden. |
| --- | --- |

10.

Det finns stora fördelar med att idrottare kan kombinera en idrottskarriär med utbildning och/eller arbete, inklusive hälsorelaterade fördelar (t.ex. balanserad livsstil och minskad stress), utvecklingsmässiga fördelar (t.ex. utveckling av färdigheter som tillämpas inom idrott, utbildning och andra områden i livet), sociala fördelar (utvidgade sociala nätverk och sociala stödsystem) och bättre utsikter till anställning i framtiden.

Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar

UPPMANAR I DETTA SAMMANHANG EU:S MEDLEMSSTATER, IDROTTSORGANISATIONER OCH INTRESSENTER ATT, INOM RAMEN FÖR SINA BEFOGENHETER OCH ANSVARSOMRÅDEN OCH MED BEAKTANDE AV IDROTTSORGANISATIONERNAS OBEROENDE:

| 1. | på grundval av principerna i EU:s riktlinjer om dubbla karriärer för idrottare, utarbeta en policyram och/eller nationella riktlinjer för dubbla karriärer med deltagande av alla centrala intressenter, t.ex. ministerier för idrott, hälsa, utbildning, sysselsättning, försvar, ungdomsfrågor, inrikes frågor och finansfrågor m.fl., idrottsorganisationer, styrorgan, utbildningsanstalter, företag, handelskammare och sammanslutningar för arbetstagare samt idrottarnas representativa organ, |
| --- | --- |

1.

på grundval av principerna i EU:s riktlinjer om dubbla karriärer för idrottare, utarbeta en policyram och/eller nationella riktlinjer för dubbla karriärer med deltagande av alla centrala intressenter, t.ex. ministerier för idrott, hälsa, utbildning, sysselsättning, försvar, ungdomsfrågor, inrikes frågor och finansfrågor m.fl., idrottsorganisationer, styrorgan, utbildningsanstalter, företag, handelskammare och sammanslutningar för arbetstagare samt idrottarnas representativa organ,

| 2. | främja samarbete och överenskommelser i samband med utveckling och genomförande av dubbla karriärer mellan alla berörda intressenter, |
| --- | --- |

2.

främja samarbete och överenskommelser i samband med utveckling och genomförande av dubbla karriärer mellan alla berörda intressenter,

| 3. | uppmuntra sektorsövergripande samarbete och stödja innovativa åtgärder och forskning som syftar till att identifiera och lösa de problem som idrottare ställs inför både i sin utbildning och på sin arbetsplats, |
| --- | --- |

3.

uppmuntra sektorsövergripande samarbete och stödja innovativa åtgärder och forskning som syftar till att identifiera och lösa de problem som idrottare ställs inför både i sin utbildning och på sin arbetsplats,

| 4. | främja utbyte av god praxis och erfarenheter av dubbla karriärer mellan medlemsstaterna på lokal, regional och nationell nivå, |
| --- | --- |

4.

främja utbyte av god praxis och erfarenheter av dubbla karriärer mellan medlemsstaterna på lokal, regional och nationell nivå,

| 5. | se till att åtgärder till stöd för dubbla karriärer, i de fall sådana finns, tillämpas på samma sätt för idrottsmän och idrottskvinnor med beaktande av de särskilda behoven hos idrottare med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

5.

se till att åtgärder till stöd för dubbla karriärer, i de fall sådana finns, tillämpas på samma sätt för idrottsmän och idrottskvinnor med beaktande av de särskilda behoven hos idrottare med funktionsnedsättning,

| 6. | uppmana idrottsorganisationer och utbildningsanstalter att se till att endast personal med lämpliga kvalifikationer eller lämplig utbildning arbetar eller ägnar sig åt frivilligarbete till stöd för idrottare med dubbla karriärer, |
| --- | --- |

6.

uppmana idrottsorganisationer och utbildningsanstalter att se till att endast personal med lämpliga kvalifikationer eller lämplig utbildning arbetar eller ägnar sig åt frivilligarbete till stöd för idrottare med dubbla karriärer,

| 7. | främja användningen av kvalitetsstandarder i idrottsakademier och i träningscentrum för högpresterande, till exempel när det gäller personal, säkerhets- och trygghetsarrangemang samt insyn i idrottarnas rättigheter, |
| --- | --- |

7.

främja användningen av kvalitetsstandarder i idrottsakademier och i träningscentrum för högpresterande, till exempel när det gäller personal, säkerhets- och trygghetsarrangemang samt insyn i idrottarnas rättigheter,

| 8. | vad gäller utbildning för idrottare






  — | tillåta anpassade vägar för idrottare inom relaterade policyramar och/eller rättsliga ramar så att de kan förena idrottsaktiviteter med utbildning, möjligen inom ramen för utbildningsanstalternas nätverk; anpassade akademiska cykler, individuella utbildningsvägar, distansundervisning och e-lärande, kompletterande handledning och flexibilitet när det gäller tentamensscheman kan vara till hjälp i detta sammanhang, |
| --- | --- | --- |

8.

vad gäller utbildning för idrottare

—

tillåta anpassade vägar för idrottare inom relaterade policyramar och/eller rättsliga ramar så att de kan förena idrottsaktiviteter med utbildning, möjligen inom ramen för utbildningsanstalternas nätverk; anpassade akademiska cykler, individuella utbildningsvägar, distansundervisning och e-lärande, kompletterande handledning och flexibilitet när det gäller tentamensscheman kan vara till hjälp i detta sammanhang,

| — | överväga fördelarna med att inrätta ett nationellt system för kvalitetsackreditering för tjänster för dubbla karriärer i träningscentrum, idrottsskolor, idrottsakademier, idrottsklubbar, idrottsförbund och/eller universitet, |
| --- | --- |

—

överväga fördelarna med att inrätta ett nationellt system för kvalitetsackreditering för tjänster för dubbla karriärer i träningscentrum, idrottsskolor, idrottsakademier, idrottsklubbar, idrottsförbund och/eller universitet,

| — | överväga att stödja att utbildningsanstalter samarbetar på nationell nivå och mellan medlemsstaterna om anpassade utbildningsprogram, samt prioriterar arbetet med att inrätta likvärdighet mellan kvalificeringsnivåer i enlighet med den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

—

överväga att stödja att utbildningsanstalter samarbetar på nationell nivå och mellan medlemsstaterna om anpassade utbildningsprogram, samt prioriterar arbetet med att inrätta likvärdighet mellan kvalificeringsnivåer i enlighet med den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| — | överväga åtgärder som underlättar och främjar geografisk rörlighet för idrottare, så att de kan kombinera idrottskarriären med utbildningsprogram utomlands, |
| --- | --- |

—

överväga åtgärder som underlättar och främjar geografisk rörlighet för idrottare, så att de kan kombinera idrottskarriären med utbildningsprogram utomlands,

| — | främja utvecklingen av utbildningsprogram och/eller kvalifikationer i idrottssektorn för idrottare genom att uppmuntra relationer mellan tillhandahållare av utbildning och idrottsorganisationer, |
| --- | --- |

—

främja utvecklingen av utbildningsprogram och/eller kvalifikationer i idrottssektorn för idrottare genom att uppmuntra relationer mellan tillhandahållare av utbildning och idrottsorganisationer,

| — | fortsätta arbetet med att inom de nationella referensramarna för kvalifikationer anpassa idrottskurser, kvalifikationer och certifiering för yrken inom stödtjänster för dubbla karriärer till den europeiska referensramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

—

fortsätta arbetet med att inom de nationella referensramarna för kvalifikationer anpassa idrottskurser, kvalifikationer och certifiering för yrken inom stödtjänster för dubbla karriärer till den europeiska referensramen för kvalifikationer,

| 9. | vad gäller arbete för idrottare






  — | stödja särskilda evenemang (seminarier, konferenser, workshoppar, evenemang för nätverksbyggande, jobbmässor) för idrottare som lyfter fram betydelsen av dubbla karriärer och informerar idrottarna om relevanta tillgängliga tjänster och stöd för arbete, |
| --- | --- | --- |

9.

vad gäller arbete för idrottare

—

stödja särskilda evenemang (seminarier, konferenser, workshoppar, evenemang för nätverksbyggande, jobbmässor) för idrottare som lyfter fram betydelsen av dubbla karriärer och informerar idrottarna om relevanta tillgängliga tjänster och stöd för arbete,

| — | överväga om särskilda program bör skapas för dubbla karriärer för idrottare som arbetar i den offentliga sektorn, vilket också skulle tjäna som exempel på bästa praxis för andra arbetsgivare, |
| --- | --- |

—

överväga om särskilda program bör skapas för dubbla karriärer för idrottare som arbetar i den offentliga sektorn, vilket också skulle tjäna som exempel på bästa praxis för andra arbetsgivare,

| — | beakta möjligheterna till åtgärder för att avhjälpa de problem som idrottare kan ställas inför på grund av sitt oregelbundna deltagande på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

beakta möjligheterna till åtgärder för att avhjälpa de problem som idrottare kan ställas inför på grund av sitt oregelbundna deltagande på arbetsmarknaden,

| — | främja vägledning och stöd till elitidrottare som ska gå i pension, så att de kan förbereda sig inför och inleda och bygga upp en karriär på den bredare arbetsmarknaden när deras idrottskarriär är över, |
| --- | --- |

—

främja vägledning och stöd till elitidrottare som ska gå i pension, så att de kan förbereda sig inför och inleda och bygga upp en karriär på den bredare arbetsmarknaden när deras idrottskarriär är över,

| — | ta upp dubbla karriärer på dagordningen för den sociala dialogen på nationell nivå och EU-nivå, |
| --- | --- |

—

ta upp dubbla karriärer på dagordningen för den sociala dialogen på nationell nivå och EU-nivå,

| 10. | vad gäller idrottares hälsa






  — | i förekommande fall beakta stöd till samarbeten mellan idrotts-, hälso- och utbildningsmyndigheter för att tillhandahålla sjukvård och psykologiskt stöd till idrottare genom utbildningsprogram på områdena för livskunskap, hälsosam livsstil, näringslära, skadeförebyggande och återhämtningsmetoder, med tyngdpunkten på minderårigas moraliska integritet och övergångsperioden i slutet av en idrottskarriär, |
| --- | --- | --- |

10.

vad gäller idrottares hälsa

—

i förekommande fall beakta stöd till samarbeten mellan idrotts-, hälso- och utbildningsmyndigheter för att tillhandahålla sjukvård och psykologiskt stöd till idrottare genom utbildningsprogram på områdena för livskunskap, hälsosam livsstil, näringslära, skadeförebyggande och återhämtningsmetoder, med tyngdpunkten på minderårigas moraliska integritet och övergångsperioden i slutet av en idrottskarriär,

| — | folkhälsomyndigheter och privata försäkringsgivare uppmanas att i förekommande fall överväga försäkringsvillkor som skulle ge arbetsgivare, arbetande idrottare och pensionerade idrottare utökat arbetstagarskydd mot idrottsrelaterade skador, med tyngdpunkten på övergångsperioden i slutet av en idrottskarriär, |
| --- | --- |

—

folkhälsomyndigheter och privata försäkringsgivare uppmanas att i förekommande fall överväga försäkringsvillkor som skulle ge arbetsgivare, arbetande idrottare och pensionerade idrottare utökat arbetstagarskydd mot idrottsrelaterade skador, med tyngdpunkten på övergångsperioden i slutet av en idrottskarriär,

| 11. | vad gäller idrottares finanser






  — | i förekommande fall utforska inrättandet eller vidareutvecklingen av system för ekonomiskt stöd för studerande idrottare som återspeglar de olika skedena i en dubbel karriär, |
| --- | --- | --- |

11.

vad gäller idrottares finanser

—

i förekommande fall utforska inrättandet eller vidareutvecklingen av system för ekonomiskt stöd för studerande idrottare som återspeglar de olika skedena i en dubbel karriär,

| — | i förekommande fall beakta utformningen av särskilda stipendier för dubbla karriärer vid institutioner för högre utbildning och utbildning, som gör det möjligt för idrottare att kombinera utbildning och idrott; dessa stipendier skulle kunna bestå av ekonomiskt stöd till vissa idrottsrelaterade utgifter, betalning av avgifter för särskilda utbildningsprogram eller stödtjänster, med särskild hänsyn till övergångsperioden i slutet av en idrottskarriär, |
| --- | --- |

—

i förekommande fall beakta utformningen av särskilda stipendier för dubbla karriärer vid institutioner för högre utbildning och utbildning, som gör det möjligt för idrottare att kombinera utbildning och idrott; dessa stipendier skulle kunna bestå av ekonomiskt stöd till vissa idrottsrelaterade utgifter, betalning av avgifter för särskilda utbildningsprogram eller stödtjänster, med särskild hänsyn till övergångsperioden i slutet av en idrottskarriär,

UPPMANAR IDROTTSORGANISATIONERNA ATT, MED BEAKTANDE AV DERAS OBEROENDE:

| 1. | säkerställa stöd för idrottares dubbla karriärer på alla interna nivåer (t.ex. genom att utse kompetenta rådgivare med uppgift att stödja idrottare under hela deras idrottskarriär, genom att ansvariga tränare och stödpersonal tar hänsyn till kraven vad gäller utbildning och/eller arbete, genom att planera nationella och internationella idrottsevenemang på ett sådant sätt att hänsyn tas till kraven på idrottares utbildning och/eller arbete och även så att idrottarna skyddas från överansträngning) (5), |
| --- | --- |

1.

säkerställa stöd för idrottares dubbla karriärer på alla interna nivåer (t.ex. genom att utse kompetenta rådgivare med uppgift att stödja idrottare under hela deras idrottskarriär, genom att ansvariga tränare och stödpersonal tar hänsyn till kraven vad gäller utbildning och/eller arbete, genom att planera nationella och internationella idrottsevenemang på ett sådant sätt att hänsyn tas till kraven på idrottares utbildning och/eller arbete och även så att idrottarna skyddas från överansträngning) (5),

| 2. | utarbeta, leda eller delta fullt ut i de nätverk och mekanismer som inrättats i medlemsstaterna och/eller av offentliga idrottsmyndigheter för att utarbeta och genomföra tjänster för dubbla karriärer till förmån för idrottare, |
| --- | --- |

2.

utarbeta, leda eller delta fullt ut i de nätverk och mekanismer som inrättats i medlemsstaterna och/eller av offentliga idrottsmyndigheter för att utarbeta och genomföra tjänster för dubbla karriärer till förmån för idrottare,

| 3. | beakta utnämningen av särskilda ambassadörer för dubbla karriärer för att visa att det är möjligt att både ha en idrottskarriär på toppnivå och lyckas med utbildning och/eller arbete, |
| --- | --- |

3.

beakta utnämningen av särskilda ambassadörer för dubbla karriärer för att visa att det är möjligt att både ha en idrottskarriär på toppnivå och lyckas med utbildning och/eller arbete,

| 4. | samarbeta med handelskammare, sammanslutningar för arbetstagare och företag för att öka medvetenheten om vilka positiva aspekter och fördelar för arbetsgivaren som idrottare kan bidra med och samtidigt främja flexibla arbetsformer för idrottare, |
| --- | --- |

4.

samarbeta med handelskammare, sammanslutningar för arbetstagare och företag för att öka medvetenheten om vilka positiva aspekter och fördelar för arbetsgivaren som idrottare kan bidra med och samtidigt främja flexibla arbetsformer för idrottare,

| 5. | uppmuntra till förhandlingar om sponsringsavtal med företag som ger idrottare arbetslivserfarenhet, privilegierad rekrytering och flexibla arbetsformer vid sponsorföretaget eller dess partnerföretag, |
| --- | --- |

5.

uppmuntra till förhandlingar om sponsringsavtal med företag som ger idrottare arbetslivserfarenhet, privilegierad rekrytering och flexibla arbetsformer vid sponsorföretaget eller dess partnerföretag,

| 6. | i förekommande fall involvera idrottarnas representativa organ vid utarbetandet av politiska åtgärder på området för dubbla karriärer, |
| --- | --- |

6.

i förekommande fall involvera idrottarnas representativa organ vid utarbetandet av politiska åtgärder på området för dubbla karriärer,

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT:

| 1. | på grundval av EU:s riktlinjer för dubbla karriärer för idrottare överväga lämplig uppföljning inom ramen för rådets andra arbetsplan för idrott, däribland studera olika sätt att mäta genomförandet av politiska åtgärder på området för dubbla karriärer i hela EU som medlemsstaterna kan använda på frivillig grund, |
| --- | --- |

1.

på grundval av EU:s riktlinjer för dubbla karriärer för idrottare överväga lämplig uppföljning inom ramen för rådets andra arbetsplan för idrott, däribland studera olika sätt att mäta genomförandet av politiska åtgärder på området för dubbla karriärer i hela EU som medlemsstaterna kan använda på frivillig grund,

| 2. | stödja nätverk för dubbla karriärer, som sammanför föreningar för idrottare, företag, handelskammare och sammanslutningar för arbetstagare, idrottsorganisationer, utbildningsanstalter, nationella och lokala myndigheter samt coacher för att möjliggöra utbyte av information och bästa praxis på EU-nivå, |
| --- | --- |

2.

stödja nätverk för dubbla karriärer, som sammanför föreningar för idrottare, företag, handelskammare och sammanslutningar för arbetstagare, idrottsorganisationer, utbildningsanstalter, nationella och lokala myndigheter samt coacher för att möjliggöra utbyte av information och bästa praxis på EU-nivå,

| 3. | främja och stödja utbytet av bästa praxis i EU i fråga om dubbla karriärer för idrottare, bland annat genom stöd till projekt och till spridning av resultaten från dessa inom ramen för berörda finansieringssystem och finansieringsprogram, |
| --- | --- |

3.

främja och stödja utbytet av bästa praxis i EU i fråga om dubbla karriärer för idrottare, bland annat genom stöd till projekt och till spridning av resultaten från dessa inom ramen för berörda finansieringssystem och finansieringsprogram,

| 4. | stödja ett övervakningssystem och/eller forskning som bygger på den internationella aspekten av program för dubbla karriärer, särskilt vad gäller följderna av övergångar i idrottares liv, främjande av idrottares utveckling inom idrotter som kräver tidig specialisering, effektiviteten hos åtgärder och stödtjänster i medlemsstaterna och elitidrottares återinträde på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

4.

stödja ett övervakningssystem och/eller forskning som bygger på den internationella aspekten av program för dubbla karriärer, särskilt vad gäller följderna av övergångar i idrottares liv, främjande av idrottares utveckling inom idrotter som kräver tidig specialisering, effektiviteten hos åtgärder och stödtjänster i medlemsstaterna och elitidrottares återinträde på arbetsmarknaden,

| 5. | i samarbete med intressenterna på området stödja utarbetandet av en uppsättning lägsta kvalitetskrav på europeisk nivå, som kan fungera som referenspunkt för nationella tjänster för dubbla karriärer och resurser, vilket ger insyn och garantier för kvalitet, säkerhet och trygghet för idrottare, även utomlands. |
| --- | --- |

5.

i samarbete med intressenterna på området stödja utarbetandet av en uppsättning lägsta kvalitetskrav på europeisk nivå, som kan fungera som referenspunkt för nationella tjänster för dubbla karriärer och resurser, vilket ger insyn och garantier för kvalitet, säkerhet och trygghet för idrottare, även utomlands.

---

(1)  Dok. 17208/12.

(2)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(3)  KOM(2010) 2020 slutlig.

(4)  Granskningsreservation från IT.

(5)  Granskningsreservation från IT.

---

Europeiska kommissionen

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/13

---

Eurons växelkurs (1)

13 juni 2013

2013/C 168/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3315 |
| JPY | japansk yen | 125,36 |
| DKK | dansk krona | 7,4591 |
| GBP | pund sterling | 0,84950 |
| SEK | svensk krona | 8,6765 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2290 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,6770 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,728 |
| HUF | ungersk forint | 294,85 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7019 |
| PLN | polsk zloty | 4,2645 |
| RON | rumänsk leu | 4,4715 |
| TRY | turkisk lira | 2,4897 |
| AUD | australisk dollar | 1,3919 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3541 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3387 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6696 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6669 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 510,58 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,2293 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,1680 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4725 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 155,71 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1712 |
| PHP | filippinsk peso | 57,224 |
| RUB | rysk rubel | 42,7500 |
| THB | thailändsk baht | 40,997 |
| BRL | brasiliansk real | 2,8511 |
| MXN | mexikansk peso | 17,1166 |
| INR | indisk rupie | 77,3400 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3315

JPY

japansk yen

125,36

DKK

dansk krona

7,4591

GBP

pund sterling

0,84950

SEK

svensk krona

8,6765

CHF

schweizisk franc

1,2290

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,6770

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,728

HUF

ungersk forint

294,85

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7019

PLN

polsk zloty

4,2645

RON

rumänsk leu

4,4715

TRY

turkisk lira

2,4897

AUD

australisk dollar

1,3919

CAD

kanadensisk dollar

1,3541

HKD

Hongkongdollar

10,3387

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6696

SGD

singaporiansk dollar

1,6669

KRW

sydkoreansk won

1 510,58

ZAR

sydafrikansk rand

13,2293

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,1680

HRK

kroatisk kuna

7,4725

IDR

indonesisk rupiah

13 155,71

MYR

malaysisk ringgit

4,1712

PHP

filippinsk peso

57,224

RUB

rysk rubel

42,7500

THB

thailändsk baht

40,997

BRL

brasiliansk real

2,8511

MXN

mexikansk peso

17,1166

INR

indisk rupie

77,3400

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/14

---

GEMENSAMMA FÖRETAGET SESAR

BUDGET 2013 OCH TJÄNSTEFÖRTECKNING 2013

2013/C 168/06

BUDGET 2013

INKOMSTBERÄKNING

| (EUR) |
| --- |
| Avdelning/Kapitel | Program-prognoser
  sep '09 | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 | År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 |
| 1. | Bidrag från Europeiska unionen |

(EUR)

Avdelning/Kapitel

Program-prognoser

sep '09

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

18 000 000

91 170 000

69 713 000

91 631 020

| 1.1 | Sjunde ramprogrammet för FoU |
| --- | --- |

1.1

Sjunde ramprogrammet för FoU

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

9 000 000

46 170 000

34 887 000

46 631 020

| 1.2 | Programmet för de transeuropeiska näten |
| --- | --- |

1.2

Programmet för de transeuropeiska näten

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

9 000 000

45 000 000

34 826 000

45 000 000

| 2. | Bidrag från Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 2.1 | Bidrag i kontanta medel |
| --- | --- |

2.1

Bidrag i kontanta medel

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 3. | Bidrag från andra medlemmar |
| --- | --- |

3.

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.1 | Bidrag i kontanta medel |
| --- | --- |

3.1

Bidrag i kontanta medel

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 4. | Övriga inkomster |
| --- | --- |

4.

56 747

100 000

100 000

100 000

206 283

100 000

100 000

100 000

| 4.1 | Ränteinkomster |
| --- | --- |

4.1

Ränteinkomster

56 747

400 000

400 000

400 000

636 640

400 000

400 000

400 000

| 4.2 | Inkomster från återvunnen skatt |
| --- | --- |

4.2

Inkomster från återvunnen skatt

| 4.3 | Programinkomster från icke-medlemmar |
| --- | --- |

4.3

Programinkomster från icke-medlemmar

| 4.4 | Ränta att återbetala till EU |
| --- | --- |

4.4

Ränta att återbetala till EU

300 000

300 000

300 000

430 357

300 000

300 000

300 000

Budgetutfall för föregående år

11 767 877

488 760

57 183 031

15 571 258

SUMMA INKOMSTER

895 774 983

147 669 572

129 076 026

156 564 786

77 018 081

91 154 498

110 122 426

124 198 884

108 767 381

UTGIFTSBERÄKNING

| (EUR) |
| --- |
| Avdelning/Kapitel | Program-prognoser
  sep '09 | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 | År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 |
| 1. | Personalkostnader |

(EUR)

Avdelning/Kapitel

Program-prognoser

sep '09

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

4 729 025

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1 | Personalkostnader enligt tjänsteförteckningen |
| --- | --- |

1.1

Personalkostnader enligt tjänsteförteckningen

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

2 502 472

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2 | Kontraktsanställda, tillfällig personal |
| --- | --- |

1.2

Kontraktsanställda, tillfällig personal

380 000

350 000

350 000

380 000

281 631

350 000

350 000

380 000

| 1.3 | Utstationering från medlemmar |
| --- | --- |

1.3

Utstationering från medlemmar

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

1 410 637

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4 | Utstationerade nationella experter |
| --- | --- |

1.4

Utstationerade nationella experter

150 000

160 000

90 000

170 000

99 001

160 000

90 000

170 000

| 1.5 | Kostnader för tjänsteresor |
| --- | --- |

1.5

Kostnader för tjänsteresor

192 000

600 000

391 000

500 000

308 177

600 000

391 000

500 000

| 1.6 | Övriga personalkostnader |
| --- | --- |

1.6

Övriga personalkostnader

178 000

175 000

175 000

160 000

127 107

175 000

175 000

160 000

| 2. | Administrativa kostnader |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

2 906 687

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1 | Hyra av byggnader och därtill hörande kostnader |
| --- | --- |

2.1

Hyra av byggnader och därtill hörande kostnader

708 213

794 000

854 648

905 600

705 304

794 000

854 648

905 600

| 2.2 | Lös egendom och därtill hörande kostnader |
| --- | --- |

2.2

Lös egendom och därtill hörande kostnader

30 000

50 000

50 000

50 000

39 094

50 000

50 000

50 000

| 2.3 | Pr och evenemang |
| --- | --- |

2.3

Pr och evenemang

299 686

300 000

300 000

300 000

333 743

300 000

300 000

300 000

| 2.4 | Porto och telekommunikationer |
| --- | --- |

2.4

Porto och telekommunikationer

173 225

180 000

180 000

243 000

151 892

180 000

180 000

243 000

| 2.5 | Utgifter för styrelsen |
| --- | --- |

2.5

Utgifter för styrelsen

25 000

30 000

17 500

30 000

7 499

30 000

17 500

30 000

| 2.6 | Löpande administrativa utgifter |
| --- | --- |

2.6

Löpande administrativa utgifter

221 666

340 000

263 882

300 000

136 793

340 000

263 882

300 000

| 2.7 | Löpande administrativa utgifter |
| --- | --- |

2.7

Löpande administrativa utgifter

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

1 487 779

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8 | Löpande administrativa utgifter |
| --- | --- |

2.8

Löpande administrativa utgifter

76 608

96 000

65 000

96 000

44 583

96 000

65 000

96 000

| 3. | Driftskostnader |
| --- | --- |

3.

795 000 000

138 650 777

119 701 026

147 777 286

67 773 481

67 947 528

100 747 426

115 411 384

99 522 781

| 3.1 | Utredningar/utveckling som leds av Sesar |
| --- | --- |

3.1

Utredningar/utveckling som leds av Sesar

179 500 345

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

18 482 604

43 748 366

28 000 000

31 782 560

| 3.2 | Utredningar/utveckling som leds av EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2

Utredningar/utveckling som leds av EUROCONTROL

702 853

| 3.3 | Utredningar/utveckling som leds av medlemmarna |
| --- | --- |

3.3

Utredningar/utveckling som leds av medlemmarna

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

48 762 071

56 999 060

87 411 384

67 740 221

SUMMA UTGIFTER

895 774 983

147 180 812

129 076 026

156 564 786

77 018 081

75 583 240

110 122 426

124 198 884

108 767 381

BUDGETUTFALL

488 760

15 571 258

---

BILAGA I

BIDRAG OCH UTGIFTER IN NATURA

BIDRAG IN NATURA

| (alla belopp i euro) |
| --- |
| Avdelning/Kapitel | Program-prognoser
  sep '09 | Åtagandebemyndiganden |
| År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 |
| 1.   Bidrag från Europeiska unionen |
| 1.1 | Sjunde ramprogrammet för FoU |

(alla belopp i euro)

Avdelning/Kapitel

Program-prognoser

sep '09

Åtagandebemyndiganden

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

1.   Bidrag från Europeiska unionen

1.1

Sjunde ramprogrammet för FoU

| 1.2 | Programmet för de transeuropeiska näten |
| --- | --- |

1.2

Programmet för de transeuropeiska näten

| 2. | Bidrag från Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 2.1 | Bidrag i kontanta medel |
| --- | --- |

2.1

Bidrag i kontanta medel

| 2.2 | Bidrag in natura |
| --- | --- |

2.2

Bidrag in natura

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Bidrag från andra medlemmar |
| --- | --- |

3.

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 3.1 | Bidrag i kontanta medel |
| --- | --- |

3.1

Bidrag i kontanta medel

| 3.2 | Bidrag in natura |
| --- | --- |

3.2

Bidrag in natura

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Övriga inkomster |
| --- | --- |

4.

53 725 363

| 4.1 | Ränteinkomster |
| --- | --- |

4.1

Ränteinkomster

| 4.2 | Inkomster från återvunnen skatt |
| --- | --- |

4.2

Inkomster från återvunnen skatt

| 4.3 | Programinkomster från icke-medlemmar |
| --- | --- |

4.3

Programinkomster från icke-medlemmar

53 725 363

| 4.4 | Ränta att återbetala till EU |
| --- | --- |

4.4

Ränta att återbetala till EU

Budgetutfall för föregående år

SUMMA INKOMSTER

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

UTGIFTER IN NATURA

| (alla belopp i euro) |
| --- |
| Avdelning/Kapitel | Program-prognoser
  sep '09 | Åtagandebemyndiganden |
| År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 |
| 1.   Personalkostnader |
| 1.1 | Personalkostnader enligt tjänsteförteckningen |

(alla belopp i euro)

Avdelning/Kapitel

Program-prognoser

sep '09

Åtagandebemyndiganden

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

1.   Personalkostnader

1.1

Personalkostnader enligt tjänsteförteckningen

| 1.2 | Kontraktsanställda, tillfällig personal |
| --- | --- |

1.2

Kontraktsanställda, tillfällig personal

| 1.3 | Utstationering från medlemmar |
| --- | --- |

1.3

Utstationering från medlemmar

| 1.4 | Utstationerade nationella experter |
| --- | --- |

1.4

Utstationerade nationella experter

| 1.5 | Kostnader för tjänsteresor |
| --- | --- |

1.5

Kostnader för tjänsteresor

| 1.6 | Övriga personalkostnader |
| --- | --- |

1.6

Övriga personalkostnader

2.   Administrativa kostnader

| 2.1 | Hyra av byggnader och därtill hörande kostnader |
| --- | --- |

2.1

Hyra av byggnader och därtill hörande kostnader

| 2.2 | Lös egendom och därtill hörande kostnader |
| --- | --- |

2.2

Lös egendom och därtill hörande kostnader

| 2.3 | Pr och evenemang |
| --- | --- |

2.3

Pr och evenemang

| 2.4 | Porto och telekommunikationer |
| --- | --- |

2.4

Porto och telekommunikationer

| 2.5 | Utgifter för styrelsen |
| --- | --- |

2.5

Utgifter för styrelsen

| 2.6 | Löpande administrativa utgifter |
| --- | --- |

2.6

Löpande administrativa utgifter

| 2.7 | IT-kostnader och teknisk utrustning |
| --- | --- |

2.7

IT-kostnader och teknisk utrustning

| 2.8 | Administrativt stöd |
| --- | --- |

2.8

Administrativt stöd

| 3. | Driftskostnader |
| --- | --- |

3.

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

| 3.1 | Utredningar/utveckling som leds av Sesar |
| --- | --- |

3.1

Utredningar/utveckling som leds av Sesar

53 725 363

| 3.2 | Utredningar/utveckling som leds av Eurocontrol |
| --- | --- |

3.2

Utredningar/utveckling som leds av Eurocontrol

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3 | Utredningar/utveckling som leds av medlemmarna |
| --- | --- |

3.3

Utredningar/utveckling som leds av medlemmarna

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

SUMMA UTGIFTER

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

BUDGETUTFALL

---

BILAGA II

TOTALBELOPP

UTGIFTER (kontanta medel och in natura)

| (alla belopp i euro) |
| --- |
| Avdelning/Kapitel | Program-prognoser
  sep '09 | Åtagandebemyndiganden |
| År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 |
| 1. | Bidrag från Europeiska unionen |

(alla belopp i euro)

Avdelning/Kapitel

Program-prognoser

sep '09

Åtagandebemyndiganden

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

| 1.1 | Sjunde ramprogrammet för FoU |
| --- | --- |

1.1

Sjunde ramprogrammet för FoU

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

| 1.2 | Programmet för de transeuropeiska näten |
| --- | --- |

1.2

Programmet för de transeuropeiska näten

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

| 2. | Bidrag från Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

700 000 000

90 807 543

89 261 000

116 261 000

88 290 000

| 2.1 | Bidrag i kontanta medel |
| --- | --- |

2.1

Bidrag i kontanta medel

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

| 2.2 | Bidrag in natura |
| --- | --- |

2.2

Bidrag in natura

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Bidrag från andra medlemmar |
| --- | --- |

3.

646 274 638

116 973 502

100 184 452

128 260 712

42 195 842

| 3.1 | Bidrag i kontanta medel |
| --- | --- |

3.1

Bidrag i kontanta medel

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.2 | Bidrag in natura |
| --- | --- |

3.2

Bidrag in natura

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Övriga inkomster |
| --- | --- |

4.

53 725 363

56 747

100 000

100 000

100 000

| 4.1 | Ränteinkomster |
| --- | --- |

4.1

Ränteinkomster

56 747

400 000

400 000

400 000

| 4.2 | Inkomster från återvunnen skatt |
| --- | --- |

4.2

Inkomster från återvunnen skatt

| 4.3 | Programinkomster från icke-medlemmar |
| --- | --- |

4.3

Programinkomster från icke-medlemmar

53 725 363

| 4.4 | Ränta att återbetala till EU |
| --- | --- |

4.4

Ränta att återbetala till EU

300 000

300 000

300 000

Budgetutfall för föregående år

11 767 877

488 760

SUMMA INKOMSTER

2 100 000 000

329 600 349

299 669 052

355 234 072

190 467 562

UTGIFTER (kontanta medel och in natura)

| (alla belopp i euro) |
| --- |
| Avdelning/Kapitel | Program-prognoser
  sep '09 | Åtagandebemyndiganden |
| År 2011 | Budget 2012 | Rev bud II ännu ej godkänd | Budget 2013 |
| 1. | Personalkostnader |

(alla belopp i euro)

Avdelning/Kapitel

Program-prognoser

sep '09

Åtagandebemyndiganden

År 2011

Budget 2012

Rev bud II ännu ej godkänd

Budget 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1 | Personalkostnader enligt tjänsteförteckningen |
| --- | --- |

1.1

Personalkostnader enligt tjänsteförteckningen

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2 | Kontraktsanställda, tillfällig personal |
| --- | --- |

1.2

Kontraktsanställda, tillfällig personal

380 000

350 000

350 000

380 000

| 1.3 | Utstationering från medlemmar |
| --- | --- |

1.3

Utstationering från medlemmar

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4 | Utstationerade nationella experter |
| --- | --- |

1.4

Utstationerade nationella experter

150 000

160 000

90 000

170 000

| 1.5 | Kostnader för tjänsteresor |
| --- | --- |

1.5

Kostnader för tjänsteresor

192 000

600 000

391 000

500 000

| 1.6 | Övriga personalkostnader |
| --- | --- |

1.6

Övriga personalkostnader

178 000

175 000

175 000

160 000

| 2. | Administrativa kostnader |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1 | Hyra av byggnader och därtill hörande kostnader |
| --- | --- |

2.1

Hyra av byggnader och därtill hörande kostnader

708 213

794 000

854 648

905 600

| 2.2 | Lös egendom och därtill hörande kostnader |
| --- | --- |

2.2

Lös egendom och därtill hörande kostnader

30 000

50 000

50 000

50 000

| 2.3 | Pr och evenemang |
| --- | --- |

2.3

Pr och evenemang

299 686

300 000

300 000

300 000

| 2.4 | Porto och telekommunikationer |
| --- | --- |

2.4

Porto och telekommunikationer

173 225

180 000

180 000

243 000

| 2.5 | Utgifter för styrelsen |
| --- | --- |

2.5

Utgifter för styrelsen

25 000

30 000

17 500

30 000

| 2.6 | Löpande administrativa utgifter |
| --- | --- |

2.6

Löpande administrativa utgifter

221 666

340 000

263 882

300 000

| 2.7 | IT-kostnader och teknisk utrustning |
| --- | --- |

2.7

IT-kostnader och teknisk utrustning

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8 | Administrativt stöd |
| --- | --- |

2.8

Administrativt stöd

76 608

96 000

65 000

96 000

| 3. | Driftskostnader |
| --- | --- |

3.

1 999 225 017

320 581 554

290 294 052

346 446 572

181 222 962

| 3.1 | Utredningar/utveckling som leds av Sesar |
| --- | --- |

3.1

Utredningar/utveckling som leds av Sesar

233 225 707

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

| 3.2 | Utredningar/utveckling som leds av Eurocontrol |
| --- | --- |

3.2

Utredningar/utveckling som leds av Eurocontrol

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3 | Utredningar/utveckling som leds av medlemmarna |
| --- | --- |

3.3

Utredningar/utveckling som leds av medlemmarna

1 230 999 310

224 261 554

191 576 052

247 728 572

75 898 962

SUMMA UTGIFTER

2 100 000 000

329 111 589

299 669 052

355 234 072

190 467 562

BUDGETUTFALL

488,760

TJÄNSTEFÖRTECKNING 2013

| Budget 2013 |
| --- |
| Sesar-personal | Lönegrad | Tillfälligt anställda | Kontraktsanställda | Utstationeringar | Utstationerade nationella experter | Summa |
| Verkställande direktör | AD 14 | 1 | | | | 1 |
| Vice verkställande direktör för administration och finans | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Teknik- och utvecklingschef | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Chef för strategier och Internationella relationer | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Chef för regelfrågor | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Kommunikationschef | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Ekonomi- och miljöchef | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Rådgivare till verkställande direktören | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Högre rådgivare i militära frågor | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Sektorchef för rättsliga frågor och avtalsfrågor | Ej tillämpligt | | | 1 | | 1 |
| Sektorchef för ekonomi och budget | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Vice verkställande direktör för verksamhet och program | Ej tillämpligt | | | 1 | | 1 |
| Chef för ATM-system | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Systemingenjör | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Kontaktperson | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Juridisk rådgivare | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Finansiell och administrativ handläggare | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Miljöhandläggare | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Chef för validering/verifiering | AD 7 | | | 1 | | 1 |
| ATM-expert | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Rådgivare för validering/verifiering | Ej tillämpligt | | | 1 | | 1 |
| ATM-expert | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Ekonomihandläggare | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| ATM-systemingenjör | Ej tillämpligt | | | 1 | | 1 |
| Informatör | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Ekonom | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Juridisk handläggare för personalfrågor | Ej tillämpligt | | 1 | | | 1 |
| Projektrevisor | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Rådgivare för DAF | Ej tillämpligt | | 1 | | | 1 |
| Internrevisor | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Högre programförvaltnings- och kvalitetsexpert | Ej tillämpligt | | | 1 | | 1 |
| Programförvaltnings- och kvalitetsexpert | Ej tillämpligt | | | 1 | | 1 |
| ATM-programexpert | Ej tillämpligt | | | 1 | | 1 |
| Personalhandläggare | AST 7 | 1 | | | | 1 |
| Ekonomiassistent | AST 5 | 1 | | | | 1 |
| Administrativ assistent | AST 3 | 1 | | | | 1 |
| Juridisk handläggare | Ej tillämpligt | | 1 | | | 1 |
| Sekreterare till programdirektören | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| Sekreterare till verkställande direktören | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| SUMMA | 28 | 3 | 8 | | 39 |
| UTSTATIONERADE NATIONELLA EXPERTER | | | | | |
| Expert på Conops och validering | | | | | 1 | 1 |
| Utstationerade nationella experter | | | | | 1 | 1 |
| Rådgivare i institutionella frågor | | | | | 1 | 1 |
| SUMMA | | | | | 3 | 3 |

Budget 2013

Sesar-personal

Lönegrad

Tillfälligt anställda

Kontraktsanställda

Utstationeringar

Utstationerade nationella experter

Summa

Verkställande direktör

AD 14

1

1

Vice verkställande direktör för administration och finans

AD 12

1

1

Teknik- och utvecklingschef

AD 12

1

1

Chef för strategier och Internationella relationer

AD 12

1

1

Chef för regelfrågor

AD 12

1

1

Kommunikationschef

AD 10

1

1

Ekonomi- och miljöchef

AD 10

1

1

Rådgivare till verkställande direktören

AD 10

1

1

Högre rådgivare i militära frågor

AD 10

1

1

Sektorchef för rättsliga frågor och avtalsfrågor

Ej tillämpligt

1

1

Sektorchef för ekonomi och budget

AD 8

1

1

Vice verkställande direktör för verksamhet och program

Ej tillämpligt

1

1

Chef för ATM-system

AD 8

1

1

Systemingenjör

AD 8

1

1

Kontaktperson

AD 10

1

1

Juridisk rådgivare

AD 7

1

1

Finansiell och administrativ handläggare

AD 7

1

1

Miljöhandläggare

AD 7

1

1

Chef för validering/verifiering

AD 7

1

1

ATM-expert

AD 6

1

1

Rådgivare för validering/verifiering

Ej tillämpligt

1

1

ATM-expert

AD 6

1

1

Ekonomihandläggare

AD 6

1

1

ATM-systemingenjör

Ej tillämpligt

1

1

Informatör

AD 5

1

1

Ekonom

AD 5

1

1

Juridisk handläggare för personalfrågor

Ej tillämpligt

1

1

Projektrevisor

AD 5

1

1

Rådgivare för DAF

Ej tillämpligt

1

1

Internrevisor

AD 5

1

1

Högre programförvaltnings- och kvalitetsexpert

Ej tillämpligt

1

1

Programförvaltnings- och kvalitetsexpert

Ej tillämpligt

1

1

ATM-programexpert

Ej tillämpligt

1

1

Personalhandläggare

AST 7

1

1

Ekonomiassistent

AST 5

1

1

Administrativ assistent

AST 3

1

1

Juridisk handläggare

Ej tillämpligt

1

1

Sekreterare till programdirektören

AST 1

1

1

Sekreterare till verkställande direktören

AST 1

1

1

SUMMA

28

3

8

39

UTSTATIONERADE NATIONELLA EXPERTER

Expert på Conops och validering

1

1

Utstationerade nationella experter

1

1

Rådgivare i institutionella frågor

1

1

SUMMA

3

3

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/22

---

Meddelande från kommissionen offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i ärende AT.39398 – VISA MIF

(Text av betydelse för EES)

2013/C 168/07

1.   INLEDNING

| 1. | I de fall där kommissionen avser att anta ett beslut om att en överträdelse måste upphöra och de berörda parterna erbjuder åtaganden för att undanröja de betänkligheter som kommissionen har delgivit dem i sin preliminära bedömning, får kommissionen – i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1) – genom beslut göra dessa åtaganden bindande för företagen. Ett sådant beslut får antas för en bestämd period och ska fastställa att det inte längre finns några skäl för kommissionen att ingripa. Enligt artikel 27.4 i samma förordning ska kommissionen offentliggöra en kort sammanfattning av ärendet samt huvuddragen i åtagandena. Berörda parter får lämna synpunkter inom den tidsfrist som kommissionen fastställer. |
| --- | --- |

1.

I de fall där kommissionen avser att anta ett beslut om att en överträdelse måste upphöra och de berörda parterna erbjuder åtaganden för att undanröja de betänkligheter som kommissionen har delgivit dem i sin preliminära bedömning, får kommissionen – i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1) – genom beslut göra dessa åtaganden bindande för företagen. Ett sådant beslut får antas för en bestämd period och ska fastställa att det inte längre finns några skäl för kommissionen att ingripa. Enligt artikel 27.4 i samma förordning ska kommissionen offentliggöra en kort sammanfattning av ärendet samt huvuddragen i åtagandena. Berörda parter får lämna synpunkter inom den tidsfrist som kommissionen fastställer.

2.   SAMMANFATTNING AV ÄRENDET

| 2. | Den 3 april 2009 antog kommissionen ett meddelande om invändningar mot Visa Europe Limited (nedan kallat Visa Europe), Visa Inc. och Visa International Services Association. |
| --- | --- |

2.

Den 3 april 2009 antog kommissionen ett meddelande om invändningar mot Visa Europe Limited (nedan kallat Visa Europe), Visa Inc. och Visa International Services Association.

| 3. | I meddelandet redogjordes för kommissionens preliminära uppfattning att Visa Europe, Visa Inc. och Visa International Services Association har överträtt artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet genom multilateralt överenskomna förmedlingsavgifter (nedan kallade förmedlingsavgifter) för gränsöverskridande transaktioner och vissa inhemska transaktioner via försäljningsställen med VISA-, VISA Electron- och V PAY-betalkort för konsumenttransaktioner inom EES. |
| --- | --- |

3.

I meddelandet redogjordes för kommissionens preliminära uppfattning att Visa Europe, Visa Inc. och Visa International Services Association har överträtt artikel 101 i EUF-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet genom multilateralt överenskomna förmedlingsavgifter (nedan kallade förmedlingsavgifter) för gränsöverskridande transaktioner och vissa inhemska transaktioner via försäljningsställen med VISA-, VISA Electron- och V PAY-betalkort för konsumenttransaktioner inom EES.

| 4. | Förmedlingsavgifterna betalas i praktiken av affärsidkarens bank (den inlösande banken) till kortinnehavarens bank (den utfärdande banken) för alla transaktioner som genomförs med betalkort på ett försäljningsställe. När en kortinnehavare använder betalkort för att köpa varor eller tjänster av en affärsidkare betalar denne i praktiken en serviceavgift till den inlösande banken. Den inlösande banken behåller en del av denna avgift (den inlösande bankens marginal) och resten överförs till den utfärdande banken och systemoperatören (i det här fallet Visa Europe och Visa Inc.). I praktiken bestäms en stor del av affärsidkarens serviceavgift av förmedlingsavgiften. |
| --- | --- |

4.

Förmedlingsavgifterna betalas i praktiken av affärsidkarens bank (den inlösande banken) till kortinnehavarens bank (den utfärdande banken) för alla transaktioner som genomförs med betalkort på ett försäljningsställe. När en kortinnehavare använder betalkort för att köpa varor eller tjänster av en affärsidkare betalar denne i praktiken en serviceavgift till den inlösande banken. Den inlösande banken behåller en del av denna avgift (den inlösande bankens marginal) och resten överförs till den utfärdande banken och systemoperatören (i det här fallet Visa Europe och Visa Inc.). I praktiken bestäms en stor del av affärsidkarens serviceavgift av förmedlingsavgiften.

| 5. | I meddelandet om invändningar uttrycks farhågor för att förmedlingsavgifterna har till syfte och effekt att begränsa konkurrensen avsevärt på marknaden för inlösen till skada för affärsidkare och indirekt deras kunder. Förmedlingsavgifterna förefaller höja den grundval på vilken de inlösande bankerna fastställer serviceavgifter för affärsidkare genom att skapa ett betydande kostnadselement som är gemensamt för samtliga inlösande banker. Enligt kommissionens preliminära uppfattning var förmedlingsavgifterna objektivt sett inte nödvändiga. Den konkurrensbegränsande effekten på marknaden för inlösen förstärks ytterligare av förmedlingsavgifternas inverkan på nätverket och marknaderna för inlösen och av andra nätregler och annan nätpraxis (regeln om att alla kort måste godtas (Honour All Cards Rule), förbudet mot extraavgifter (No Discrimination Rule) samt blandning). Enligt kommissionens preliminära åsikter i meddelandet om invändningar uppfyller inte förmedlingsavgifterna villkoren för ett undantag i enlighet med artikel 101.3 i EUF-fördraget, eftersom de inte medför effektivitetsvinster som tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås. |
| --- | --- |

5.

I meddelandet om invändningar uttrycks farhågor för att förmedlingsavgifterna har till syfte och effekt att begränsa konkurrensen avsevärt på marknaden för inlösen till skada för affärsidkare och indirekt deras kunder. Förmedlingsavgifterna förefaller höja den grundval på vilken de inlösande bankerna fastställer serviceavgifter för affärsidkare genom att skapa ett betydande kostnadselement som är gemensamt för samtliga inlösande banker. Enligt kommissionens preliminära uppfattning var förmedlingsavgifterna objektivt sett inte nödvändiga. Den konkurrensbegränsande effekten på marknaden för inlösen förstärks ytterligare av förmedlingsavgifternas inverkan på nätverket och marknaderna för inlösen och av andra nätregler och annan nätpraxis (regeln om att alla kort måste godtas (Honour All Cards Rule), förbudet mot extraavgifter (No Discrimination Rule) samt blandning). Enligt kommissionens preliminära åsikter i meddelandet om invändningar uppfyller inte förmedlingsavgifterna villkoren för ett undantag i enlighet med artikel 101.3 i EUF-fördraget, eftersom de inte medför effektivitetsvinster som tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås.

| 6. | Den 8 december 2010 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 9 i förordning nr 1/2003 (nedan kallat beslut om åtaganden). Beslutet gjorde åtagandena rättsligt bindande för Visa Europe under fyra år vad gäller (i) en gräns på 0,20 % av den genomsnittliga vägda förmedlingsavgiften som tillämpas på konsumenttransaktioner med betalkort som omfattas av förfarandet och (ii) att bibehålla och/eller införa ett antal ändringar av sina nätverksregler (åtgärder för insyn). |
| --- | --- |

6.

Den 8 december 2010 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 9 i förordning nr 1/2003 (nedan kallat beslut om åtaganden). Beslutet gjorde åtagandena rättsligt bindande för Visa Europe under fyra år vad gäller (i) en gräns på 0,20 % av den genomsnittliga vägda förmedlingsavgiften som tillämpas på konsumenttransaktioner med betalkort som omfattas av förfarandet och (ii) att bibehålla och/eller införa ett antal ändringar av sina nätverksregler (åtgärder för insyn).

| 7. | Åtagandena omfattade emellertid inte förmedlingsavgifterna för konsumentkreditkort avseende vilka kommissionen utfärdade ett kompletterande meddelande om invändningar den 31 juli 2012. Det kompletterande meddelandet om invändningar, vilket utgör en preliminär bedömning i den mening som avses i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003, utvidgade meddelandet om invändningar och speglade ändringarna vad gäller förfarandets omfattning, nämligen att det bara gäller förmedlingsavgifter för konsumentkreditkort. Det utvidgade också förfarandenas tillämpningsområde till en direkt tillämpning av regionövergripande (eller internationella) förmedlingsavgifter där handlarna är lokaliserade inom EES och det visar på en potentiell överträdelse i fråga om Visa Europes regler för gränsöverskridande inlösen. |
| --- | --- |

7.

Åtagandena omfattade emellertid inte förmedlingsavgifterna för konsumentkreditkort avseende vilka kommissionen utfärdade ett kompletterande meddelande om invändningar den 31 juli 2012. Det kompletterande meddelandet om invändningar, vilket utgör en preliminär bedömning i den mening som avses i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003, utvidgade meddelandet om invändningar och speglade ändringarna vad gäller förfarandets omfattning, nämligen att det bara gäller förmedlingsavgifter för konsumentkreditkort. Det utvidgade också förfarandenas tillämpningsområde till en direkt tillämpning av regionövergripande (eller internationella) förmedlingsavgifter där handlarna är lokaliserade inom EES och det visar på en potentiell överträdelse i fråga om Visa Europes regler för gränsöverskridande inlösen.

| 8. | Följaktligen omfattar förfarandena för närvarande (återges bara i sammanfattad form):






  — | Regionövergripande multilateralt överenskomna förmedlingsavgifter för krediter som fastställs av Visa Europe (regionövergripande förmedlingsavgifter) som endera tillämpas direkt på gränsöverskridande transaktioner eller som standard vid inhemska transaktioner (2). |
| --- | --- | --- |

8.

Följaktligen omfattar förfarandena för närvarande (återges bara i sammanfattad form):

—

Regionövergripande multilateralt överenskomna förmedlingsavgifter för krediter som fastställs av Visa Europe (regionövergripande förmedlingsavgifter) som endera tillämpas direkt på gränsöverskridande transaktioner eller som standard vid inhemska transaktioner (2).

| — | Landsspecifika förmedlingsavgifter för krediter som fastställts av Visa Europe (3). |
| --- | --- |

—

Landsspecifika förmedlingsavgifter för krediter som fastställts av Visa Europe (3).

| — | Den potentiella automatiska tillämpningen av interregionala förmedlingsavgifter i avsaknad av likvärdiga förmedlingsavgifter och att de, om de tillämpades direkt på transaktioner vid användning av kort som är utgivna utanför EES-området, hos handlare lokaliserade inom EES (4). |
| --- | --- |

—

Den potentiella automatiska tillämpningen av interregionala förmedlingsavgifter i avsaknad av likvärdiga förmedlingsavgifter och att de, om de tillämpades direkt på transaktioner vid användning av kort som är utgivna utanför EES-området, hos handlare lokaliserade inom EES (4).

| — | De regler som gäller för gränsöverskridande inlösen som en begränsning av konkurrensen. |
| --- | --- |

—

De regler som gäller för gränsöverskridande inlösen som en begränsning av konkurrensen.

| 9. | I förfarandena behandlas nätverksreglerna i Visa Europe i samband med de förmedlingsavgifter som redan fanns i meddelandet om invändningar, nämligen regeln om att alla kort måste godtas (Honour All Cards Rule), förbudet mot extraavgifter (No Discrimination Rule) och det utbredda bruket av blandning av serviceavgifter för affärsidkare (MSC). De senare bestämmelserna bedöms inte som potentiella överträdelser av konkurrensbestämmelserna i sig, utan deras kapacitet att öka förmedlingsavgifternas begränsande effekt. |
| --- | --- |

9.

I förfarandena behandlas nätverksreglerna i Visa Europe i samband med de förmedlingsavgifter som redan fanns i meddelandet om invändningar, nämligen regeln om att alla kort måste godtas (Honour All Cards Rule), förbudet mot extraavgifter (No Discrimination Rule) och det utbredda bruket av blandning av serviceavgifter för affärsidkare (MSC). De senare bestämmelserna bedöms inte som potentiella överträdelser av konkurrensbestämmelserna i sig, utan deras kapacitet att öka förmedlingsavgifternas begränsande effekt.

| 10. | Det kompletterande meddelandet om invändningar sändes också till Visa Inc. och Visa International Service Association den 24 april 2013. |
| --- | --- |

10.

Det kompletterande meddelandet om invändningar sändes också till Visa Inc. och Visa International Service Association den 24 april 2013.

3.   HUVUDDRAGEN I DE ERBJUDNA ÅTAGANDENA

| 11. | Visa Europe instämmer inte, som en av parterna i förfarandet, med kommissionens preliminära bedömning. Företaget har emellertid erbjudit åtaganden i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003 för att undanröja kommissionens betänkligheter beträffande konkurrensen. Dessa åtaganden sammanfattas nedan och offentliggörs i sin helhet på engelska på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

11.

Visa Europe instämmer inte, som en av parterna i förfarandet, med kommissionens preliminära bedömning. Företaget har emellertid erbjudit åtaganden i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003 för att undanröja kommissionens betänkligheter beträffande konkurrensen. Dessa åtaganden sammanfattas nedan och offentliggörs i sin helhet på engelska på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| 12. | Visa Europe gör ett åtagande om att begränsa sina årliga viktade genomsnittliga EES-interna förmedlingsavgifter för krediter som tillämpas på transaktioner med konsumentkreditkort till 0,3 % två månader efter det att Visa Europe delgivits beslutet om åtagandet. |
| --- | --- |

12.

Visa Europe gör ett åtagande om att begränsa sina årliga viktade genomsnittliga EES-interna förmedlingsavgifter för krediter som tillämpas på transaktioner med konsumentkreditkort till 0,3 % två månader efter det att Visa Europe delgivits beslutet om åtagandet.

| 13. | Denna begränsning ska också gälla separat i vart och ett av de EES-länder för vilka Visa Europe direkt fastställer särskilda inhemska förmedlingsavgifter för privata kreditkort och i de EES-länder där EES-interna förmedlingsavgifter för krediter tillämpas på inhemska transaktioner i avsaknad av andra multilaterala förmedlingsavgifter. |
| --- | --- |

13.

Denna begränsning ska också gälla separat i vart och ett av de EES-länder för vilka Visa Europe direkt fastställer särskilda inhemska förmedlingsavgifter för privata kreditkort och i de EES-länder där EES-interna förmedlingsavgifter för krediter tillämpas på inhemska transaktioner i avsaknad av andra multilaterala förmedlingsavgifter.

| 14. | Visa Europe föreslår också att, från och med den 1 januari 2015, se till att






  — | gränsen på 0,3 % av förmedlingsavgiften för krediter som fastställts av Visa Europe för transaktioner som utförts med handlare lokaliserade inom EES med Visas konsumentkreditkort som utfärdats i länder utanför EES som tillhör Visa Europes territorium (5) (förmedlingsavgifter för krediter inom Visa Europe men utanför EES-området) och |
| --- | --- | --- |

14.

Visa Europe föreslår också att, från och med den 1 januari 2015, se till att

—

gränsen på 0,3 % av förmedlingsavgiften för krediter som fastställts av Visa Europe för transaktioner som utförts med handlare lokaliserade inom EES med Visas konsumentkreditkort som utfärdats i länder utanför EES som tillhör Visa Europes territorium (5) (förmedlingsavgifter för krediter inom Visa Europe men utanför EES-området) och

| — | gränsen på 0,2 % av förmedlingsavgiften för krediter som fastställts av Visa Europe för transaktioner som utförts med handlare lokaliserade inom EES med Visas betalkort som utfärdats i länder utanför EES som tillhör Visa Europes territorium (förmedlingsavgifter för betalkort inom Visa Europe men utanför EES-området). |
| --- | --- |

—

gränsen på 0,2 % av förmedlingsavgiften för krediter som fastställts av Visa Europe för transaktioner som utförts med handlare lokaliserade inom EES med Visas betalkort som utfärdats i länder utanför EES som tillhör Visa Europes territorium (förmedlingsavgifter för betalkort inom Visa Europe men utanför EES-området).

| 15. | Visa Europe åtar sig att ändra sina regler om gränsöverskridande inlösen från och med den 1 januari 2015 för att ge gränsöverskridande inlösande banker möjlighet att erbjuda antingen den inhemska förmedlingsavgiften för betalkort eller de inhemska förmedlingsavgifter som gäller för kreditkort som är tillämpliga på den ort där handlaren är hemmahörande eller, på vissa villkor, en förmedlingsavgift på 0,2 % för transaktioner med konsumentbetalkort och på 0,3 % för transaktioner med konsumentkreditkort. |
| --- | --- |

15.

Visa Europe åtar sig att ändra sina regler om gränsöverskridande inlösen från och med den 1 januari 2015 för att ge gränsöverskridande inlösande banker möjlighet att erbjuda antingen den inhemska förmedlingsavgiften för betalkort eller de inhemska förmedlingsavgifter som gäller för kreditkort som är tillämpliga på den ort där handlaren är hemmahörande eller, på vissa villkor, en förmedlingsavgift på 0,2 % för transaktioner med konsumentbetalkort och på 0,3 % för transaktioner med konsumentkreditkort.

| 16. | Visa Europe har åtagit sig att fortsätta att vidta ytterligare åtgärder för att öka insynen. Visa Europe gör i synnerhet följande åtaganden:






  — | Att införa en regel som kräver att de inlösande bankerna erbjuder försäljare en serviceavgift för affärsidkare med prissättning för en ”multilateral förmedlingsavgift plus plus” (med andra ord måste inlösande banker, om detta begärs, tydligt dela upp den multilaterala förmedlingsavgiften i sina kontrakt och fakturor i tre delar och alla andra tillämpliga betalningssystemsavgifter och den inlösande bankens avgift). Visa Europe kommer att kräva att de inlösande bankerna genomför denna regel inom tolv månader efter det att beslutet rörande åtagandet delgivits Visa Europe med beaktande av alla nya avtal och inom 18 månader för gällande avtal. |
| --- | --- | --- |

16.

Visa Europe har åtagit sig att fortsätta att vidta ytterligare åtgärder för att öka insynen. Visa Europe gör i synnerhet följande åtaganden:

—

Att införa en regel som kräver att de inlösande bankerna erbjuder försäljare en serviceavgift för affärsidkare med prissättning för en ”multilateral förmedlingsavgift plus plus” (med andra ord måste inlösande banker, om detta begärs, tydligt dela upp den multilaterala förmedlingsavgiften i sina kontrakt och fakturor i tre delar och alla andra tillämpliga betalningssystemsavgifter och den inlösande bankens avgift). Visa Europe kommer att kräva att de inlösande bankerna genomför denna regel inom tolv månader efter det att beslutet rörande åtagandet delgivits Visa Europe med beaktande av alla nya avtal och inom 18 månader för gällande avtal.

| — | Att införa en förenklad struktur för den förmedlingsavgift som fastställts av Visa Europe för att föreskriva en minskning på minst 25 % av antalet avgiftskategorier för att förbättra insynen och jämförelse mellan avgifterna. |
| --- | --- |

—

Att införa en förenklad struktur för den förmedlingsavgift som fastställts av Visa Europe för att föreskriva en minskning på minst 25 % av antalet avgiftskategorier för att förbättra insynen och jämförelse mellan avgifterna.

| 17. | Visa Europe ska utse en förvaltare som ska övervaka att Visa Europe uppfyller sina åtaganden. Kommissionen ska ha befogenhet att godkänna eller avvisa den föreslagna förvaltaren innan denna utses. |
| --- | --- |

17.

Visa Europe ska utse en förvaltare som ska övervaka att Visa Europe uppfyller sina åtaganden. Kommissionen ska ha befogenhet att godkänna eller avvisa den föreslagna förvaltaren innan denna utses.

| 18. | Åtagandena kommer att gälla för en period på fyra år från och med den dag då beslutet rörande åtagandet delgivits Visa Europe. |
| --- | --- |

18.

Åtagandena kommer att gälla för en period på fyra år från och med den dag då beslutet rörande åtagandet delgivits Visa Europe.

| 19. | Dessa åtaganden gäller bara Visa Europe. Den pågående antitrustundersökningen (se punkt 7) kommer att pågå gentemot Visa Inc. och Visa International Services Association i väntan på ytterligare bedömning från kommissionen, eventuellt inklusive eventuella synpunkter till följd av detta tillkännagivande. |
| --- | --- |

19.

Dessa åtaganden gäller bara Visa Europe. Den pågående antitrustundersökningen (se punkt 7) kommer att pågå gentemot Visa Inc. och Visa International Services Association i väntan på ytterligare bedömning från kommissionen, eventuellt inklusive eventuella synpunkter till följd av detta tillkännagivande.

4.   UPPMANING ATT LÄMNA SYNPUNKTER

| 20. | Med förbehåll för resultatet av marknadstestet avser kommissionen att anta ett beslut i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 om att göra de åtaganden som sammanfattas ovan och som offentliggjorts på GD konkurrens webbplats bindande. |
| --- | --- |

20.

Med förbehåll för resultatet av marknadstestet avser kommissionen att anta ett beslut i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 om att göra de åtaganden som sammanfattas ovan och som offentliggjorts på GD konkurrens webbplats bindande.

| 21. | I enlighet med artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003 uppmanar kommissionen berörda tredje parter att lämna synpunkter på de föreslagna åtagandena. Dessa synpunkter måste ha inkommit till kommissionen senast en månad efter dagen för offentliggörandet av detta tillkännagivande. Berörda tredje parter ombeds också att lämna in en icke-konfidentiell version av sina synpunkter, där uppgifter som de anser vara affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter ska strykas och ersättas med en icke-konfidentiell sammanfattning eller av orden ”affärshemligheter” eller ”konfidentiella uppgifter”. |
| --- | --- |

21.

I enlighet med artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003 uppmanar kommissionen berörda tredje parter att lämna synpunkter på de föreslagna åtagandena. Dessa synpunkter måste ha inkommit till kommissionen senast en månad efter dagen för offentliggörandet av detta tillkännagivande. Berörda tredje parter ombeds också att lämna in en icke-konfidentiell version av sina synpunkter, där uppgifter som de anser vara affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter ska strykas och ersättas med en icke-konfidentiell sammanfattning eller av orden ”affärshemligheter” eller ”konfidentiella uppgifter”.

| 22. | Svar och synpunkter bör helst vara motiverade och innehålla relevanta faktauppgifter. Kommissionen ber er också att föreslå en möjlig lösning om ni anser att någon aspekt av de föreslagna åtagandena medför några problem. |
| --- | --- |

22.

Svar och synpunkter bör helst vara motiverade och innehålla relevanta faktauppgifter. Kommissionen ber er också att föreslå en möjlig lösning om ni anser att någon aspekt av de föreslagna åtagandena medför några problem.

| 23. | Synpunkterna kan sändas till kommissionens generaldirektorat för konkurrens med e-post (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), med fax (+32 22950128) eller per post, med angivande av referens AT.39398 VISA MIF, till följande adress:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

23.

Synpunkterna kan sändas till kommissionens generaldirektorat för konkurrens med e-post (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), med fax (+32 22950128) eller per post, med angivande av referens AT.39398 VISA MIF, till följande adress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 1, 4.1.2003, s. 1. Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget ersatts av artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta tillkännagivande bör hänvisningar till artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget.

(2)  För närvarande Lettland.

(3)  För närvarande i Belgien, Ungern, Island, Irland, Italien, Luxemburg, Malta, Nederländerna och Sverige, i avsaknad av andra förmedlingsavgifter.

(4)  I åtagandena kallas dessa internationella multilaterala förmedlingsavgifter och inom Visa Europe utanför EES-området multilaterala förmedlingsavgifter.

(5)  Visa Europes territorium omfattar EES, Andorra, Färöarna, Grönland, Israel, Monaco, San Marino, Svalbard och Jan Mayen, Schweiz, Turkiet och Vatikanstaten.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 14.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 168/26

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 168/08

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”CÍTRICOS VALENCIANOS”/”CÍTRICS VALENCIANS”

EG-nr: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☒ | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — |  | Framställningsmetod |
| — |  | Samband |
| — |  | Märkning |
| — |  | Nationella krav |
| — |  | Annat (specificera) |

—



Produktens beteckning

—

☒

Produktbeskrivning

—

☒

Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—



Framställningsmetod

—



Samband

—



Märkning

—



Nationella krav

—



Annat (specificera)

2.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—

☒

Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—



Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar)

3.1   Produktbeskrivning

Medtagande av nya tillåtna sorter.

Det faktum att omkring 60 procent av valencianska citrusfrukter produceras från november till februari leder till stagnation på marknaden och förlust av intäkter.

Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA) (Valencias jordbruksforskningsinstitut) är världsledande inom citrusrelaterad forskning och teknik, och går i bräschen för utvecklingen av nya sorter och grundstammar samt skadedjurs- och sjukdomsbekämpning vilket är till nytta för citrusproduktionen. Ett samarbete med institutet samt sektorns kommersiella dynamik har lett till möjligheten att öka tillgången och möta efterfrågan genom utveckling av nya sorter – tidigare och senare sådana – med god organoleptisk kvalitet utan att påverka sambandet till traditionerna och deras rötter eller odlingsmetod.

De nya sorterna som föreslås inkluderas i specifikationen har anpassat sig perfekt till Medelhavsklimatet med dess milda vintrar och måttligt varma somrar, med väldefinierade temperaturskillnader mellan dag och natt och vindar som varken är heta eller torra, vilket innebär att den lokala miljön ger dem distinkta egenskaper som skiljer dem från samma sorter som odlas på andra ställen.

Kort sagt är det områdets klimat som ger ”Cítricos Valencianos” deras särskilda egenskaper. Fruktens smak, färg och arom påverkas av temperaturförhållandena i de valencianska citrusodlingsområdena.

Sorterna som föreslås inkluderas i rådets sammanfattande dokument och som räknas upp i registret över kommersiella sorter som publiceras av miljö-, landsbygds- och marinministeriet i Boletin Oficial del Estado är följande:

| | Mandariner: | Satsumor: Iwasaki. |
| --- | --- | --- |

Mandariner:

Satsumor: Iwasaki.

| | Clementiner: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina och Nour. |
| --- | --- |

Clementiner: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina och Nour.

| | Hybrider: Moncada. |
| --- | --- |

Hybrider: Moncada.

| | Apelsiner: | Navelapelsiner: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer och Rohde Summer. |
| --- | --- | --- |

Apelsiner:

Navelapelsiner: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer och Rohde Summer.

| | Blonda apelsiner: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight och Barberina. |
| --- | --- |

Blonda apelsiner: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight och Barberina.

| | Blodapelsiner: Sanguinelli. |
| --- | --- |

Blodapelsiner: Sanguinelli.

| | Citroner: Eureka. |
| --- | --- |

Citroner: Eureka.

3.2   Geografiskt område

Klimatförändringar i produktionsområdet har lett till utvecklingen av ekosystem som lämpar sig för citrusproduktion med hjälp av samma odlingsmetoder och som producerar frukter med samma organoleptiska kvaliteter. Detta innebär att vissa kommuner nu kan inkluderas och att andra försvinner vad gäller produktionen av kvalitetscitrusfukter som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Cítricos Valencianos”.

Det nya produktionsområdet för den skyddade geografiska beteckningen ”Cítricos Valencianos” är alluviala bildningar i flodområden som sörjer för vattentillförseln till slätterna vid Medelhavskusten, mellan kusten och bergen. Somrarna är milda och vindarna till övervägande del fuktiga, vilket också är till fördel för frukten och främst påverkar dess utseende.

Det större antalet uppdelningar på distriktsnivå möjliggör en ännu närmare definition av det geografiska området inom Europeiska unionens ramar.

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. Tillagt: Cervera del Maestre och Traiguera, La Plana Alta. Tillagt: les Coves de Vinromà och Vilanova d’Alcolea, La Plana Baixa. Tillagt: Alfondeguilla och Eslida, L’Alt Millars. Tillagt: Espadilla, Toga, Torrechiva och Vallat, L’Alt Palància. Tillagt: Navajas. |
| --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. Tillagt: Cervera del Maestre och Traiguera, La Plana Alta. Tillagt: les Coves de Vinromà och Vilanova d’Alcolea, La Plana Baixa. Tillagt: Alfondeguilla och Eslida, L’Alt Millars. Tillagt: Espadilla, Toga, Torrechiva och Vallat, L’Alt Palància. Tillagt: Navajas.

| | VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. Borttaget: Mislata, L’Horta Sud. Tillagt: Llocnou de la Corona. Borttaget: Benetússer, El Camp de Túria. Tillagt: l’Eliana, Loriguilla och San Antonio de Benagéber, El Serrans. Tillagt: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera och Villar del Arzobispo, La Foia de Bunyol. Tillagt: Dos Aguas och Yátova, La Ribera Baixa. Tillagt: Benicull de Xúquer, La Vall d’Albaida. Tillagt: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc och Rugat. Borttaget: Bellús. |
| --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. Borttaget: Mislata, L’Horta Sud. Tillagt: Llocnou de la Corona. Borttaget: Benetússer, El Camp de Túria. Tillagt: l’Eliana, Loriguilla och San Antonio de Benagéber, El Serrans. Tillagt: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera och Villar del Arzobispo, La Foia de Bunyol. Tillagt: Dos Aguas och Yátova, La Ribera Baixa. Tillagt: Benicull de Xúquer, La Vall d’Albaida. Tillagt: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc och Rugat. Borttaget: Bellús.

| | ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. Tillagt: els Poblets, La Marina Baixa. Borttaget: Relleu, L’Alacantí. Borttaget: Busot, Xixona, El Vinalopó Mitjà. Aspe tas bort, och således även distriktet, El Baix Segura. Tillagt: Los Montesinos och San Isidro. |
| --- | --- |

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. Tillagt: els Poblets, La Marina Baixa. Borttaget: Relleu, L’Alacantí. Borttaget: Busot, Xixona, El Vinalopó Mitjà. Aspe tas bort, och således även distriktet, El Baix Segura. Tillagt: Los Montesinos och San Isidro.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (3)

”CÍTRICOS VALENCIANOS”/”CÍTRICS VALENCIANS”

EG-nr: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Cítricos Valencianos”/”Cítrics Valencians”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Frukter av apelsinträd (Citrus sinensis, L.), mandarinträd (Citrus reticulata Blanco) och citronträd (Citrus limon L.).

Följande citrusfrukter ska omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Cítricos Valencianos”:

| — | Apelsiner: Navelapelsiner, blonda apelsiner och blodapelsiner som anges i förteckningen nedan, med de egenskaper som anges. |
| --- | --- |

—

Apelsiner: Navelapelsiner, blonda apelsiner och blodapelsiner som anges i förteckningen nedan, med de egenskaper som anges.

| — | Mandariner: Satsumor, clementiner och hybrider som anges i förteckningen nedan, med de egenskaper som anges. |
| --- | --- |

—

Mandariner: Satsumor, clementiner och hybrider som anges i förteckningen nedan, med de egenskaper som anges.

| — | Citroner: De sorter som anges i förteckningen nedan, med de egenskaper som anges. |
| --- | --- |

—

Citroner: De sorter som anges i förteckningen nedan, med de egenskaper som anges.

| GRUPP | SORT | DIAMETER (MM) | % SAFT (4) | MOGNADSINDEX (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SATSUMOR | CLAUSELLINA | 54–78 | 40 | 7 |
| | OKITSU | 54–78 | 40 | 7 |
| | OWARI | 54–78 | 40 | 7 |
| | IWASAKI | 54–78 | 40 | 7 |
| HYBRIDER | ELLENDALE | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | FORTUNE | 54–78 | 40 | 8 |
| | KARA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | NOVA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | ORTANIQUE | 54–78 | 40 | 8 |
| | MONCADA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| CLEMENTINER | ARRUFATINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTARD | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTINA FINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ESBAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | HERNANDINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | MARISOL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROGRANDE | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ORONULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROVAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | TOMATERA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | LORETINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | BEATRIZ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENPONS | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | NOUR | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CAPOLA (MIORO) | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENRUBÍ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| NAVELAPELSINER | LANE LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELINA | 70–100 | 35 | 7 |
| | NEWHALL | 70–100 | 35 | 7 |
| | WASHINGTON NAVEL | 70–100 | 35 | 7 |
| | CARACARA | 70–100 | 35 | 7 |
| | POWELL SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | BARNFIELD LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | CHISLETT SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | FUKUMOTO | 70–100 | 35 | 7 |
| | ROHDE SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| BLONDA APELSINER | SALUSTIANA | 67–96 | 35 | 7 |
| | VALENCIA LATE | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. DELTA SEEDLESS | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. MIDKNIGHT | 67–96 | 35 | 7 |
| | BARBERINA | 67–96 | 35 | 7 |
| BLODAPELSINER | SANGUINELLI | 60–96 | 35 | 7 |
| CITRONER | FINO (MESERO) | 48–67 | 25 | — |
| | VERNA | 48–67 | 30 | — |
| | EUREKA | 48–67 | 25 | — |

GRUPP

SORT

DIAMETER (MM)

% SAFT (4)

MOGNADSINDEX (5)

SATSUMOR

CLAUSELLINA

54–78

40

7

OKITSU

54–78

40

7

OWARI

54–78

40

7

IWASAKI

54–78

40

7

HYBRIDER

ELLENDALE

54–78

40

7,5

FORTUNE

54–78

40

8

KARA

54–78

40

7,5

NOVA

54–78

40

7,5

ORTANIQUE

54–78

40

8

MONCADA

54–78

40

7,5

CLEMENTINER

ARRUFATINA

46–78

40

7,5

CLEMENTARD

46–78

40

7,5

CLEMENTINA FINA

46–78

40

7,5

CLEMENULES

46–78

40

7,5

ESBAL

46–78

40

7,5

HERNANDINA

46–78

40

7,5

MARISOL

46–78

40

7,5

OROGRANDE

46–78

40

7,5

ORONULES

46–78

40

7,5

OROVAL

46–78

40

7,5

TOMATERA

46–78

40

7,5

LORETINA

46–78

40

7,5

BEATRIZ

46–78

40

7,5

CLEMENPONS

46–78

40

7,5

NOUR

46–78

40

7,5

CAPOLA (MIORO)

46–78

40

7,5

CLEMENRUBÍ

46–78

40

7,5

NAVELAPELSINER

LANE LATE

70–100

35

7

NAVELATE

70–100

35

7

NAVELINA

70–100

35

7

NEWHALL

70–100

35

7

WASHINGTON NAVEL

70–100

35

7

CARACARA

70–100

35

7

POWELL SUMMER

70–100

35

7

BARNFIELD LATE

70–100

35

7

CHISLETT SUMMER

70–100

35

7

FUKUMOTO

70–100

35

7

ROHDE SUMMER

70–100

35

7

BLONDA APELSINER

SALUSTIANA

67–96

35

7

VALENCIA LATE

67–96

35

7

V. DELTA SEEDLESS

67–96

35

7

V. MIDKNIGHT

67–96

35

7

BARBERINA

67–96

35

7

BLODAPELSINER

SANGUINELLI

60–96

35

7

CITRONER

FINO (MESERO)

48–67

25

—

VERNA

48–67

30

—

EUREKA

48–67

25

—

Citrusfrukten som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen klassificeras i kategorierna ”Extra” och ”I”, i enlighet med relevant handelsnorm.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

—

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Produkten måste förpackas i livsmedelsförpackningar.

3.7   Särskilda regler för märkning

Citrusfrukten med den skyddade geografiska beteckningen får endast säljas i förpackningar med numrerad sekundär märkning. Märkning och sekundär märkning måste innehålla följande ord: Indicación Geográfica Protegida ”Cítricos Valencianos” eller ”Citrics Valencians”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Den skyddade geografiska beteckningen ”Cítricos Valencianos” produceras i följande distrikt i provinserna Castellón, Valencia och Alicante, som har auktoriserats att odla citrusfrukter med den skyddade geografiska beteckningen Cítricos Valencianos:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN: | El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera och Vinaròs. |
| --- | --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN:

El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera och Vinaròs.

| | La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca och Vilanova d’Alcolea. |
| --- | --- |

La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca och Vilanova d’Alcolea.

| | La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal och la Vilavella. |
| --- | --- |

La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal och la Vilavella.

| | L’Alcalatén: l’Alcora. |
| --- | --- |

L’Alcalatén: l’Alcora.

| | L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva och Vallat. |
| --- | --- |

L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva och Vallat.

| | L’Alt Palància: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja och Sot de Ferrer. |
| --- | --- |

L’Alt Palància: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja och Sot de Ferrer.

| | VALÈNCIA/VALENCIA | El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart och Torres Torres. |
| --- | --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA

El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart och Torres Torres.

| | L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques och Vinalesa. |
| --- | --- |

L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques och Vinalesa.

| | L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella och València. |
| --- | --- |

L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella och València.

| | L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví och Silla. |
| --- | --- |

L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví och Silla.

| | El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra och Vilamarxant. |
| --- | --- |

El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra och Vilamarxant.

| | Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera och Villar del Arzobispo. |
| --- | --- |

Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera och Villar del Arzobispo.

| | La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre och Yátova. |
| --- | --- |

La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre och Yátova.

| | La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís och Villanueva de Castellón. |
| --- | --- |

La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís och Villanueva de Castellón.

| | La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana och Sueca. |
| --- | --- |

La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana och Sueca.

| | La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés och Quesa. |
| --- | --- |

La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés och Quesa.

| | La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés och Xàtiva (el Realenc). |
| --- | --- |

La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés och Xàtiva (el Realenc).

| | La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco och Xeresa. |
| --- | --- |

La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco och Xeresa.

| | La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat och Terrateig. |
| --- | --- |

La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat och Terrateig.

| | ALACANT/ALICANTE | La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger och Xàbia/Jávea. |
| --- | --- | --- |

ALACANT/ALICANTE

La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger och Xàbia/Jávea.

| | La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena och la Vila Joiosa/Villajoyosa. |
| --- | --- |

La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena och la Vila Joiosa/Villajoyosa.

| | L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig och Sant Joan d’Alacant. |
| --- | --- |

L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig och Sant Joan d’Alacant.

| | El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche och Santa Pola. |
| --- | --- |

El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche och Santa Pola.

| | El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas och Torrevieja |
| --- | --- |

El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas och Torrevieja

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Historia

Valencia-regionen är det område i världen där odlingen av citrusfrukter har längst tradition. Det finns historiska referenser till citrusodling i Valencia-regionen som går tillbaka hundratals år. Francesc Eiximenis (1340–1409) nämner apelsin- och citronodlingar när han beskriver Valencias charm i sin skrift Regiment de la Cosa Pública. Münzer beskriver i sitt verk Viaje por España y Portugal (1494) Valencia som mycket bördigt med många apelsinträd, olika sorters citronträd och allehanda fruktträd och tillägger att han togs med för att se stadens trädgård, där det växte citron- och apelsinträd och palmer. Laguna nämner i sin översättning av Dioskorides ”Materia Medica” (1570) apelsiner och citroner och skriver att ”los valencianos llaman toronja a la naranja” (att det valencianska ordet för apelsin är ”toronja”, vilket på dagens kastilianska betyder ”grapefrukt”). Botanikern Cabanilles talar i slutet av 1700-talet om kinesiska apelsinskördar på 4 000tahullas (gammalt mått), vilket är mer än alla andra sorter.

De första kommersiella odlingarna av frukt avsedd att ätas färsk kom i slutet av 1700-talet och har sedan dess stadigt vuxit i omfattning. I dagens läge uppgår odlingarna till uppskattningsvis 85 000 ha apelsinträd, 83 000 ha mandarinträd och 15 000 ha citronträd, vilket har gjort det möjligt att utveckla särskilda odlingssätt som baseras på att i möjligaste mån anpassa produkten till den omgivande miljön och klimatet och att få fram produkter av hög kvalitet.

Apelsinmuseet i Burriana (Castellón) vittnar om apelsinodlingens betydelse i Valencia-regionen.

Natur

I Valencia-regionen minskar nederbördsmängden ju längre söderut man kommer, från ungefär 450 mm i norra Castellón till under 300 mm i södra Alicante.

Citrusfrukter odlas i Valencia-regionens alla tre provinser Alicante, Valencia och Castellón, även om produktionsområdena traditionellt låg vid kusten och i floddalarna på grund av frostrisken inåt landet. Eftersom klimatet har förändrats har idag även inlandsområdena blivit lämpliga för citrusodling, med milda vintrar, måttligt varma somrar, en väldefinierad temperaturskillnad mellan dag och natt samt vindar som varken är heta eller torra.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Apelsiner

De valencianska odlarnas tekniska nivå och expertkunskaper om produkten samt jorden och klimatet är faktorer som hjälper till att producera frukt med distinkta organoleptiska egenskaper i fråga om smak (förhållande mellan sötma och syra), färg (en intensivare orange), aromer och saftighet.

Valencianska apelsiner har tunt skal, med få märken eller skador.

Inget annat område producerar lika många sorter som alla har en karakteristisk färg och en kvardröjande arom och doft.

Mandariner

De valencianska odlarnas tekniska nivå och expertkunskaper om produkten samt jorden och klimatet är faktorer som hjälper till att producera frukt med distinkta organoleptiska egenskaper i fråga om smak (förhållande mellan sötma och syra), färg (en intensivare orange), aromer och saftighet.

Valencianska mandariner har tunt skal, med få märken eller skador.

Inget annat område producerar lika många sorter som alla har en karakteristisk färg och en kvardröjande arom och doft. Tack vare detta är vi världens största mandarinexportör.

Citroner

De valencianska odlarnas tekniska nivå och expertkunskaper om produkten samt jorden och klimatet är faktorer som hjälper till att producera frukt med distinkta organoleptiska egenskaper: gott om saft med hög syrahalt, färgen (en mer intensiv gul) och en extraordinär doft.

Valencianska citroner har tunt skal, med få märken eller skador.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Apelsiner

Den lokala miljön, där apelsiner har odlats sedan de introducerades av araberna, ger valencianska apelsiner distinkta egenskaper som på grund av flera faktorer skiljer dem från apelsiner odlade på andra platser:

Valencianska apelsiner skadas inte på trädet av de heta, torra vindar som präglar andra områden och har tack vare detta ett tunt skal, med få märken eller yttre skador.

De valencianska citrusodlingsområdena är belägna i ett geografiskt gränsland med avseende på temperaturer för apelsinodling. Detta gynnar av flera orsaker produktionen av högkvalitativ frukt:

| 1. | De milda vintrarna och måttligt varma somrarna innebär att apelsinerna mognar långsamt, vilket innebär att de får ett bättre förhållande mellan syra och sötma än apelsiner som odlas i varmare delar av världen (som vanligen är sötare och mindre smakrika). Tack vare detta smakar de bättre. |
| --- | --- |

1.

De milda vintrarna och måttligt varma somrarna innebär att apelsinerna mognar långsamt, vilket innebär att de får ett bättre förhållande mellan syra och sötma än apelsiner som odlas i varmare delar av världen (som vanligen är sötare och mindre smakrika). Tack vare detta smakar de bättre.

| 2. | De väldefinierade temperaturskillnaderna mellan natt och dag ger apelsinerna en intensivare färg, både på insida och på utsida. Valencianska apelsiner har vanligen en orange färg som är mer intensiv än färgen på apelsiner som odlats på andra platser. |
| --- | --- |

2.

De väldefinierade temperaturskillnaderna mellan natt och dag ger apelsinerna en intensivare färg, både på insida och på utsida. Valencianska apelsiner har vanligen en orange färg som är mer intensiv än färgen på apelsiner som odlats på andra platser.

| 3. | De milda temperaturerna främjar också bildandet av eteriska oljor i skalet, vilket i sin tur påverkar fuktens arom. |
| --- | --- |

3.

De milda temperaturerna främjar också bildandet av eteriska oljor i skalet, vilket i sin tur påverkar fuktens arom.

Fruktens smak, färg och arom påverkas därför av temperaturförhållandena i de valencianska citrusodlingsområdena.

Även Medelhavsklimatet, som kännetecknas av måttligt varma somrar och huvudsakligen fuktiga vindar, gynnar apelsinerna och påverkar främst deras utseende.

Mandariner

Den lokala miljön, där mandariner har odlats sedan de introducerades av araberna, ger valencianska mandariner distinkta egenskaper som på grund av flera faktorer skiljer dem från mandariner odlade på andra platser:

Valencianska mandariner skadas inte på trädet av de heta, torra vindar som präglar andra områden och har tack vare detta ett tunt skal, med få märken eller yttre skador.

De valencianska citrusodlingsområdena är belägna i ett geografiskt gränsland med avseende på temperaturer för mandarinodling. Detta gynnar av flera orsaker produktionen av högkvalitativ frukt:

| 1. | De milda vintrarna och måttligt varma somrarna innebär att mandarinerna mognar långsamt, vilket innebär att de får ett bättre förhållande mellan syra och sötma än mandariner som odlas i varmare delar av världen (som vanligen är sötare och mindre smakrika). Tack vare detta smakar de bättre. |
| --- | --- |

1.

De milda vintrarna och måttligt varma somrarna innebär att mandarinerna mognar långsamt, vilket innebär att de får ett bättre förhållande mellan syra och sötma än mandariner som odlas i varmare delar av världen (som vanligen är sötare och mindre smakrika). Tack vare detta smakar de bättre.

| 2. | De väldefinierade temperaturskillnaderna mellan natt och dag ger mandarinerna en intensivare färg, både på insida och på utsida. Valencianska mandariner har vanligen en orange färg som är mer intensiv än färgen på mandariner som odlats på andra platser. |
| --- | --- |

2.

De väldefinierade temperaturskillnaderna mellan natt och dag ger mandarinerna en intensivare färg, både på insida och på utsida. Valencianska mandariner har vanligen en orange färg som är mer intensiv än färgen på mandariner som odlats på andra platser.

| 3. | De milda temperaturerna främjar också bildandet av eteriska oljor i skalet, vilket i sin tur påverkar fuktens arom. |
| --- | --- |

3.

De milda temperaturerna främjar också bildandet av eteriska oljor i skalet, vilket i sin tur påverkar fuktens arom.

Fruktens smak, färg och arom påverkas därför av temperaturförhållandena i de valencianska citrusodlingsområdena.

Även Medelhavsklimatet, som kännetecknas av måttligt varma somrar och huvudsakligen fuktiga vindar, gynnar mandarinerna och påverkar främst deras utseende.

Citroner

Den lokala miljön, där citroner har odlats sedan de introducerades av araberna, ger valencianska citroner distinkta egenskaper som på grund av flera faktorer skiljer dem från citroner odlade på andra platser:

Valencianska citroner skadas inte på trädet av de heta, torra vindar som präglar andra områden och har tack vare detta ett tunt skal, med få märken eller yttre skador.

De valencianska citrusodlingsområdena är belägna i ett geografiskt gränsland med avseende på temperatur för citronodling. Detta gynnar av flera orsaker produktionen av högkvalitativ frukt:

| 1. | De milda vintrarna och måttligt varma somrarna innebär att citronerna mognar långsamt, vilket innebär att de får en bättre syrahalt än citroner som odlas i varmare delar av världen (som vanligen har mindre smak). |
| --- | --- |

1.

De milda vintrarna och måttligt varma somrarna innebär att citronerna mognar långsamt, vilket innebär att de får en bättre syrahalt än citroner som odlas i varmare delar av världen (som vanligen har mindre smak).

| 2. | De väldefinierade temperaturskillnaderna mellan natt och dag ger citronerna en intensivare färg, både på insida och på utsida. Valencianska citroner har vanligen en gul färg som är mer intensiv än färgen på citroner som odlats på andra platser. |
| --- | --- |

2.

De väldefinierade temperaturskillnaderna mellan natt och dag ger citronerna en intensivare färg, både på insida och på utsida. Valencianska citroner har vanligen en gul färg som är mer intensiv än färgen på citroner som odlats på andra platser.

| 3. | De milda temperaturerna främjar också bildandet av eteriska oljor i skalet, vilket i sin tur påverkar fuktens arom. |
| --- | --- |

3.

De milda temperaturerna främjar också bildandet av eteriska oljor i skalet, vilket i sin tur påverkar fuktens arom.

Fruktens syra, färg och arom påverkas därför av temperaturförhållandena i de valencianska citrusodlingsområdena.

Även Medelhavsklimatet, som kännetecknas av måttligt varma somrar och huvudsakligen fuktiga vindar, gynnar citronerna och påverkar främst deras utseende.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(Artikel 5(7) i förordning (EG) nr 510/2006 (6))

Länk till specifikationen som har publicerats på Consellerias webbplats:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(4)  I förhållande till fruktens totalvikt. Manuellt pressad.

(5)  Lägsta värde för relationen mellan socker och syra enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker.

(6)  Se fotnot 3.

---