# Eiropas Savienības C 170/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.170.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 170 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 15. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.170.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 170

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 15. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Sistēmisko risku kolēģija |
| 2013/C 170/01 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (ESRK/2013/1) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

2013/C 170/01

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (ESRK/2013/1)

1

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 170/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  ) | 21 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 170/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  )

OJSC Unimilk Company/NDL International/JV

1

20

2013/C 170/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  )

Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings

1

20

2013/C 170/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  )

Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne

1

21

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 170/05 | Euro maiņas kurss | 22 |
| 2013/C 170/06 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 14. jūnijs) par 2013. gadam paredzēto finansējumu darbībām veterinārijas jomā, kas saistītas ar Eiropas Savienības informācijas politiku un atbalstu starptautiskajām organizācijām, vairākiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pārtikas un barības aprites un augu veselības jomas tiesību aktu piemērošanu | 23 |
| 2013/C 170/07 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 10. jūnijs) par to, kā finansē 2013. gada darba programmu par apmācību pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā saistībā ar programmu Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai | 38 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 170/05

Euro maiņas kurss

22

2013/C 170/06

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 14. jūnijs) par 2013. gadam paredzēto finansējumu darbībām veterinārijas jomā, kas saistītas ar Eiropas Savienības informācijas politiku un atbalstu starptautiskajām organizācijām, vairākiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pārtikas un barības aprites un augu veselības jomas tiesību aktu piemērošanu

23

2013/C 170/07

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 10. jūnijs) par to, kā finansē 2013. gada darba programmu par apmācību pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā saistībā ar programmu Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai

38

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 170/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 43 |
| 2013/C 170/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 44 |
| 2013/C 170/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 45 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 170/11 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 46 |
| 2013/C 170/12 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 51 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 170/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

KKR/Bidco/South Staffordshire Plc

1

43

2013/C 170/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

BayWa/Bohnhorst Agrarhandel

1

44

2013/C 170/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

SDNV/Germanischer Lloyd

1

45

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 170/11

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

46

2013/C 170/12

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

51

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2013/C 170/13 | Labojums Uzaicinājumā pieteikties konkursam dalībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnes ekspertu grupās (Parma, Itālija) – Atsauce: EFSA/E/2013/001 (OV C 107, 13.4.2013.) | 55 |

Labojumi

2013/C 170/13

Labojums Uzaicinājumā pieteikties konkursam dalībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnes ekspertu grupās (Parma, Itālija) – Atsauce: EFSA/E/2013/001 (OV C 107, 13.4.2013.)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2013. gada 4. aprīlis)

par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem

(ESRK/2013/1)

2013/C 170/01

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b), d) un f) apakšpunktu, kā arī 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 20. janvāra Lēmumu ESRK/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 15. panta 3. punkta e) apakšpunktu, kā arī 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Finanšu stabilitāte ir priekšnosacījums tam, lai finanšu sistēma varētu nodrošināt kreditēšanu un atbalstīt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Finanšu krīze skaidri norādījusi, ka nepieciešama makrolīmeņa uzraudzība, kura samazina un novērš sistēmisko risku finanšu sistēmā. Šā ieteikuma mērķis ir veikt vajadzīgos turpmākos pasākumus darbojošās makrolīmeņa uzraudzības izveidē. |
| --- | --- |

(1)

Finanšu stabilitāte ir priekšnosacījums tam, lai finanšu sistēma varētu nodrošināt kreditēšanu un atbalstīt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Finanšu krīze skaidri norādījusi, ka nepieciešama makrolīmeņa uzraudzība, kura samazina un novērš sistēmisko risku finanšu sistēmā. Šā ieteikuma mērķis ir veikt vajadzīgos turpmākos pasākumus darbojošās makrolīmeņa uzraudzības izveidē.

| (2) | Noturība pret sistēmiskajiem riskiem Savienībā ir atkarīga no pietiekama makrouzraudzības politikas regulējuma kopā ar mikrolīmeņa uzraudzību. Šis ieteikums papildina Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 22. decembra Ieteikumā ESRK/2011/3 par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (3) noteikto, precizējot makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķus un instrumentus. |
| --- | --- |

(2)

Noturība pret sistēmiskajiem riskiem Savienībā ir atkarīga no pietiekama makrouzraudzības politikas regulējuma kopā ar mikrolīmeņa uzraudzību. Šis ieteikums papildina Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 22. decembra Ieteikumā ESRK/2011/3 par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (3) noteikto, precizējot makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķus un instrumentus.

| (3) | Ieteikums ESRK/2011/3 prasa dalībvalstīm noteikt iestādi, kurai uzticēts realizēt makrouzraudzības politiku. Līdzīgā veidā arī jaunais ierosinātais regulējums, kurš nosaka uzraudzības prasības kredītiestādēm (turpmāk – “CRD IV / CRR”), prasa dalībvalstīm noteikt iestādi, kura atbild par to pasākumu veikšanu, kas vajadzīgi, lai novērstu vai mazinātu sistēmisko risku vai makrolīmeņa riskus, kas apdraud finanšu stabilitāti nacionālajā līmenī (4). |
| --- | --- |

(3)

Ieteikums ESRK/2011/3 prasa dalībvalstīm noteikt iestādi, kurai uzticēts realizēt makrouzraudzības politiku. Līdzīgā veidā arī jaunais ierosinātais regulējums, kurš nosaka uzraudzības prasības kredītiestādēm (turpmāk – “CRD IV / CRR”), prasa dalībvalstīm noteikt iestādi, kura atbild par to pasākumu veikšanu, kas vajadzīgi, lai novērstu vai mazinātu sistēmisko risku vai makrolīmeņa riskus, kas apdraud finanšu stabilitāti nacionālajā līmenī (4).

| (4) | Makrouzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē. Ieteikums ESRK/2011/3 norāda uz vidēja termiņa politikas mērķu noteikšanu kā uz darbības specifikāciju noteikšanu galveno mērķu sasniegšanai. Vidēja termiņa mērķu noteikšana padara makrouzraudzības politiku darboties spējīgāku, caurredzamāku un atbildīgāku, kā arī nosaka ekonomisko bāzi instrumentu izvēlei. |
| --- | --- |

(4)

Makrouzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē. Ieteikums ESRK/2011/3 norāda uz vidēja termiņa politikas mērķu noteikšanu kā uz darbības specifikāciju noteikšanu galveno mērķu sasniegšanai. Vidēja termiņa mērķu noteikšana padara makrouzraudzības politiku darboties spējīgāku, caurredzamāku un atbildīgāku, kā arī nosaka ekonomisko bāzi instrumentu izvēlei.

| (5) | Turklāt makrouzraudzības politikas efektivitāte Savienībā ir atkarīga no makrouzraudzības instrumentu kopuma, ko attiecīgās makrouzraudzības iestādes piemēros, pamatojoties uz noteiktu rādītāju kopumu, kā arī ekspertu norādījumiem. Makrouzraudzības iestāžu tiešā kontrolē vai to ieteikumiem jābūt pakļautiem vajadzīgajiem makrouzraudzības instrumentiem, proti, vienam vai vairākiem instrumentiem attiecībā uz katru makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķi. Instrumenti ciešākai makrouzraudzības politikas nostājai jāizmanto tad, kad to uzskata par piemērotu finanšu cikla stabilizācijai. Makrouzraudzības instrumentus varētu piemērot gan plašam risku lokam, gan konkrētām risku kategorijām, piemēram, riskiem saistībā ar noteiktām ārvalstu valūtām. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt makrouzraudzības politikas efektivitāte Savienībā ir atkarīga no makrouzraudzības instrumentu kopuma, ko attiecīgās makrouzraudzības iestādes piemēros, pamatojoties uz noteiktu rādītāju kopumu, kā arī ekspertu norādījumiem. Makrouzraudzības iestāžu tiešā kontrolē vai to ieteikumiem jābūt pakļautiem vajadzīgajiem makrouzraudzības instrumentiem, proti, vienam vai vairākiem instrumentiem attiecībā uz katru makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķi. Instrumenti ciešākai makrouzraudzības politikas nostājai jāizmanto tad, kad to uzskata par piemērotu finanšu cikla stabilizācijai. Makrouzraudzības instrumentus varētu piemērot gan plašam risku lokam, gan konkrētām risku kategorijām, piemēram, riskiem saistībā ar noteiktām ārvalstu valūtām.

| (6) | Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) savā 2012. gada 29. marta vēstulē Padomei, Eiropas Komisijai un Eiropas Parlamentam pauda viedokli par makrouzraudzības iestāžu spēju ieviest CRD IV / CRR definētos makrouzraudzības instrumentus. ESRK jo īpaši uzsvēra, ka makrouzraudzības iestādēm gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī jābūt iespējai uz laiku pastiprināt I pīlāra prasības un pieprasīt papildu informācijas sniegšanu. Šīs prasības ietver kopējos kapitāla līmeņus, likviditātes prasības un ierobežojumus lieliem darījumiem un aizņemtajiem līdzekļiem, kā arī kapitāla prasības, kas attiecas uz atsevišķiem sektoriem vai konkrētām problēmām banku bilancēs. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) savā 2012. gada 29. marta vēstulē Padomei, Eiropas Komisijai un Eiropas Parlamentam pauda viedokli par makrouzraudzības iestāžu spēju ieviest CRD IV / CRR definētos makrouzraudzības instrumentus. ESRK jo īpaši uzsvēra, ka makrouzraudzības iestādēm gan dalībvalstu, gan Savienības līmenī jābūt iespējai uz laiku pastiprināt I pīlāra prasības un pieprasīt papildu informācijas sniegšanu. Šīs prasības ietver kopējos kapitāla līmeņus, likviditātes prasības un ierobežojumus lieliem darījumiem un aizņemtajiem līdzekļiem, kā arī kapitāla prasības, kas attiecas uz atsevišķiem sektoriem vai konkrētām problēmām banku bilancēs.

| (7) | Arī CRD IV / CRR, neskatoties uz tā galvenokārt mikrouzraudzības raksturu, paredz makrouzraudzības instrumentu kopumu, ko noteiktos apstākļos piemēro attiecīgās makrouzraudzības iestādes. Šis ieteikums iesaka instrumentu, kas ietver arī CRD IV / CRR paredzētos instrumentus, sarakstu ko dalībvalstis varētu nodot makrouzraudzības iestāžu rīcībā, lai sasniegtu noteiktos vidēja termiņa mērķus, neierobežojot dalībvalstis turpmāku instrumentu izmantošanā. |
| --- | --- |

(7)

Arī CRD IV / CRR, neskatoties uz tā galvenokārt mikrouzraudzības raksturu, paredz makrouzraudzības instrumentu kopumu, ko noteiktos apstākļos piemēro attiecīgās makrouzraudzības iestādes. Šis ieteikums iesaka instrumentu, kas ietver arī CRD IV / CRR paredzētos instrumentus, sarakstu ko dalībvalstis varētu nodot makrouzraudzības iestāžu rīcībā, lai sasniegtu noteiktos vidēja termiņa mērķus, neierobežojot dalībvalstis turpmāku instrumentu izmantošanā.

| (8) | Turklāt makrouzraudzības iestādēm jāizstrādā vispārēja politikas stratēģija makrouzraudzības instrumentu piemērošanai, lai veicinātu makrouzraudzības politikas lēmumu pieņemšanu, komunikāciju un atbildību. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt makrouzraudzības iestādēm jāizstrādā vispārēja politikas stratēģija makrouzraudzības instrumentu piemērošanai, lai veicinātu makrouzraudzības politikas lēmumu pieņemšanu, komunikāciju un atbildību.

| (9) | Makrouzraudzības politikas efektivitāte ir atkarīga arī no dalībvalstu koordinācijas saistībā ar makrouzraudzības instrumentu piemērošanu nacionālajā līmenī. Lai arī makrouzraudzības politikai kopumā ir būtiska pozitīva pārrobežu ietekme, dažreiz ir iespējama arī negatīva pārrobežu ietekme. Lai saglabātu vienoto tirgu, makrouzraudzības iestādēm jāizvērtē, kāds būs šīs pozitīvās un negatīvās ietekmes rezultāts. ESRK izvērtēs makrouzraudzības politikas iespējamo pārrobežu ietekmi un, neierobežojot attiecīgās Savienības tiesību normas, veicinās šo jautājumu pienācīgu koordināciju. |
| --- | --- |

(9)

Makrouzraudzības politikas efektivitāte ir atkarīga arī no dalībvalstu koordinācijas saistībā ar makrouzraudzības instrumentu piemērošanu nacionālajā līmenī. Lai arī makrouzraudzības politikai kopumā ir būtiska pozitīva pārrobežu ietekme, dažreiz ir iespējama arī negatīva pārrobežu ietekme. Lai saglabātu vienoto tirgu, makrouzraudzības iestādēm jāizvērtē, kāds būs šīs pozitīvās un negatīvās ietekmes rezultāts. ESRK izvērtēs makrouzraudzības politikas iespējamo pārrobežu ietekmi un, neierobežojot attiecīgās Savienības tiesību normas, veicinās šo jautājumu pienācīgu koordināciju.

| (10) | Laika gaitā, iestādēm gūstot informāciju par dažādu makrouzraudzības instrumentu efektivitāti, vidēja termiņa politikas mērķi un/vai makrouzraudzības instrumenti var tikt pārskatīti, ņemot vērā arī iespējamus jaunus riskus finanšu stabilitātei. Tam nepieciešams periodisks vidēja termiņa politikas mērķu un makrouzraudzības instrumentu novērtējumus. |
| --- | --- |

(10)

Laika gaitā, iestādēm gūstot informāciju par dažādu makrouzraudzības instrumentu efektivitāti, vidēja termiņa politikas mērķi un/vai makrouzraudzības instrumenti var tikt pārskatīti, ņemot vērā arī iespējamus jaunus riskus finanšu stabilitātei. Tam nepieciešams periodisks vidēja termiņa politikas mērķu un makrouzraudzības instrumentu novērtējumus.

| (11) | Spēkā esošajam un ierosinātajam Savienības tiesiskajam regulējumam raksturīgi sarežģīti un daudzveidīgi makrouzraudzības instrumentu kopumi, kurus, nākotnē pārskatot, ievērojami uzlabotu vienkāršošana un vispārēja saskaņotība. Savienības iestādes varētu arī izvērtēt iespēju makrouzraudzības instrumentus iekļaut tiesību aktos, kas attiecas ne vien uz bankām, bet arī uz citām finanšu sektora jomām. |
| --- | --- |

(11)

Spēkā esošajam un ierosinātajam Savienības tiesiskajam regulējumam raksturīgi sarežģīti un daudzveidīgi makrouzraudzības instrumentu kopumi, kurus, nākotnē pārskatot, ievērojami uzlabotu vienkāršošana un vispārēja saskaņotība. Savienības iestādes varētu arī izvērtēt iespēju makrouzraudzības instrumentus iekļaut tiesību aktos, kas attiecas ne vien uz bankām, bet arī uz citām finanšu sektora jomām.

| (12) | Lai sasniegtu makrouzraudzības instrumentu saskaņotu piemērošanu un nodrošinātu makrouzraudzību visā Savienībā, ESRK var nākotnē apsvērt ieteikumus makrouzraudzības iestādēm, lai sniegtu norādījumus makrouzraudzības instrumentu piemērošanā. |
| --- | --- |

(12)

Lai sasniegtu makrouzraudzības instrumentu saskaņotu piemērošanu un nodrošinātu makrouzraudzību visā Savienībā, ESRK var nākotnē apsvērt ieteikumus makrouzraudzības iestādēm, lai sniegtu norādījumus makrouzraudzības instrumentu piemērošanā.

| (13) | Politikas noteicēji Eiropā un ārpus tās vērtē priekšrocības un trūkumus, ko sniegtu iespējamo instrumentu loka paplašināšana, lai novērstu vai samazinātu sistēmiskos riskus, kā arī tiesību aktu reformas, lai ierobežotu riskus finanšu sistēmai. ESRK turpinās analizēt citu apspriesto makrouzraudzības politikas regulējuma instrumentu efektivitāti un lietderīgumu. |
| --- | --- |

(13)

Politikas noteicēji Eiropā un ārpus tās vērtē priekšrocības un trūkumus, ko sniegtu iespējamo instrumentu loka paplašināšana, lai novērstu vai samazinātu sistēmiskos riskus, kā arī tiesību aktu reformas, lai ierobežotu riskus finanšu sistēmai. ESRK turpinās analizēt citu apspriesto makrouzraudzības politikas regulējuma instrumentu efektivitāti un lietderīgumu.

| (14) | Priekšlikums Padomes regulai par vienota uzraudzības mehānisma izveidi (VUM) (5), par ko Padome vienojās 2012. gada 12. decembrī, uztic Eiropas Centrālajai bankai (ECB) pilnvaras vajadzības gadījumā piemērot augstākas prasības kapitāla rezervēm kā tās, ko noteikušas kompetentās vai norādītās iestādes iesaistītajās dalībvalstīs, un piemērot stingrākus pasākumus attiecībā uz sistēmiskajiem vai makrouzraudzības riskiem, ievērojot procedūras, kas noteiktas CRD IV / CRR regulējumā, gadījumos, kas konkrēti noteikti attiecīgajos Savienības tiesību aktos. ESRK ir mērķis sadarboties ar ECB un nacionālajām kompetentajām iestādēm, kas veido VUM, kā arī ar Eiropas Uzraudzības iestādēm un citiem ESRK dalībniekiem, lai realizētu saskaņotu makrouzraudzības politiku Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(14)

Priekšlikums Padomes regulai par vienota uzraudzības mehānisma izveidi (VUM) (5), par ko Padome vienojās 2012. gada 12. decembrī, uztic Eiropas Centrālajai bankai (ECB) pilnvaras vajadzības gadījumā piemērot augstākas prasības kapitāla rezervēm kā tās, ko noteikušas kompetentās vai norādītās iestādes iesaistītajās dalībvalstīs, un piemērot stingrākus pasākumus attiecībā uz sistēmiskajiem vai makrouzraudzības riskiem, ievērojot procedūras, kas noteiktas CRD IV / CRR regulējumā, gadījumos, kas konkrēti noteikti attiecīgajos Savienības tiesību aktos. ESRK ir mērķis sadarboties ar ECB un nacionālajām kompetentajām iestādēm, kas veido VUM, kā arī ar Eiropas Uzraudzības iestādēm un citiem ESRK dalībniekiem, lai realizētu saskaņotu makrouzraudzības politiku Eiropas Savienībā.

| (15) | Šis ieteikums neierobežo Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā un to lomu maksājumu, klīringa un norēķinu infrastruktūras uzraudzībā. |
| --- | --- |

(15)

Šis ieteikums neierobežo Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā un to lomu maksājumu, klīringa un norēķinu infrastruktūras uzraudzībā.

| (16) | ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad Eiropas Savienības Padome informēta par ESRK Valdes nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt, |
| --- | --- |

(16)

ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad Eiropas Savienības Padome informēta par ESRK Valdes nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   IEDAĻA

IETEIKUMI

A ieteikums –   vidēja termiņa mērķu noteikšana

Makrouzraudzības iestādēm tiek ieteikts:

| 1. | noteikt un censties sasniegt makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķus savās attiecīgajās nacionālajās finanšu sistēmās kopumā. Šiem vidēja termiņa mērķiem jākalpo tam, lai precizētu rīcību makrouzraudzības politikas galvenā mērķa sasniegšanai, kas nozīmē sniegt ieguldījumu finanšu sistēmas drošībā kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē. Tas cita starpā nozīmē to, ka tiek atviegloti instrumenti, kas iepriekš tika izmantoti, lai padarītu stingrāku makrouzraudzības politikas nostāju; |
| --- | --- |

1.

noteikt un censties sasniegt makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķus savās attiecīgajās nacionālajās finanšu sistēmās kopumā. Šiem vidēja termiņa mērķiem jākalpo tam, lai precizētu rīcību makrouzraudzības politikas galvenā mērķa sasniegšanai, kas nozīmē sniegt ieguldījumu finanšu sistēmas drošībā kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē. Tas cita starpā nozīmē to, ka tiek atviegloti instrumenti, kas iepriekš tika izmantoti, lai padarītu stingrāku makrouzraudzības politikas nostāju;

| 2. | šiem vidēja termiņa politikas mērķiem jāparedz:






  a) | mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru; |
| --- | --- | --- |

2.

šiem vidēja termiņa politikas mērķiem jāparedz:

a)

mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru;

| b) | mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti; |
| --- | --- |

b)

mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti;

| c) | ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju; |
| --- | --- |

c)

ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju;

| d) | ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu; |
| --- | --- |

d)

ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu;

| e) | stiprināt finanšu infrastruktūru noturību; |
| --- | --- |

e)

stiprināt finanšu infrastruktūru noturību;

| 3. | izvērtēt nepieciešamību noteikt papildu vidēja termiņa mērķus, ņemot vērā tirgus problēmas un valsts un/vai Savienības finanšu sistēmas konkrētas strukturālas īpašības, kas var būt par pamatu sistēmiskajam riskam. |
| --- | --- |

3.

izvērtēt nepieciešamību noteikt papildu vidēja termiņa mērķus, ņemot vērā tirgus problēmas un valsts un/vai Savienības finanšu sistēmas konkrētas strukturālas īpašības, kas var būt par pamatu sistēmiskajam riskam.

B ieteikums –   makrouzraudzības instrumentu izvēle

Dalībvalstīm tiek ieteikts:

| 1. | sadarbībā ar makrouzraudzības iestādēm izvērtēt, vai makrouzraudzības instrumenti, kas pašlaik ir minēto iestāžu tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus, ir pietiekami, lai efektīvi un lietderīgi sasniegtu Ieteikumā ESRK/2011/3 noteikto makrouzraudzības politikas galveno mērķi, kā arī to vidēja termiņa mērķus, kas noteikti saskaņā ar A ieteikumu. Izvērtējumā jāņem vērā, ka makrouzraudzības iestāžu tiešā kontrolē jābūt vai tām jāspēj sniegt ieteikumus par vismaz vienu makrouzraudzības instrumentu attiecībā uz katru makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķi, lai gan var būt nepieciešams vairāk nekā viens instruments; |
| --- | --- |

1.

sadarbībā ar makrouzraudzības iestādēm izvērtēt, vai makrouzraudzības instrumenti, kas pašlaik ir minēto iestāžu tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus, ir pietiekami, lai efektīvi un lietderīgi sasniegtu Ieteikumā ESRK/2011/3 noteikto makrouzraudzības politikas galveno mērķi, kā arī to vidēja termiņa mērķus, kas noteikti saskaņā ar A ieteikumu. Izvērtējumā jāņem vērā, ka makrouzraudzības iestāžu tiešā kontrolē jābūt vai tām jāspēj sniegt ieteikumus par vismaz vienu makrouzraudzības instrumentu attiecībā uz katru makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķi, lai gan var būt nepieciešams vairāk nekā viens instruments;

| 2. | ja izvērtējums norāda, ka pieejamie instrumenti nav pietiekami, sadarbībā ar nacionālajām makrouzraudzības iestādēm apsvērt papildu makrouzraudzības instrumentus, kas ir minēto iestāžu tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus. Šajā nolūkā tiek ieteikt apsvērt 1. tabulā norādīto instrumentu indikatīvo sarakstu:

  1.   tabula


  Makrouzraudzības instrumentu indikatīvs saraksts

  1.   Mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru

  Pretcikliskais kapitāla buferis
  Sektorālas kapitāla prasības (t. sk. finanšu sistēmas iekšējās prasības)
  Aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja izmantošana makrouzraudzības nolūkos
  Aizdevuma summas attiecība pret nodrošinājuma vērtību (LTV)
  Aizdevuma un ienākumu attiecība (LTI)
  2.   Mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti

  Likviditātes rādītāju (piemēram, likviditātes seguma rādītāja) korekciju izmantošana makrouzraudzības nolūkos
  Finansējuma avotu ierobežojumu (piemēram, stabila finansējuma neto rādītāja) izmantošana makrouzraudzības nolūkos
  Mazāk stabila finansējuma nesvērtā limita (piemēram, kredītu un noguldījumu attiecības) izmantošana makrouzraudzības nolūkos
  Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības
  3.   Ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju

  Lielo riska darījumu ierobežojumi

  CCP klīringa prasība
  4.   Ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu

  Papildu kapitāla prasības SSFI
  5.   Stiprināt finanšu infrastruktūru noturību

  Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības attiecībā uz CCP klīringu
  Biežāka informācijas atklāšana
  Strukturālais sistēmiskā riska kapitāla buferis |
| --- | --- |

2.

ja izvērtējums norāda, ka pieejamie instrumenti nav pietiekami, sadarbībā ar nacionālajām makrouzraudzības iestādēm apsvērt papildu makrouzraudzības instrumentus, kas ir minēto iestāžu tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus. Šajā nolūkā tiek ieteikt apsvērt 1. tabulā norādīto instrumentu indikatīvo sarakstu:

1.   tabula

Makrouzraudzības instrumentu indikatīvs saraksts

1.   Mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru

Pretcikliskais kapitāla buferis

Sektorālas kapitāla prasības (t. sk. finanšu sistēmas iekšējās prasības)

Aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja izmantošana makrouzraudzības nolūkos

Aizdevuma summas attiecība pret nodrošinājuma vērtību (LTV)

Aizdevuma un ienākumu attiecība (LTI)

2.   Mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti

Likviditātes rādītāju (piemēram, likviditātes seguma rādītāja) korekciju izmantošana makrouzraudzības nolūkos

Finansējuma avotu ierobežojumu (piemēram, stabila finansējuma neto rādītāja) izmantošana makrouzraudzības nolūkos

Mazāk stabila finansējuma nesvērtā limita (piemēram, kredītu un noguldījumu attiecības) izmantošana makrouzraudzības nolūkos

Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības

3.   Ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju

Lielo riska darījumu ierobežojumi

CCP klīringa prasība

4.   Ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu

Papildu kapitāla prasības SSFI

5.   Stiprināt finanšu infrastruktūru noturību

Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības attiecībā uz CCP klīringu

Biežāka informācijas atklāšana

Strukturālais sistēmiskā riska kapitāla buferis

| 3. | saskaņā ar 1. un 2. punktu izvēlēties jebkādus papildu makrouzraudzības instrumentus, ņemot vērā:






  a) | to efektivitāti un lietderīgumu vidēja termiņa mērķu sasniegšanai to attiecīgajās jurisdikcijā saskaņā ar A ieteikumu; |
| --- | --- | --- |

3.

saskaņā ar 1. un 2. punktu izvēlēties jebkādus papildu makrouzraudzības instrumentus, ņemot vērā:

a)

to efektivitāti un lietderīgumu vidēja termiņa mērķu sasniegšanai to attiecīgajās jurisdikcijā saskaņā ar A ieteikumu;

| b) | to spēju novērst sistēmisko risku strukturālo un ciklisko dimensiju to attiecīgajās jurisdikcijās; |
| --- | --- |

b)

to spēju novērst sistēmisko risku strukturālo un ciklisko dimensiju to attiecīgajās jurisdikcijās;

| 4. | papildus makrouzraudzības instrumentu izvēlei nodrošināt, ka makrouzraudzības iestādes tiek iesaistītas izstrādē un sniedz ieguldījumu nacionālajā līmenī ieviešot:






  a) | sanācijas un noregulējuma režīmus banku un nebanku finanšu iestādēm; |
| --- | --- | --- |

4.

papildus makrouzraudzības instrumentu izvēlei nodrošināt, ka makrouzraudzības iestādes tiek iesaistītas izstrādē un sniedz ieguldījumu nacionālajā līmenī ieviešot:

a)

sanācijas un noregulējuma režīmus banku un nebanku finanšu iestādēm;

| b) | noguldījumu garantiju shēmas; |
| --- | --- |

b)

noguldījumu garantiju shēmas;

| 5. | izveidot tiesisko regulējumu, kas ļauj makrouzraudzības iestādēm tieši kontrolēt vai sniegt ieteikumus par makrouzraudzības instrumentiem, kas izvēlēti saskaņā ar šo ieteikumu. |
| --- | --- |

5.

izveidot tiesisko regulējumu, kas ļauj makrouzraudzības iestādēm tieši kontrolēt vai sniegt ieteikumus par makrouzraudzības instrumentiem, kas izvēlēti saskaņā ar šo ieteikumu.

C ieteikums –   politikas stratēģija

Makrouzraudzības iestādēm tiek ieteikts:

| 1. | noteikt politikas stratēģiju, kura:






  a) | sasaista makrouzraudzības politikas galveno mērķi ar vidēja termiņa mērķiem un makrouzraudzības instrumentiem, kas ir to tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus; |
| --- | --- | --- |

1.

noteikt politikas stratēģiju, kura:

a)

sasaista makrouzraudzības politikas galveno mērķi ar vidēja termiņa mērķiem un makrouzraudzības instrumentiem, kas ir to tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus;

| b) | izveido drošu regulējumu instrumentu piemērošanai saskaņā ar tiešās kontroles vai ieteikumu sniegšanas pilnvarām, lai sasniegtu makrouzraudzības politikas galveno mērķi un vidēja termiņa mērķus. Tam jāietver pienācīgi indikatori sistēmisko risku rašanās uzraudzībai un norādījumiem par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz to, kā piemēro, deaktivē un kalibrē laikā mainīgos makrouzraudzības instrumentus, kā arī piemērots koordinācijas mehānisms, iesaistot attiecīgās nacionālā līmeņa iestādes; |
| --- | --- |

b)

izveido drošu regulējumu instrumentu piemērošanai saskaņā ar tiešās kontroles vai ieteikumu sniegšanas pilnvarām, lai sasniegtu makrouzraudzības politikas galveno mērķi un vidēja termiņa mērķus. Tam jāietver pienācīgi indikatori sistēmisko risku rašanās uzraudzībai un norādījumiem par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz to, kā piemēro, deaktivē un kalibrē laikā mainīgos makrouzraudzības instrumentus, kā arī piemērots koordinācijas mehānisms, iesaistot attiecīgās nacionālā līmeņa iestādes;

| c) | veicina makrouzraudzības politikas caurredzamību un atbildību; |
| --- | --- |

c)

veicina makrouzraudzības politikas caurredzamību un atbildību;

| 2. | veikt turpmāku analīzi, pamatojoties uz makrouzraudzības instrumentu praktisko piemērošanu, lai stiprinātu makrouzraudzības politikas stratēģiju, t. sk. attiecībā uz:






  a) | instrumentiem, kas nav noteikti Savienības tiesību aktos, piemēram, aizdevuma summas attiecības pret nodrošinājuma vērtību prasību un aizdevuma un ienākumu attiecības prasību, un instrumentus, kas mazina un novērš pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti; |
| --- | --- | --- |

2.

veikt turpmāku analīzi, pamatojoties uz makrouzraudzības instrumentu praktisko piemērošanu, lai stiprinātu makrouzraudzības politikas stratēģiju, t. sk. attiecībā uz:

a)

instrumentiem, kas nav noteikti Savienības tiesību aktos, piemēram, aizdevuma summas attiecības pret nodrošinājuma vērtību prasību un aizdevuma un ienākumu attiecības prasību, un instrumentus, kas mazina un novērš pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti;

| b) | instrumentu transmisijas mehānismu, kā arī indikatoru noteikšanu, kas var sniegt informāciju, pieņemot lēmumus par piemērošanu, deaktivēšanu vai kalibrēšanu; |
| --- | --- |

b)

instrumentu transmisijas mehānismu, kā arī indikatoru noteikšanu, kas var sniegt informāciju, pieņemot lēmumus par piemērošanu, deaktivēšanu vai kalibrēšanu;

| 3. | neierobežojot Savienības tiesību aktu attiecīgās normas, informēt ESRK pirms makrouzraudzības instrumentu piemērošanas nacionālā līmenī, ja sagaidāma ievērojama pārrobežu ietekme uz citām dalībvalstīm vai vienoto tirgu. |
| --- | --- |

3.

neierobežojot Savienības tiesību aktu attiecīgās normas, informēt ESRK pirms makrouzraudzības instrumentu piemērošanas nacionālā līmenī, ja sagaidāma ievērojama pārrobežu ietekme uz citām dalībvalstīm vai vienoto tirgu.

D ieteikums –   vidēja termiņa mērķu un instrumentu periodiska izvērtēšana

Makrouzraudzības iestādēm tiek ieteikts:

| 1. | periodiski izvērtēt saskaņā ar A ieteikumu noteikto vidēja termiņa mērķu piemērotību, ņemot vērā makrouzraudzības politikas regulējuma piemērošanas gaitā gūto pieredzi, strukturālās pārmaiņas finanšu sistēmā un jaunu veidu sistēmisko risku rašanos; |
| --- | --- |

1.

periodiski izvērtēt saskaņā ar A ieteikumu noteikto vidēja termiņa mērķu piemērotību, ņemot vērā makrouzraudzības politikas regulējuma piemērošanas gaitā gūto pieredzi, strukturālās pārmaiņas finanšu sistēmā un jaunu veidu sistēmisko risku rašanos;

| 2. | periodiski pārskatīt saskaņā ar B ieteikumu izvēlēto makrouzraudzības instrumentu efektivitāti un lietderīgumu, lai sasniegtu galvenos un vidēja termiņa makrouzraudzības politikas mērķus; |
| --- | --- |

2.

periodiski pārskatīt saskaņā ar B ieteikumu izvēlēto makrouzraudzības instrumentu efektivitāti un lietderīgumu, lai sasniegtu galvenos un vidēja termiņa makrouzraudzības politikas mērķus;

| 3. | ja to prasa saskaņā ar 1. punktu veiktā analīze, vajadzības gadījumā pielāgot vidēja termiņa mērķus, jo īpaši jaunu risku finanšu sistēmai rašanās gadījumā, ja tos nevar pienācīgi novērst esošā regulējuma ietvaros; |
| --- | --- |

3.

ja to prasa saskaņā ar 1. punktu veiktā analīze, vajadzības gadījumā pielāgot vidēja termiņa mērķus, jo īpaši jaunu risku finanšu sistēmai rašanās gadījumā, ja tos nevar pienācīgi novērst esošā regulējuma ietvaros;

| 4. | informēt attiecīgo iestādi savā dalībvalstī, lai izveidotu pienācīgu tiesisko regulējumu gadījumam, ja par vajadzīgu uzskata jaunus makrouzraudzības instrumentus; |
| --- | --- |

4.

informēt attiecīgo iestādi savā dalībvalstī, lai izveidotu pienācīgu tiesisko regulējumu gadījumam, ja par vajadzīgu uzskata jaunus makrouzraudzības instrumentus;

| 5. | ziņot ESRK par jebkurām pārmaiņām vidēja termiņa mērķu kopumā un makrouzraudzības instrumentos, kas ir to tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus, un par šo pārmaiņu pamatā esošo analīzi. |
| --- | --- |

5.

ziņot ESRK par jebkurām pārmaiņām vidēja termiņa mērķu kopumā un makrouzraudzības instrumentos, kas ir to tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus, un par šo pārmaiņu pamatā esošo analīzi.

E ieteikums –   vienotais tirgus un Savienības tiesību akti

Savienības tiesību aktu topošās pārskatīšanas ietvaros Komisijai tiek ieteikts:

| 1. | ņemt vērā nepieciešamību izveidot finanšu sistēmu ietekmējošo makrouzraudzības instrumentu saskaņotu kopumu, iekļaujot visu veidu finanšu starpniekus, tirgus, produktus un tirgus infrastruktūru; |
| --- | --- |

1.

ņemt vērā nepieciešamību izveidot finanšu sistēmu ietekmējošo makrouzraudzības instrumentu saskaņotu kopumu, iekļaujot visu veidu finanšu starpniekus, tirgus, produktus un tirgus infrastruktūru;

| 2. | nodrošināt, ka apstiprinātie mehānismi ļauj Savienības iestādēm un dalībvalstīm efektīvi sadarboties, un paredzēt pietiekamu elastīguma līmeni, lai makrouzraudzības iestādes var šos instrumentus aktivizēt, kad tas nepieciešams, tajā pašā laikā saglabājot vienoto tirgu. |
| --- | --- |

2.

nodrošināt, ka apstiprinātie mehānismi ļauj Savienības iestādēm un dalībvalstīm efektīvi sadarboties, un paredzēt pietiekamu elastīguma līmeni, lai makrouzraudzības iestādes var šos instrumentus aktivizēt, kad tas nepieciešams, tajā pašā laikā saglabājot vienoto tirgu.

2.   IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1.   Interpretācija

| 1. | Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “finanšu sistēma” ir finanšu sistēma, kas definēta Regulā (ES) Nr. 1092/2010; |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

a)

“finanšu sistēma” ir finanšu sistēma, kas definēta Regulā (ES) Nr. 1092/2010;

| b) | “makrouzraudzības iestāde” ir nacionālā makrouzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, pilnvaras, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3; |
| --- | --- |

b)

“makrouzraudzības iestāde” ir nacionālā makrouzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, pilnvaras, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3;

| c) | “tiešā kontrole” ir īsta un efektīva spēja noteikt un grozīt vidēja termiņa mērķu sasniegšanas nolūkā makrouzraudzības instrumentus attiecībā uz finanšu iestādēm, kas ietilpst attiecīgās makrouzraudzības iestādes darbības jomā; |
| --- | --- |

c)

“tiešā kontrole” ir īsta un efektīva spēja noteikt un grozīt vidēja termiņa mērķu sasniegšanas nolūkā makrouzraudzības instrumentus attiecībā uz finanšu iestādēm, kas ietilpst attiecīgās makrouzraudzības iestādes darbības jomā;

| d) | “tiesības sniegt ieteikumus” ir spēja ar ieteikumu palīdzību vadīt makrouzraudzības instrumentu piemērošanu, lai vajadzības gadījumā sasniegtu galvenos vai vidēja termiņa mērķus; |
| --- | --- |

d)

“tiesības sniegt ieteikumus” ir spēja ar ieteikumu palīdzību vadīt makrouzraudzības instrumentu piemērošanu, lai vajadzības gadījumā sasniegtu galvenos vai vidēja termiņa mērķus;

| e) | “sistēmiskā riska strukturālā dimensija” ir risku izplatība finanšu sektoros; |
| --- | --- |

e)

“sistēmiskā riska strukturālā dimensija” ir risku izplatība finanšu sektoros;

| f) | “sistēmiskā riska cikliskā dimensija” ir sistēmiskā riska pārmaiņas laika gaitā, kas rodas no finanšu iestāžu tendences uzņemties pārmērīgus riskus augšupejas laikā un pārmērīgi izvairīties no riskiem lejupslīdes laikā; |
| --- | --- |

f)

“sistēmiskā riska cikliskā dimensija” ir sistēmiskā riska pārmaiņas laika gaitā, kas rodas no finanšu iestāžu tendences uzņemties pārmērīgus riskus augšupejas laikā un pārmērīgi izvairīties no riskiem lejupslīdes laikā;

| g) | “instrumenta efektivitāte” ir tas, ciktāl instruments var ietekmēt tirgu problēmas un sasniegt galvenos un vidēja termiņa mērķus; |
| --- | --- |

g)

“instrumenta efektivitāte” ir tas, ciktāl instruments var ietekmēt tirgu problēmas un sasniegt galvenos un vidēja termiņa mērķus;

| h) | “instrumenta lietderīgums” ir instrumenta potenciāls sasniegt galvenos un vidēja termiņa mērķus ar minimālām izmaksām. |
| --- | --- |

h)

“instrumenta lietderīgums” ir instrumenta potenciāls sasniegt galvenos un vidēja termiņa mērķus ar minimālām izmaksām.

| 2. | Pielikums ir šā ieteikuma neatņemama sastāvdaļa. Pamatteksta un pielikuma neatbilstības gadījumā noteicošais ir pamatteksts. |
| --- | --- |

2.

Pielikums ir šā ieteikuma neatņemama sastāvdaļa. Pamatteksta un pielikuma neatbilstības gadījumā noteicošais ir pamatteksts.

2.   Ieviešanas kritēriji

| 1. | Uz šā ieteikuma ieviešanu attiecas šādi kritēriji:






  a) | jānovērš labākās regulējuma vietas izvēles iespēja; |
| --- | --- | --- |

1.

Uz šā ieteikuma ieviešanu attiecas šādi kritēriji:

a)

jānovērš labākās regulējuma vietas izvēles iespēja;

| b) | pienācīga vērība jāpievērš proporcionalitātes principam, ievērojot atšķirības finanšu iestāžu sistēmiskajā nozīmīgumā un institucionālajās sistēmās, kā arī ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu. |
| --- | --- |

b)

pienācīga vērība jāpievērš proporcionalitātes principam, ievērojot atšķirības finanšu iestāžu sistēmiskajā nozīmīgumā un institucionālajās sistēmās, kā arī ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu.

| 2. | Adresātiem tiek lūgts paziņot par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:






  a) | informācija par veikto darbību saturu un termiņiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Adresātiem tiek lūgts paziņot par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

a)

informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

| b) | novērtējums par veikto darbību funkcionēšanu no šā ieteikuma mērķu sasniegšanas viedokļa; |
| --- | --- |

b)

novērtējums par veikto darbību funkcionēšanu no šā ieteikuma mērķu sasniegšanas viedokļa;

| c) | detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šā ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem. |
| --- | --- |

c)

detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šā ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

| 3. | Papildu informācija par katra ierosinātā vidēja termiņa mērķa iezīmēm un īpatnībām atrodama šā ieteikuma pielikumā, kā arī vidēja termiņa mērķu sasniegšanas marouzraudzības instrumentu indikatīvajā sarakstā. Pielikums var palīdzēt adresātiem izvēlēties makrouzraudzības instrumentus, kā arī sagatavot piemērošanai politikas stratēģiju. |
| --- | --- |

3.

Papildu informācija par katra ierosinātā vidēja termiņa mērķa iezīmēm un īpatnībām atrodama šā ieteikuma pielikumā, kā arī vidēja termiņa mērķu sasniegšanas marouzraudzības instrumentu indikatīvajā sarakstā. Pielikums var palīdzēt adresātiem izvēlēties makrouzraudzības instrumentus, kā arī sagatavot piemērošanai politikas stratēģiju.

3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

| 1. | Adresātiem tiek lūgts paziņot par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu, saskaņā ar turpmākajos punktos noteikto:






  a) | A un B ieteikums – līdz 2014. gada 31. decembrim adresātiem tiek lūgts sniegt pārskatu ESRK, Eiropas Banku iestādei (EBI) un Padomei, paskaidrojot pasākumus, kas veikti, lai atbilstu A un B ieteikuma saturam. Dalībvalstis par pasākumiem, ko tās veikušas saistībā ar B ieteikumu, var sniegt pārskatu ar savu makrouzraudzības iestāžu palīdzību; |
| --- | --- | --- |

1.

Adresātiem tiek lūgts paziņot par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu, saskaņā ar turpmākajos punktos noteikto:

a)

A un B ieteikums – līdz 2014. gada 31. decembrim adresātiem tiek lūgts sniegt pārskatu ESRK, Eiropas Banku iestādei (EBI) un Padomei, paskaidrojot pasākumus, kas veikti, lai atbilstu A un B ieteikuma saturam. Dalībvalstis par pasākumiem, ko tās veikušas saistībā ar B ieteikumu, var sniegt pārskatu ar savu makrouzraudzības iestāžu palīdzību;

| b) | C ieteikums – līdz 2015. gada 31. decembrim makrouzraudzības iestādēm tiek lūgts sniegt pārskatu ESRK, EBI un Padomei, paskaidrojot pasākumus, kas veikti, lai atbilstu C(1) ieteikuma saturam. C(2) un C(3) ieteikumiem nav nepieciešams īpašs pārskata sniegšanas termiņš. Informāciju, ko makrouzraudzības iestādes sniedz ESRK saskaņā ar C(3) ieteikumu, jādara pieejamu, paziņojot pienācīgu laiku iepriekš. |
| --- | --- |

b)

C ieteikums – līdz 2015. gada 31. decembrim makrouzraudzības iestādēm tiek lūgts sniegt pārskatu ESRK, EBI un Padomei, paskaidrojot pasākumus, kas veikti, lai atbilstu C(1) ieteikuma saturam. C(2) un C(3) ieteikumiem nav nepieciešams īpašs pārskata sniegšanas termiņš. Informāciju, ko makrouzraudzības iestādes sniedz ESRK saskaņā ar C(3) ieteikumu, jādara pieejamu, paziņojot pienācīgu laiku iepriekš.

| c) | D ieteikums – ieteikumam nav nepieciešams vienots pārskata sniegšanas termiņš. Ja tiek mainīti vidēja termiņa mērķi un instrumenti, kas ir makrouzraudzības iestāžu tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus, tām tiek lūgts pietiekamā laikā par to sniegt pārskatu ESRK saskaņā ar ieteikumu D(5); |
| --- | --- |

c)

D ieteikums – ieteikumam nav nepieciešams vienots pārskata sniegšanas termiņš. Ja tiek mainīti vidēja termiņa mērķi un instrumenti, kas ir makrouzraudzības iestāžu tiešā kontrolē vai attiecībā uz kuriem tās var sniegt ieteikumus, tām tiek lūgts pietiekamā laikā par to sniegt pārskatu ESRK saskaņā ar ieteikumu D(5);

| d) | E ieteikums – ieteikumam nav nepieciešams īpašs pārskata sniegšanas termiņš. Komisija reizi divos gados sniedz pārskatu ESRK par to, kā makrouzraudzības politikas mērķi tiek iekļauti, sagatavojot tiesību aktus finanšu jomā. Pirmo pārskatu sniedz līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

d)

E ieteikums – ieteikumam nav nepieciešams īpašs pārskata sniegšanas termiņš. Komisija reizi divos gados sniedz pārskatu ESRK par to, kā makrouzraudzības politikas mērķi tiek iekļauti, sagatavojot tiesību aktus finanšu jomā. Pirmo pārskatu sniedz līdz 2014. gada 31. decembrim.

| 2. | ESRK Valde var pagarināt iepriekšējos punktos noteiktos termiņus, ja dalībvalstīs jāveic tiesību aktu grozījumi, lai izpildītu kādu no ieteikumiem. |
| --- | --- |

2.

ESRK Valde var pagarināt iepriekšējos punktos noteiktos termiņus, ja dalībvalstīs jāveic tiesību aktu grozījumi, lai izpildītu kādu no ieteikumiem.

4.   Uzraudzība un novērtējums

| 1. | ESRK Sekretariāts:






  a) | palīdz adresātiem, tai skaitā, veicinot koordinētu pārskatu sniegšanu, nodrošinot attiecīgus paraugus un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku; |
| --- | --- | --- |

1.

ESRK Sekretariāts:

a)

palīdz adresātiem, tai skaitā, veicinot koordinētu pārskatu sniegšanu, nodrošinot attiecīgus paraugus un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

| b) | pārbauda vai adresāti izpilda ieteikumus, tai skaitā, pēc to lūguma palīdzot adresātiem, un ar Koordinācijas komitejas palīdzību par izpildi ziņo ESRK Valdei. |
| --- | --- |

b)

pārbauda vai adresāti izpilda ieteikumus, tai skaitā, pēc to lūguma palīdzot adresātiem, un ar Koordinācijas komitejas palīdzību par izpildi ziņo ESRK Valdei.

| 2. | ESRK Valde izvērtē darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā lemj par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību. |
| --- | --- |

2.

ESRK Valde izvērtē darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā lemj par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

3.   IEDAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

1.   ESRK norādījumi par makrouzraudzības instrumentu piemērošanu

ESRK var dot norādījumus makrouzraudzības iestādēm par to, kā labāk īstenot un piemērot makrouzraudzības instrumentus, sniedzot ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr 1092/2010 16. pantu. Tie var ietvert indikatorus, kas palīdz makrouzraudzības instrumentu piemērošanā.

2.   Makrouzraudzības instrumentu turpmākās reformas

ESRK var nākotnē izskatīt šajā ieteikumā iekļautā makrouzraudzības instrumentu kopuma paplašināšanu, sniedzot ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr 1092/2010 16. pantu.

Frankfurtē pie Mainas, 2013. gada 4. aprīlī

ESRK priekšsēdētājs

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

2

(3)  OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.

3

(4)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvo uzraudzību un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (COM(2011) 453 galīgā redakcija) un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvās uzraudzības prasībām (COM(2011) 452 galīgā redakcija).

4

(5)  Priekšlikums Padomes regulai, ar ko Eiropas Centrālajai bankai piešķir īpašus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu uzraudzību (COM(2012) 511 galīgā redakcija).

5

---

PIELIKUMS IETEIKUMAM PAR MAKROUZRAUDZĪBAS POLITIKAS VIDĒJĀ TERMIŅA MĒRĶIEM UN INSTRUMENTIEM

1.   Ievads

Makrouzraudzības iestādes izveidotas vai tiek veidotas lielākajā daļā Savienības dalībvalstu. Nākamais solis uz makrouzraudzības politikas darbību ir lietderīgu un efektīvu makrouzraudzības instrumentu izvēle, kas novērsīs vai mazinās sistēmiskos riskus finanšu sistēmā kopumā. Šajā pielikumā aplūkoti šīs izvēles pamatprincipi.

ESRK ieteikumā par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (1) runā par vidēja termiņa politikas mērķu noteikšanu, “lai precizētu rīcību galīgā mērķa sasniegšanai”. Nosakot vidējā termiņa mērķus, makrouzraudzības politika kļūst operatīvāka, caurredzamāka un skaidrāka, kā arī nodrošina instrumentu izvēles ekonomisko bāzi. Tāpēc šajā pielikumā aplūkotie pamatprincipi balstīti uz iepriekš noteiktiem plašiem vidējā termiņa mērķiem. Tajā detalizēti skaidrots, kā indikatīvie instrumenti varētu palīdzēt sasniegt šos vidējā termiņa mērķus un kādi rādītāji liecinātu par nepieciešamību tos aktivizēt vai deaktivizēt. Iekļauta arī informācija par atsevišķu instrumentu juridisko pamatu. Gaidāms, ka turpmākajos Savienības tiesību aktos dažiem instrumentiem tiks nodrošināts vienots juridiskais pamats.

Piemērojot pamatprincipus, makrouzraudzības iestādēm par pamatu būtu jāņem finanšu stabilitātes riski nacionālajā līmenī. Šie riski dažādās valstīs var būt atšķirīgi, ņemot vērā, ka Savienībā atšķiras finanšu sistēmu iezīmes un finanšu cikli. Tādējādi, kā arī atspoguļojot faktu, ka makrouzraudzības politikas izstrāde atrodas pašā sākuma stadijā, dažādās dalībvalstīs instrumentu izvēle, iespējams, būs atšķirīga. Vienlaikus fakts, ka Savienības finanšu tirgiem raksturīga augsta integrācijas pakāpe, liek izvēlēties koordinētu pieeju. Koordinācija var uzlabot makrouzraudzības politikas efektivitāti, ierobežojot arbitrāžas un likumdošanas nepilnību izmantošanas apmērus. Tas arī ir būtiski, lai ņemtu vērā pozitīvu un negatīvu ietekmi uz citu dalībvalstu finanšu sistēmām un tautsaimniecībām un aizsargātu vienotā tirgus darbību. Lai gan laika gaitā Savienībā gaidāma turpmāka makrouzraudzības instrumentu kopuma konverģence, instrumentu izmantošana būs jāpielāgo atšķirīgajiem finanšu cikliem un neviendabīgajiem riskiem.

Pielikums strukturēts šādi:

| — | 2. sadaļā sniegts makrouzraudzības politikas vidējā termiņa mērķu uzskaitījums un to sasaiste ar pamatā esošajām tirgus problēmām, kuras uzskatāmas par visbūtiskākajām makrouzraudzības politikai, |
| --- | --- |

—

2. sadaļā sniegts makrouzraudzības politikas vidējā termiņa mērķu uzskaitījums un to sasaiste ar pamatā esošajām tirgus problēmām, kuras uzskatāmas par visbūtiskākajām makrouzraudzības politikai,

| — | 3. sadaļā aplūkoti makrouzraudzības instrumentu izvēles kritēriji un sniegts pārskats par vidējā termiņa mērķiem un indikatīvajiem makrouzraudzības instrumentiem, |
| --- | --- |

—

3. sadaļā aplūkoti makrouzraudzības instrumentu izvēles kritēriji un sniegts pārskats par vidējā termiņa mērķiem un indikatīvajiem makrouzraudzības instrumentiem,

| — | 1. papildinājumā sniegta atsevišķu makrouzraudzības instrumentu analīze. 2. papildinājumā aplūkoti apdrošināšanas makrouzraudzības elementi. |
| --- | --- |

—

1. papildinājumā sniegta atsevišķu makrouzraudzības instrumentu analīze. 2. papildinājumā aplūkoti apdrošināšanas makrouzraudzības elementi.

2.   Vidējā termiņa mērķu noteikšana

ESRK ieteikums par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā liek dalībvalstīm “noteikt, ka makrouzraudzības galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē.”

Atbilstošajā literatūrā sistēmiskais risks tiek klasificēts divās dimensijās – strukturālajā un cikliskajā. Strukturālā dimensija attiecas uz riska sadali finanšu sistēmā. Cikliskā dimensija saistīta ar banku tendenci uzņemties pārmērīgu risku augšupejas laikā un pārmērīgu izvairīšanos no riskiem lejupslīdes laikā. Lai gan ir lietderīgi ņemt vērā strukturālo un ciklisko dimensiju, identificējot sistēmiskā riska un atbilstošo instrumentu noteicošos faktorus, ir grūti skaidri nodalīt abas dimensijas, ņemot vērā to ciešo savstarpējo saistību.

Vidējā termiņa mērķu konstatācija, pamatojoties uz konkrētām tirgus problēmām, kas dokumentētas literatūrā, var palīdzēt precīzāk klasificēt makrouzraudzības instrumentus, nodrošināt šādu instrumentu kalibrēšanas un izmantošanas ekonomisko bāzi un uzlabot makrouzraudzības iestāžu atbildību. Praksē makrouzraudzības instrumenti bieži jau ir saistīti ar vidējā termiņa mērķiem. Pretcikliskā bufera mērķis, piemēram, ir pārmērīga kreditēšanas kāpuma izraisītā sistēmiskā riska mazināšana. Lai iegūtu visaptverošu skatījumu uz vidējā termiņa mērķiem, šajā pielikumā izmantota attiecīgā literatūra, lai konstatētu tirgus problēmas, kuras ir svarīgas saistībā ar makrouzraudzības politiku, pēc tam tās attiecinot uz individuālajiem mērķiem (sk. 1. tabulu) (2).

Pirmais vidējā termiņa mērķis ir mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Konstatēts, ka pārmērīgs kreditēšanas kāpums ir finanšu krīžu noteicošais faktors un aizņemto līdzekļu īpatsvaram ir pastiprinātāja loma. Atšķirība starp interneta (dot-com) burbuļa ietekmi, kam pamatā bija kapitāla vērtspapīru finansējums, un kredītu virzītā zemas kvalitātes hipotēku burbuļa plīšanu atspoguļo aizņemto līdzekļu īpatsvara nozīmi. Šajā sakarā iespējams nošķirt aizņemto līdzekļu īpatsvaru finanšu sistēmas iekšienē un aizņemto līdzekļu īpatsvaru starp finanšu iestādēm un reālās tautsaimniecības kredītņēmējiem (t. i., aplūkojot finanšu sistēmas iekšējās prasības neto izteiksmē). Makrouzraudzības politika varētu risināt pārmērīgu riska uzņemšanos augšupejas apstākļos, nosakot pastiprinātas kapitāla un nodrošinājuma prasības. Augšupejas laikā izveidotos buferus varētu izmantot lejupslīdes laikā, lai absorbētu zaudējumus, mazinātu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas nepieciešamību un novērstu masveida noguldījumu izņemšanu no bankām, vienlaikus atbalstot kreditēšanu, lai uzturētu ekonomisko izaugsmi.

1.   tabula

Makrouzraudzības politikas vidējā termiņa mērķi un saistītās tirgus problēmas

| Vidējā termiņa mērķis | Pamatā esošās tirgus problēmas |
| --- | --- |
| Mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru | Kredītresursu trūkuma ārējā ietekme: pēkšņa stingrāku nosacījumu noteikšana aizdevuma saņemšanai, tādējādi samazinās aizdevumu pieejamība nefinanšu sektorā.
  Endogēniska riska uzņemšanās: stimuli, kas straujas izaugsmes apstākļos izraisa pārmērīgu riska uzņemšanos un banku gadījumā – aizdevumu standartu pasliktināšanos. Tas cita starpā skaidrojams ar kompetences demonstrēšanu, tirgus spiedienu palielināt peļņu vai stratēģisku sadarbību starp iestādēm.
  Riska ilūzija: kolektīva riska pietiekama nenovērtēšana, kas saistīta ar īstermiņa atmiņu un finanšu krīžu retumu.
  Masveida noguldījumu izņemšana no bankām: lielapjoma vai mazapjoma finansējuma izņemšana faktiskas vai iedomātas maksātnespējas gadījumā.
  Savstarpējās saiknes ārējā ietekme: kaitīgās sekas, ko izraisa nenoteiktība par notikumiem kādā iestādē vai tirgū. |
| Mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti | Ārkārtas aktīvu pārdošanas ārējā ietekme: izraisa aktīvu pārdošana piespiedu kārtā pārmērīgas aktīvu un pasīvu termiņstruktūru neatbilstības dēļ. Tas var radīt likviditātes spirāli, sarūkošām aktīvu cenām izraisot turpmāku pārdošanu, aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un ietekmi uz finanšu iestādēm ar līdzīgām aktīvu grupām.
  Masveida noguldījumu izņemšana no bankām
  Tirgus nelikviditāte: starpbanku vai kapitāla tirgu izsīkšana, ko izraisa vispārējs konfidences zudums vai ļoti pesimistiskas prognozes. |
| Ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju | Savstarpējās saiknes ārējā ietekme
  Ārkārtas aktīvu pārdošanas ārējā ietekme: to izraisa aktīvu pārdošana piespiedu kārtā par neatbilstošu cenu, ņemot vērā riska darījumu sadalījumu finanšu sistēmā. |
| Ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu | Morālais kaitējums un princips “pārāk liels, lai bankrotētu”: pārmērīga riska uzņemšanās, pastāvot gaidām par atbalsta saņemšanu atsevišķas finanšu iestādes iedomātā sistēmiskā nozīmīguma dēļ. |
| Stiprināt finanšu infrastruktūru noturību | Savstarpējās saiknes ārējā ietekme
  Ārkārtas aktīvu pārdošanas ārējā ietekme
  Riska ilūzija
  Līgumu nepilnības: atalgojuma struktūra, kas stimulē riskantu uzvedību. |

Vidējā termiņa mērķis

Pamatā esošās tirgus problēmas

Mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru

Kredītresursu trūkuma ārējā ietekme: pēkšņa stingrāku nosacījumu noteikšana aizdevuma saņemšanai, tādējādi samazinās aizdevumu pieejamība nefinanšu sektorā.

Endogēniska riska uzņemšanās: stimuli, kas straujas izaugsmes apstākļos izraisa pārmērīgu riska uzņemšanos un banku gadījumā – aizdevumu standartu pasliktināšanos. Tas cita starpā skaidrojams ar kompetences demonstrēšanu, tirgus spiedienu palielināt peļņu vai stratēģisku sadarbību starp iestādēm.

Riska ilūzija: kolektīva riska pietiekama nenovērtēšana, kas saistīta ar īstermiņa atmiņu un finanšu krīžu retumu.

Masveida noguldījumu izņemšana no bankām: lielapjoma vai mazapjoma finansējuma izņemšana faktiskas vai iedomātas maksātnespējas gadījumā.

Savstarpējās saiknes ārējā ietekme: kaitīgās sekas, ko izraisa nenoteiktība par notikumiem kādā iestādē vai tirgū.

Mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti

Ārkārtas aktīvu pārdošanas ārējā ietekme: izraisa aktīvu pārdošana piespiedu kārtā pārmērīgas aktīvu un pasīvu termiņstruktūru neatbilstības dēļ. Tas var radīt likviditātes spirāli, sarūkošām aktīvu cenām izraisot turpmāku pārdošanu, aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un ietekmi uz finanšu iestādēm ar līdzīgām aktīvu grupām.

Masveida noguldījumu izņemšana no bankām

Tirgus nelikviditāte: starpbanku vai kapitāla tirgu izsīkšana, ko izraisa vispārējs konfidences zudums vai ļoti pesimistiskas prognozes.

Ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju

Savstarpējās saiknes ārējā ietekme

Ārkārtas aktīvu pārdošanas ārējā ietekme: to izraisa aktīvu pārdošana piespiedu kārtā par neatbilstošu cenu, ņemot vērā riska darījumu sadalījumu finanšu sistēmā.

Ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu

Morālais kaitējums un princips “pārāk liels, lai bankrotētu”: pārmērīga riska uzņemšanās, pastāvot gaidām par atbalsta saņemšanu atsevišķas finanšu iestādes iedomātā sistēmiskā nozīmīguma dēļ.

Stiprināt finanšu infrastruktūru noturību

Savstarpējās saiknes ārējā ietekme

Ārkārtas aktīvu pārdošanas ārējā ietekme

Riska ilūzija

Līgumu nepilnības: atalgojuma struktūra, kas stimulē riskantu uzvedību.

Otrais vidējā termiņa mērķis attiecas uz pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību, t. i., apmēru, kādā ilgtermiņa aktīvi finansēti ar īstermiņa saistībām. Pieredze rāda, ka kreditēšanas cikli sakrīt ar pastiprinātu paļaušanos uz īstermiņa finansējumu. Tas palielina finanšu stabilitātes riskus lielākas nelikviditātes, ārkārtas aktīvu pārdošanas un kaitīgās ietekmes izplatīšanās dēļ. Šis vidējā termiņa mērķis galvenokārt vērsts uz aktīvu tirgus likviditāti un īstermiņa finansējuma izmantošanu, kā arī uz informācijas asimetriskumu, kas var radīt saistību starp finansējuma jautājumiem un aktīvu cenām. Lai risinātu termiņstruktūru neatbilstību, makrouzraudzības politikas ietvaros bankām var pieprasīt finansēt nelikvīdos aktīvus ar stabilu finansējumu un turēt augstas kvalitātes likvīdus aktīvus, lai nodrošinātu īstermiņa finansējuma pārfinansēšanu. Šo pasākumu mērķis ir pasargāt bankas no tirgus nelikviditātes un ar to saistītā spiediena veikt aktīvu ārkārtas pārdošanu, kā arī pret noguldījumu masveida aizplūšanu un citām finanšu iestādēm.

Trešais vidējā termiņa mērķis ir ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju, ņemot vērā to riskantuma pakāpi. Tiešu koncentrācijas risku izraisa lieli riska darījumi ar nefinanšu sektoru (piemēram, mājokļu tirgū, valsts parāda tirgū), kā arī starp finanšu sektoriem un/vai finanšu sabiedrībām. Turklāt netiešie riska darījumi sistēmas iekšienē rodas sakarā ar finanšu iestāžu savstarpējām saiknēm un kopējo riska darījumu kaitīgajām sekām. Liela riska darījumus var ierobežot, nosakot limitus konkrētiem finanšu sektoriem un darījumu partneriem (vai to grupām) vai ieviešot bloķēšanas sistēmas, piemēram, CCP, kas palīdz samazināt iespējamo negaidītas saistību neizpildes vai finanšu iestāžu kopēju riska darījumu izraisīto domino efektu (piemēram, kaitīgu ietekmi un ārkārtas aktīvu pārdošanu).

Ceturtais vidējā termiņa mērķis ir ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu. Tas ietver sistēmiski nozīmīgu iestāžu noturības stiprināšanu, kompensējot netiešu valdības garantiju negatīvo ietekmi. Arī uzticama kārtība organizētai darbības izbeigšanai un sanācijai ir būtiska, lai novērstu morālo kaitējumu. Visbeidzot var izmantot citus pasākumus, piemēram, aicināt tirgus dalībniekus piedalīties ar savām investīcijām, vai veikt pasākumus saistībā ar vadības atalgojumu.

Piektais vidējā termiņa mērķis ir stiprināt finanšu infrastruktūru noturību. To iespējams panākt divējādi – mazinot iespējamās ārējās sekas finanšu sistēmas infrastruktūrā (3) un novēršot morālā kaitējuma ietekmi, kas varētu rasties saistībā ar institucionālo struktūru. Tas varētu aptvert tiesību sistēmas, kredītreitinga aģentūras, noguldījumu garantiju sistēmas un tirgus praksi.

3.   Makrouzraudzības instrumentu izvēle

Pēc tam, kad noteikti makrouzraudzības politikas vidējā termiņa mērķi, nākamais solis ir instrumentu izvēle, kurus varētu lietot šo mērķu sasniegšanai. Instrumenti jāizraugās, pamatojoties uz to lietderību un efektivitāti vidējā termiņa mērķu un galīgo mērķu sasniegšanā.

Lietderība attiecas uz to, kādā pakāpē/apjomā iespējams risināt tirgus problēmas un sasniegt vidējā termiņa mērķus un galīgos mērķus. Katram vidējā termiņa mērķim kā minimums nepieciešams vismaz viens lietderīgs instruments (Tinbergena likums). Praksē pamatojama vairāku savstarpēji papildinošu instrumentu izmantošana, īpaši, ja tas mazina regulatīvās arbitrāžas ietekmi un neskaidrību par transmisijas mehānismu.

Šajā sakarā būtu atbilstoši apsvērt, kā ar koordinācijas palīdzību varētu izvairīties no politikas arbitrāžas: lai gan dažus instrumentus ir lietderīgi piemērot valsts līmenī (piemēram, aizdevumu summas un nodrošinājuma vērtības rādītāju vai aizdevumu un ienākumu attiecību), citus vajadzētu piemērot vismaz Savienības līmenī (piemēram, nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības, CCP klīringa prasību). Lai gan lielākajai daļai instrumentu būtu zināma pozitīva ietekme, tos piemērojot valsts līmenī, tos tomēr labvēlīgi ietekmētu Savienības mēroga koordinācija. Koordinācija ir būtiska ne tikai instrumentu lietderības uzlabošanai, bet arī ņemot vērā pozitīvo un negatīvo ietekmi uz citu dalībvalstu finanšu sistēmām, kā arī lai aizsargātu vienotā tirgus pareizu darbību.

Efektivitāte attiecas uz mērķu sasniegšanu ar minimālām izmaksām. Būtisks jautājums ir samērs starp noturību un izaugsmi, jo noturības palielināšana saistīta ar izmaksām. Tas nozīmē, ka ieteicams izvēlēties instrumentus, kas veicina ilgtermiņa izaugsmi, ierobežojot sistēmisko risku, un instrumentus ar mazāku ietekmi uz citiem politikas instrumentiem.

2. tabulā ietverts indikatīvs makrouzraudzības instrumentu saraksts atbilstoši vidējā termiņa mērķiem (4). Papildus 2. tabulā ietvertajiem instrumentiem dalībvalstis var izvēlēties instrumentus, kuri vislabāk novērš konkrētus finanšu stabilitātes riskus nacionālajā līmenī. Turklāt mērķu un instrumentu sistēma periodiski jānovērtē un tai jāatspoguļo jaunākā pieejamā informācija par makrouzraudzības politiku, kā arī jaunu sistēmiskā riska avotu rašanos.

2.   tabula

Vidējā termiņa mērķi un indikatīvie makrouzraudzības instrumenti

1.   Mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru

| — | Pretcikliskais kapitāla buferis |
| --- | --- |

—

Pretcikliskais kapitāla buferis

| — | Sektorālas kapitāla prasības (t. sk. finanšu sistēmas iekšējās prasības) |
| --- | --- |

—

Sektorālas kapitāla prasības (t. sk. finanšu sistēmas iekšējās prasības)

| — | Aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja izmantošana makrouzraudzības nolūkos |
| --- | --- |

—

Aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja izmantošana makrouzraudzības nolūkos

| — | Aizdevuma summas attiecība pret nodrošinājuma vērtību (LTV) |
| --- | --- |

—

Aizdevuma summas attiecība pret nodrošinājuma vērtību (LTV)

| — | Aizdevuma un ienākumu attiecība (LTI) |
| --- | --- |

—

Aizdevuma un ienākumu attiecība (LTI)

2.   Mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti

| — | Likviditātes rādītāju (piemēram, likviditātes seguma rādītāja) korekciju izmantošana makrouzraudzības nolūkos |
| --- | --- |

—

Likviditātes rādītāju (piemēram, likviditātes seguma rādītāja) korekciju izmantošana makrouzraudzības nolūkos

| — | Finansējuma avotu ierobežojumu (piemēram, stabila finansējuma neto rādītāja) izmantošana makrouzraudzības nolūkos |
| --- | --- |

—

Finansējuma avotu ierobežojumu (piemēram, stabila finansējuma neto rādītāja) izmantošana makrouzraudzības nolūkos

| — | Mazāk stabila finansējuma nesvērtā limita (piemēram, kredītu un noguldījumu attiecības) izmantošana makrouzraudzības nolūkos |
| --- | --- |

—

Mazāk stabila finansējuma nesvērtā limita (piemēram, kredītu un noguldījumu attiecības) izmantošana makrouzraudzības nolūkos

| — | Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības |
| --- | --- |

—

Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības

3.   Ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju

| — | Lielo riska darījumu ierobežojumi |
| --- | --- |

—

Lielo riska darījumu ierobežojumi

| — | CCP klīringa prasība |
| --- | --- |

—

CCP klīringa prasība

4.   Ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu

| — | Papildu kapitāla prasības SSFI |
| --- | --- |

—

Papildu kapitāla prasības SSFI

5.   Stiprināt finanšu infrastruktūru noturību

| — | Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības attiecībā uz CCP klīringu |
| --- | --- |

—

Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības attiecībā uz CCP klīringu

| — | Biežāka informācijas atklāšana |
| --- | --- |

—

Biežāka informācijas atklāšana

| — | Strukturālā sistēmiskā riska buferis |
| --- | --- |

—

Strukturālā sistēmiskā riska buferis

Makrouzraudzības instrumentu ierobežotais pielietojums traucē veikt to lietderības un efektivitātes stabilu kvantitatīvo analīzi. Dati no nacionālajā līmenī gūtās pieredzes kopumā ir ierobežoti. Tomēr 1. papildinājumā sniegtā politikas transmisijas un instrumentu praktiskā pielietojuma analīze norāda, ka zināšanas ir pilnīgākas attiecībā uz dažiem instrumentiem (piemēram, uz kapitāla prasībām balstītiem instrumentiem, lielo riska darījumu ierobežojumiem, LTV/LTI ierobežojumiem). Par citiem instrumentiem (piemēram, nodrošinājuma rezervju un diskontu prasībām, CCP klīringa prasībām) zināšanas nav tik pilnīgas. Dažādie instrumentu transmisijas kanāli un piemērošanas jomas veicina savstarpējās papildināšanās iespējas. Piemēram, uz kapitāla prasībām balstītos instrumentus (ietekmē aktīvu cenas) un LTV/LTI ierobežojumus (mazina finanšu pakalpojumu kvantitāti) varētu izmantot vienlaikus, lai ierobežotu pārmērīgu kreditēšanas apjoma kāpumu. Lielo riska darījumu ierobežojumus un CCP klīringa prasības arī varētu piemērot vienlaikus, jo to mērķis ir mazināt darījumu partneru risku dažādu veidu darījumos. Papildus 2. tabulā minētajiem instrumentiem makrouzraudzības iestādēm jāpiedalās sanācijas un noregulējuma plānu un noguldījumu apdrošināšanas sistēmu izstrādē un īstenošanā, ņemot vērā to nozīmi finanšu sistēmas darbības drošībai. Lai gan daži no specifiskajiem instrumentiem, kas minēti 2. tabulā, izstrādāti banku sektoram, tos var piemērot arī citos sektoros: 2. papildinājumā aplūkota iespējamā makrouzraudzības politikas loma apdrošināšanā.

Visbeidzot, runājot par instrumentu juridisko pamatu, paredzams, ka gaidāmā Kapitāla pietiekamības regula un Kapitāla pietiekamības direktīva (CRR/CRD IV) bankām un lielajām ieguldījumu sabiedrībām nodrošinās iespēju īstenot dažu instrumentu, kuri minēti 2. tabulā, stingrāku kalibrēšanu noteiktos apstākļos. Tas atbilst ESRK dokumentam par makrouzraudzības politikas principiem Savienības tiesību aktos attiecībā uz banku sektoru (5). Savienības tiesību aktos neietvertos instrumentus (6) var piemērot nacionālā līmenī, ja tiem ir atbilstošs juridiskais pamats (7). Taču detalizētu noteikumu trūkums Savienības līmenī nenozīmē, ka dalībvalstis varēs pilnīgi brīvi piemērot nacionālos noteikumus, jo daži Savienības tiesību aktu principi, piemēram, aizliegums ieviest brīvas kapitāla aprites ierobežojumus, varētu ierobežot valstu izvēli.

1.   papildinājums

ESRK analizētie makrouzraudzības instrumenti

Šajā papildinājumā sniegts īss apskats par ESRK analizētajiem makrouzraudzības instrumentiem, kas sagrupēti, vadoties pēc vidējā termiņa mērķiem. Tajā īsumā aprakstīts, kā katrs instruments tiek definēts, kā tas darbojas (t. i., kas zināms par tā transmisijas mehānismu), pēc kādiem rādītāju veidiem līdztekus ekspertu slēdzienam var vadīties, pieņemot lēmumu aktivizēt vai deaktivizēt attiecīgo instrumentu, un kā tas var papildināt citus instrumentus. Lai gan attiecībā uz dažiem instrumentiem veikta plaša konceptuālā analīze, pieredze saistībā ar šo instrumentu izmantošanu Savienībā vairumā gadījumu ir ierobežota (lai gan daži instrumenti, piemēram, LTV/LTI limiti iepriekš ir izmantoti). Ārkārtīgi svarīgi veikt turpmāku analīzi par to potenciālo ietekmi, rādītājiem un savstarpējas papildināšanas iespējām.

1.   Mazināt un novērst pārmērīgu kreditēšanas kāpumu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru

Pretcikliskais kapitāla buferis

Pretcikliskais kapitāla buferis ir kapitāla prasība, ko nosaka papildu kapitāla saglabāšanas buferim. Var noteikt lielāku vai mazāku papildu prasību pretcikliskā nolūkā atkarībā no sistēmiskā riska pārmaiņām laika gaitā (īpaši kredītcikla rezultātā). Pretcikliskā kapitāla bufera mērķis ir pasargāt banku sistēmu no potenciāliem zaudējumiem gadījumos, kad pārmērīgs kreditēšanas kāpums saistīts ar sistēmisko risku palielināšanos. Šim instrumentam ir tieša ietekme uz noturību: kapitāla buferi tiek veidoti periodos, kad pieaug sistēmiskie riski, un, šiem riskiem mazinoties, tos var izlietot.

Pretcikliskajiem kapitāla buferiem var būt netieša ietekme – tie var palīdzēt novērst kredītcikla ekspansīvo posmu, mazinot kredītu piedāvājumu vai palielinot kredītu izmaksas. Kredītu piedāvājums var sarukt, ja bankas, samazinot riska svērtos aktīvus, palielina kapitāla rādītājus. Kredītu izmaksas var pieaugt sakarā ar kopējo kapitāla izmaksu pieaugumu, ko bankas novirza uz saviem klientiem, nosakot augstākas aizdevumu procentu likmes. Abi šie transmisijas kanāli var veicināt kredītu apjoma samazināšanos, kas savukārt palīdz novērsti sistēmisko risku veidošanos. Līdzīgā veidā bufera likvidēšana, kredītciklam sasniedzot pavērsiena punktu, var mazināt risku, ka regulatīvās kapitāla prasības varētu ierobežot kredītu piedāvājumu. Neskaidrības attiecībā uz netiešo ietekmi ir lielākas nekā attiecībā uz tiešo ietekmi, un šajā sakarā nepieciešams veikt tālāku izpēti. Iespējamā bremzējošā ietekme uz kreditēšanas kāpumu kredītcikla augšējā punktā jāuzlūko kā potenciāls pozitīvs blakusefekts, nevis kā pretcikliskā kapitāla bufera režīma mērķis.

Politikas veidotāji, ieviešot pretciklisko kapitāla buferi, savos spriedumos var vadīties pēc kredītu attiecības pret IKP novirzēm no ilgtermiņa tendences, kā arī citiem atbilstošiem rādītājiem. Empīriskā analīze līdz šim pievērsusies galvenokārt kredītu attiecības pret IKP starpības iezīmēm. Šī starpība parāda kredītu attiecības pret IKP novirzes no ilgtermiņa tendences, un pozitīvas starpības gadījumā tiek uzskatīts, ka pastāv pārmērīgs kreditēšanas kāpums. Starptautisko norēķinu bankas veiktais pētījums par dažādām valstīm uzskatāmi parādījis, ka kredītu attiecības pret IKP starpība vēsturiski ļoti labi signalizējusi par finanšu krīzēm. Vienlaikus atsevišķu valstu pieredze liecina, ka šis rādītājs ne vienmēr raidījis pareizo signālu bufera aktivizēšanai vai konsekventi sekmīgi signalizējis bufera likvidācijas posmu. Izveidota ESRK ekspertu grupa, kuras uzdevums ir sniegt papildu norādījumus par bufera ieviešanu, īpaši veicot turpmāku dažādu valstu pieredzes analīzi par citiem iespējamajiem rādītājiem, ko varētu izmantot Savienības dalībvalstīs.

Pretcikliskais kapitāla buferis paredzēts CRD IV projektā, un tādējādi tas jāievieš nacionālajos tiesību aktos. Pretciklisko kapitāla buferu režīma projekts nodrošina makrouzraudzības iestādēm elastību attiecībā uz bufera ieviešanu saskaņā ar noteiktiem principiem un ieteikumiem par rādītājiem (8) un nosaka savstarpējās atkarības līmeni attiecībā uz to ieviešanu.

Sektorālas kapitāla prasības (t. sk. prasības attiecībā uz finanšu sistēmas iekšējiem riska darījumiem)

Kopējās kapitāla prasības, piemēram, pretcikliskie kapitāla buferi, var būt relatīvi mazefektīvi gadījumos, kad jānovērš pārmērīga aktivitāte atsevišķos sektoros. Šādos gadījumos mērķtiecīgāks līdzeklis var būt sektorālās kapitāla prasības (9), ja sistēmiskie riski pietiekamā mērā nav novēršami ar mikrouzraudzības prasību palīdzību. Tās var piemērot a) ieviešot katram attiecīgajam sektoram vai aktīvu grupai noteikto mikrouzraudzības kapitāla prasību svēršanu ar reizinātāja palīdzību vai b) nosakot papildu kapitāla prasību vai kapitāla palielinājumu bankas riska svērtajiem aizdevumiem kādam konkrētam sektoram vai aktīvu grupai. Var noteikt arī risku svēruma zemāko robežu.

Transmisijas mehānisms ir līdzīgs kā pretcikliskā kapitāla bufera gadījumā, bet ir divas atšķirības. Pirmkārt, palielinot kapitāla prasības noteiktam sektoram, rodas relatīvo cenu pārmaiņas, tādējādi samazinot aizdevumu apjomu (kāpumu) attiecīgajam sektoram, jo šajā sektorā būs vērojama attiecīgo finansējuma robežizmaksu pieauguma tendence. Otrkārt, ticamāk, ka gadījumā, ja kāds sektors tiks izdalīts kā īpaši riskants, bankas samazinās aizdevumus, nevis palielinās kapitālu.

Šis instruments būtu izmantojams tad, ja vērojama sistēmiskā riska palielināšanās saistībā ar kādu konkrētu sektoru vai aktīvu grupu. Viens no potenciālajiem šādas risku palielināšanās rādītājiem varētu būt kreditēšanas dati pa sektoriem, kurus varētu aprēķināt kā atsevišķu sektoru kredītu attiecības pret IKP starpību. Arī citi papildu dati, piemēram, hipotekāro kredītu apjomi vai nekustamo īpašumu cenas nekustamo īpašumu sektoram, varētu būt nozīmīgi risku veidošanās rādītāji.

CRR projektā paredzēta iespēja saskaņā ar Savienības mēroga procedūru koriģēt kapitāla prasības attiecībā uz darījumiem ar mājokļiem un komercīpašumiem, kā arī finanšu sistēmas iekšējiem darījumiem saistībā ar makrouzraudzību vai sistēmiskajiem riskiem.

Aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja izmantošana makrouzraudzības nolūkos

Aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāju definē kā bankas kapitāla attiecību pret kopējiem (ne riska svērtajiem) aktīviem. Makrouzraudzības nolūkos aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja prasības kapitāla palielinājuma veidā varētu piemērot visām bankām un tās, iespējams, varētu būt arī laikā mainīgas. Īpaši makrouzraudzības nolūkos piemērojot laikā mainīgas riska svērtās kapitāla prasības, arī aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja prasības laika gaitā varētu mainīt, lai saglabātu to aizsargmehānisma funkciju. Kā makrouzraudzības instrumentam aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja prasībām ir tāda priekšrocība, ka tās ir relatīvi vienkāršas un caurredzamas.

Aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja prasībām ir līdzīgs transmisijas mehānisms kā riska svērtajām kapitāla prasībām. Ja aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja prasības ir stingrākas nekā riska svērtās kapitāla prasības, bankas varētu piesaistīt pašu kapitālu, paturēt peļņu vai samazināt aktīvus, lai izpildītu augstākās prasības (10). Kredītu izmaksas, visticamāk, pieaugtu, un izsniegto kredītu skaits varētu samazināties (11).

Reizēm uzskata, ka aizņemto līdzekļu īpatsvars ir sistēmiskā riska rādītājs. BCBS pētījumā patiešām atklājās, ka aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītājs ļāva identificēt bankas, kurām nesenās finanšu krīzes laikā bija nepieciešams valsts sektora atbalsts (12). Turklāt, pieņemot lēmumus par aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāju, varētu izmantot arī citus rādītājus, kuri varētu būt svarīgi arī pretcikliskā kapitāla bufera gadījumā.

Kad saskaņā ar gaidāmo CRR pēc novērošanas perioda tas būs pieņemts kā detalizēti izstrādāts un saistošs instruments, var tikt atļauta stingrākas aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāja prasības noteikšana makrouzraudzības nolūkos atbilstoši Savienības mēroga procedūrai. Pirms harmonizācijas visā Savienībā, var paredzēt tās pielietojumu nacionālā līmenī.

Prasības saistībā ar aizdevuma summas attiecību pret nodrošinājuma vērtību (LTV) un aizdevuma un ienākumu attiecību (LTI)

Prasības saistībā ar aizdevuma summas attiecību pret nodrošinājuma vērtību (loan-to-value; LTV) ir limits, ko nosaka aizdevuma vērtībai attiecībā pret aizdevuma pamatā esošo nodrošinājumu (piemēram, mājokļa īpašumu), savukārt prasības saistībā ar aizdevuma un ienākumu attiecību (debt (service)-to-income; LTI) ir limits, ko nosaka parāda apkalpošanas izmaksām attiecībā pret rīcībā esošajiem ienākumiem. Atsauces punkts šajā gadījumā ir citāds nekā līdz šim aplūkoto instrumentu gadījumā – tas ir līgums starp klientu un finanšu institūciju, nevis pati institūcija.

LTV un LTI limitu makrouzraudzības mērķis ir mazināt kredītcikla izpausmes un vairot finanšu institūciju noturību. Kredītcikla amplitūdas ietekmi nosaka stingrāku LTV rādītāju iedarbība uz tā dēvēto finanšu akcelerācijas mehānismu. Kad pozitīvs ienākumu šoks izraisa mājokļu cenu kāpumu, sagaidāms, ka valstīs, kur noteikti zemāki LTV rādītāji, vērojams mazāks aizņēmumu apjoma pieaugums (13). Turklāt zemāki LTV limiti var vairot banku sistēmas noturību, jo zaudējumi saistību neizpildes gadījumā ir mazāki, savukārt zemāki LTI limiti var mazināt saistību neizpildes iespējamību. Kopumā LTV un LTI limitus uzskata par papildu instrumentiem. Tā kā ienākumi ir stabilāki nekā mājokļu cenas, mājokļu cenu kāpuma apstākļos var noteikt stingrākus LTI limitus. Lai gan praksē LTV un LTI limiti parasti izmantoti kā statiski limiti, tos iespējams izmantot arī kā laikā mainīgus ierobežojumus. Taču gaidām var būt destabilizējoša ietekme. Pastāv iespēja, ka mājsaimniecības, sagaidot stingrākus limitus, steigsies saņemt kredītus pie augstiem LTV/LTI rādītājiem.

Lai gan LTV un LTI limiti izmantoti vairākās ES valstīs, to izmantošana Savienībā nav bijusi harmonizēta. Ņemot vērā, ka šiem instrumentiem Savienības līmenī nav saskaņotas definīcijas un vadlīniju, būti noderīgs dziļāks ESRK novērtējums, kas ļautu sniegt makrouzraudzības iestādēm norādījumus.

Savstarpējas papildināšanas iespējas

Pretcikliskais kapitāla buferis, sektorālās kapitāla prasības un aizņemto līdzekļu īpatsvara rādītāju prasības cita citu papildina, jo katrai ir atšķirīgs tvērums (no šaura līdz plašam), riska jutīgums un īstenošana (dažas vērstas uz sistēmiskā riska ciklisko, citas – strukturālo izpausmi). Reizēm uzskata, ka LTV/LTI limiti aizstāj sektorālās kapitāla prasības attiecībā uz mājokļu tirgu. Taču tās vairāku iemeslu dēļ var uzlūkot arī kā papildinājumu uz kapitāla prasībām balstītajiem instrumentiem. Pirmkārt, uz kapitāla prasībām balstītie instrumenti var ietekmēt galvenokārt kredītu piedāvājumu, savukārt LTV/LTI limiti galvenokārt ietekmē pieprasījuma pusi, t.i. klientus, kas izmanto banku aizdevumus. Otrkārt, ja, piemēram, sektorālās kapitāla prasības attiecībā uz mājokļu tirgu pienācīgi neaptver risku, tad LTV/LTI limiti var nodrošināt nepieciešamo aizsargmehānismu. Visbeidzot, uz kapitāla prasībām balstīto instrumentu efektivitāti var iespaidot nepieciešamība pēc koordinācijas starp dalībvalstīm, bet LTV/LTI limitu gadījumā šāda nepieciešamība nepastāv, jo to atsauces punkts ir līgums starp klientu un finanšu institūciju, nevis pati institūcija. Tāpēc tos mazāk apdraud regulatīvā arbitrāža, ko var īstenot, pārceļot uzņēmējdarbību uz citu valsti, vai paralēlā banku sistēma (14).

2.   Mazināt un novērst pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un tirgus nelikviditāti

Likviditātes rādītāju (piemēram, likviditātes seguma rādītāja; LCR) korekciju un finansējuma avotu ierobežojumu (piemēram, stabila finansējuma neto rādītāja; NSFR) izmantošana makrouzraudzības nolūkos

LRC (augstas kvalitātes likvīdu aktīvu attiecība pret izejošo neto naudas plūsmu nākamo 30 dienu periodā) raksturo bankas spēju izturēt īsu iepriekš noteiktu likviditātes stresa periodu un nodrošina, lai bankas likvīdie aktīvi varētu līdzsvarot potenciālu īsu stresa izraisītu likviditātes aizplūdi. Par šā rādītāja definīciju panākta vienošanās Bāzeles komitejā. Ar NSFR (pieejamā stabilā finansējuma attiecība pret nepieciešamo finansējuma apjomu) palīdzību tiek noteikta ar mazāk likvīdiem aktīviem nodrošināta ilgtermiņa finansējuma apjoma zemākā robeža banku turējumā. Makrouzraudzības politiku abu instrumentu gadījumā var īstenot kapitāla palielinājuma vai citas makrouzraudzības nolūkā veiktas regulatīvo līmeņu korekcijas veidā; tos iespējams vērst arī uz konkrētu banku grupu (piemēram, sistēmiski svarīgām bankām), nevis visu banku sektoru.

Šo instrumentu galvenais vidēja termiņa mērķis ir mazināt pārmērīgu termiņstruktūru neatbilstību un finansējuma risku (15). Turklāt tie var vairot sistēmas noturību pret pārmērīgu kreditēšanu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru (16). Bankas var izpildīt šīs likviditātes prasības, palielinot finansējuma termiņus vai ieguldot likvīdākos aktīvos (vai abējādi). Lai izvairītos no procikliskuma, bankām jāļauj likviditātes apstākļos izlietot izveidotos buferus.

Rādītāji, pēc kuriem vadoties tiktu noteiktas stingrākas prasības, varētu būt dati par banku bilancēm, ekonomiskie rādītāji un tirgus (kapitāla, KRM) dati. Tādi rādītāji kā, piemēram, spēcīgas starpbanku darījumu apjomu un procentu likmju pārmaiņas, ECB iespēju izmantošana un nodrošinājuma pieejamība, kā arī signāli par masveida līdzekļu aizplūšanu no bankām (piemēram, steidzama līdzekļu izņemšana vai maksājumi) var palīdzēt noteikt, kad būtu nepieciešams noteikt mazāk stingrus limitus (17). Daži rādītāji var būt tādi paši kā tie, kas saistīti ar laikā mainīgajiem kapitāla prasību instrumentiem.

Sagaidāms, ka CRR ieviesīs LCR un NSFR kā detalizēti izstrādātas un saistošas prasības tikai pēc atbilstošiem novērošanas periodiem. Pirms instrumentu harmonizēšanas Savienības līmenī paredzams, ka dalībvalstīm būs iespēja ieviest nacionālās likviditātes prasības vai uzraudzības pārmaiņas, ņemot vērā vairākus apsvērumus, t.sk. sistēmiskos likviditātes riskus. Turklāt Savienības tiesību aktu projektos paredzēta iespēja koriģēt likviditātes instrumentus makrouzraudzības nolūkos saskaņā ar Savienības līmenī noteiktu procedūru.

Mazāk stabila finansējuma nesvērtā limita (piemēram, kredītu un noguldījumu attiecības) izmantošana makrouzraudzības nolūkos

Dažās valstīs, lai ierobežotu pārmērīgu mazāk stabilu finansējuma avotu izmantošanu, mazāk stabilam finansējumam noteikti nesvērti likviditātes limiti, piemēram, kredītu un noguldījumu (loan-to-deposit; LTD) attiecības radītājs. Klientu noguldījumi kopumā tiek uzskatīti par stabilu finansējuma avotu, kas nozīmē, ka LTD rādītājs (vai tā paplašinātas versijas) var izmantot, lai ierobežotu pārmērīgu strukturālo atkarību no mazāk stabila finansējuma. Taču šā instrumenta gadījumā netiek ņemta vērā tirgus finansējuma termiņstruktūra, un tās ietekme bankās ar dažādiem uzņēmējdarbības modeļiem ir atšķirīga. Atbilstošie pasākumi ir pamatfinansējuma rādītāji vai liela apjoma finansējuma rādītāji.

LTD prasības var izpildīt, vai nu samazinot kreditēšanas apjomu, vai palielinot noguldījumu apjomu. Nesenās krīzes pieredze parādījusi, ka dažos gadījumos tautsaimniecības lejupslīdes apstākļos noguldījumiem salīdzinājumā ar aizdevumiem ir priekšrocības, jo to apjoms saglabājas stabils vai pat pieaug (sakarā ar līdzekļu pārvietošanu no citiem uzkrājumu veidiem), savukārt pieprasījums pēc aizdevumiem samazinās sakarā ar ekonomiskās aktivitātes kritumu. Tādējādi LTD radītājs var mainīties atkarība no cikla, nosakot ierobežojošas prasības augšupejas apstākļos un atceļot ierobežojumus lejupslīdes periodos. Ja aizdevumi un noguldījumi netiek pienācīgi definēti, var rasties regulatīvas arbitrāžas stimuls, bankas var izveidot jaunas uz parāda vērtspapīriem balstītas finansēšanas struktūras, lai izvairītos no šā finansējuma iekļaušanas aprēķinos.

Nepieciešamības gadījumos LTD rādītāju var izmantot, lai novērstu pārmērīgu aizņemto līdzekļu īpatsvaru vai kreditēšanas apjomu (par ko signalizē kredītu attiecības pret IKP rādītājs vai tā dinamika) un uzlabotu banku strukturālās likviditātes pozīcijas.

Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības

Diskonti un sākotnējā nodrošinājuma rezerves nosaka nodrošinājuma līmeni nodrošinātā finansējuma un atvasināto vērtspapīru darījumu gadījumā. Lielos vilcienos nodrošinātā finansējuma darījumos nodrošinājuma līmeni nosaka tas, kāds diskonts tiek piemērots vērtspapīriem, kurus pieņem kā nodrošinājumu. Atvasināto instrumentu darījumos nodrošinājuma līmenis atkarīgs galvenokārt no sākotnējām nodrošinājuma rezervju prasībām (kas aizsargā tirgus dalībniekus pret iespējamām pozīciju vērtības pārmaiņām darījuma partnera saistību neizpildes gadījumos), kā arī no diskonta, kas tiek noteikts vērtspapīriem, ko iesniedz šo prasību izpildei. Uzraudzības iestāžu noteiktie diskonti un nodrošinājuma rezerves var ierobežot finansējuma straujus kāpumus un mazināt nodrošinātā finansējuma apjoma sarukumu lejupslīdes periodos, t. i. mazināt tirgus likviditātes procikliskumu, potenciāli kavējot likviditātes uzkrāšanos un ārkārtas aktīvu pārdošanu. Tie var palīdzēt arī ierobežot pārmērīgu kreditēšanas apjoma un aizņemto līdzekļu īpatsvara kāpumu.

Izmantojot uz visu ciklu vērstu pieeju (izmantojot datu kopas par ilgiem vēsturiskiem periodiem, kas ietver gan stresa periodus, gan stabila tirgus apstākļus), var nodrošināt, ka nodrošinājuma rezerves un diskonti mazāk atkarīgi no tirgus apstākļiem attiecīgajā brīdī. To var papildināt ar diskrecionāriem pretcikliskiem kapitāla palielinājumiem, lai nepieciešamības gadījumā regulētu nodrošināto finansējumu, nodrošinot reālistiskāku riska cenu un mazinātu pārmērīgu aktivitātes kāpumu. Taču stingrāku prasību noteikšana, īpaši finanšu cikla augstākajā punktā, var destabilizēt tirgus, jo tās ierobežo finansējumu. Rezultātā var kristies aktīvu cenas, kas liek pieaugt diskontiem un nodrošinājuma rezervēm un var izraisīt lejupvērstu spirāli (18).

Tagadējā likumdošana makrouzraudzības iestādēm neparedz nekādu lomu šajā jomā. Ārpusbiržas atvasināto instrumentu gadījumā to varētu apsvērt Eiropas tirgus infrastruktūras regulas (European Market Infrastructure Regulation; EMIR) pirmās pārskatīšanas ietvaros. Tā kā nodrošinājuma rezerves un diskonti ir instrumenti, kas vērsti uz tirgus darījumiem, tie būtu pakļauti regulatīvajai arbitrāžai, tādējādi pozitīvu rezultātu dotu to globāla piemērošana.

Savstarpējas papildināšanas iespējas

LCR, NSFR un LTD prasību gadījumā pastāv to savstarpējas papildināšanas iespējas, ko lielā mērā nosaka to termiņu, jomu un riska jutīguma atšķirības. Likviditātes instrumentus arī var papildināt ar maksātspējas instrumentiem (piemēram, pretcikliskajiem kapitāla buferiem), lai mazinātu aizņemto līdzekļu īpatsvaru un vairotu noturību. Turklāt nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības papildina banku iekšējos pasākumus (īpaši NSFR un LTD), jo tie var ietekmēt kopējo tirgus likviditāti un finansējuma stabilitāti.

3.   Ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju

Lielo riska darījumu ierobežojumi

CRD liels riska darījums definēts kā darījums ar kādu klientu vai saistītu klientu grupu, ja tā vērtība ir 10 % vai vairāk no tās pašu kapitāla. Kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību riska darījumi ar vienu klientu vai klientu grupu nedrīkst pārsniegt vairāk nekā 25 % no to pašu kapitāla (kapitāla). CRD arī dalībvalstīm paredz rīcības brīvību pieejai noteiktiem riska darījumu veidiem (piemēram, ar sistēmiski svarīgiem sektoriem) saistībā ar to riska pakāpi, kas var dot iemeslu makrouzraudzības intervencei. Ierobežojumi attiecībā uz lielajiem riska darījumiem var mazināt koncentrācijas risku, ierobežot darījuma partnera risku un iespējamo kaitīgas ietekmes izplatīšanos (t. sk. uz paralēlo banku sektoru) (19). Tie ierobežo arī finanšu institūciju jutīgumu pret vispārējiem vai sektorāliem šokiem.

Nosakot limitus riska darījumiem ar konkrētiem darījuma partneriem vai sektoriem (piemēram, ar nekustamo īpašumu vai citu finanšu institūciju sektoru), lielo riska darījumu ierobežojumi tiešā veidā veicina risku sadalījumu visa sistēmā (20). Tie arī uzlabo starpbanku tirgus dziļumu un diversificē finanšu un nefinanšu institūciju finansējumu. Turklāt riska darījumu limiti mazina atsevišķa darījuma partnera saistību neizpildes potenciālo ietekmi. Tāpat kā vairuma citu makrouzraudzības instrumentu gadījumā var veidoties procikliskums – kapitālam pieaugot augšupejas periodos, var palielināties riska darījumu limits, savukārt kapitālam sarūkot lejupslīdes laikā, limits var kļūt stingrāks. Turklāt ierobežojums var nomākt izaugsmi vai likt institūcijām atteikties no savu priekšrocību vai pieredzes izmantošanas noteiktos sektoros.

Saskaņā ar CRD finanšu institūcijām noteikta prasība ziņot par riska darījumiem, kas pārsniedz 10 % no kapitāla. Veicot tīkla analīzi, uz šīs informācijas pamata var noteikt, vai makrouzraudzības ierobežojumi ir atbilstoši. Ja nepieciešams, ziņošanas slieksni var pazemināt, lai ietvertu sistēmiski svarīgas globālas institūcijas ar lielu kapitāla bāzi. CRR projektā paredzēta iespēja nacionālā līmenī makrouzraudzības nolūkos noteikt stingrākus lielo riska darījumu ierobežojumus atbilstoši Savienības līmenī noteiktai procedūrai.

CCP klīringa prasība

Regulatori var noteikt prasību, lai noteiktu finanšu institūciju darījumu klīrings tiktu veikts caur centrālajiem darījuma partneriem (CCP). Aizstājot divpusēju riska darījumu tīklu ar struktūru, kurā katram dalībniekam ir atsevišķs riska darījums ar CCP, var pārkārtot darījuma partneru risku un centralizēt riska kontroli un saistību neizpildes pārvaldību. Tas var palīdzēt ierobežot kaitīgas ietekmes pārnesi un uzturēt tirgus stabilitāti starpbanku tirgū.

Taču šis instruments ietver arī darījumu izmaksas un palielina regulatīvās arbitrāžas iespēju, piemēram, pārejot uz tāda veida darījumiem, kas nav pakļauti CCP klīringa prasībām. Turklāt pieaug centrālo darījuma partneru sistēmiskā nozīme, jo tajos koncentrējas darījuma partneru risks, kas var novest pie pārmērīgas ietekmes tirgū, morālā kaitējuma vai sistēmiskā riska (sakarā ar saistību neizpildi) (21). Turklāt CCP riska vadības un risku absorbēšanas kapacitāte lielā mērā nav pārbaudīta, īpaši attiecībā uz darījumu apjomiem, kas varētu būt daudz lielāki. Tāpēc būs nepieciešams stingrs CCP regulējums, t.sk. attiecībā uz piemērotu CCP sanācijas un noregulējuma plānu izstrādi. Rūpīgi nepieciešams izvēlēties arī tos produktus, kuru klīrings būs jāveic ar CCP starpniecību.

Atbilstošie rādītāji, pēc kuriem vadoties tiks nolemts, kāda veida līgumiem jānosaka CCP klīringa prasība, ietver standartizāciju, likviditāti, komplicētību un riska raksturojumu, ka arī sistēmisko risku potenciālais samazinājums un starptautiskas harmonizācijas iespējamība.

Visā pasaulē vērojami centieni ieviest standartizētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu centralizētu klīringu. Savienībā tas tiks īstenots saskaņā ar EMIR regulu. Tomēr nepieciešama turpmāka izpēte par šāda centralizēta klīringa īstenošanu, pirms to var ietvert makrouzraudzības paņēmienu klāstā. Turklāt, lai šī prasība būtu efektīva, tā jāīsteno visā Savienībā vai pat visā pasaulē.

Savstarpējas papildināšanas iespējas

Divi iepriekšminētie pasākumi ir savstarpēji papildinoši, jo tie var mazināt darījuma partneru riska sistēmisko ietekmi saistībā ar dažādiem darījumu veidiem. Liela apjoma riska darījumu ierobežojums mazina riska koncentrāciju vienā darījuma partnerī vai vienā sektorā, savukārt CCP klīringa prasība mazina darījuma partneru saistību neizpildes izplatīšanos, pārvaldot risku vienā vietā, kur tas var veidoties. Stingrāku lielo riska darījumu ierobežojumu noteikšana var darboties arī kopā ar sektorālajām kapitāla prasībām vai LTV limitiem un strukturālajiem buferiem, lai nostiprinātu finanšu struktūru. Visbeidzot centralizēts klīrings jāpapildina, nosakot CCP nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības, lai vairotu to noturību pret darījuma partneru risku. Šīs prasības jāsaskaņo ar prasībām, kas noteiktas darījumiem, kuru klīrings netiek veikts centralizēti.

4.   Ierobežot neatbilstošu stimulu sistēmisko ietekmi, lai mazinātu morālo kaitējumu

Papildu kapitāla prasības SSFI

Sistēmiski svarīgām finanšu iestādēm (SSFI) var noteikt papildu kapitāla buferu prasības. Šādu papildu prasību mērķis ir uzlabot SSFI zaudējumu absorbēšanas kapacitāti. Tas mazina gan stresa situāciju iespējamību, gan to potenciālo ietekmi. Šādus kapitāla buferus varētu noteikt sistēmiski svarīgam bankām, bet tos varētu izmantot arī plašāk, aptverot arī citas sistēmiski svarīgas institūcijas.

Ar šādu buferu palīdzību var koriģēt arī potenciālo finansiālo atbalstu SSFI, kas rodas saistībā ar netiešām valdības garantijām. Tādējādi tiek nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi mazajām un vidējām bankām (kas nav sistēmiski svarīgas) un SSFI ir labāk sagatavotas šoku novēršanai. Kā negatīvus aspektus var minēt to, ka šādas papildu kapitāla prasības var mudināt bankas pārcelt savu darbību uz paralēlo banku sektoru, turklāt tiek skaidri izcelts SSFI statuss, kas aktivizē netiešu valsts finansiālu atbalstu un izkropļo konkurenci. Kopumā Makroekonomikas novērtēšanas grupa nākusi pie slēdziena, ka labums, ko dotu papildu bufera noteikšana SSFI finanšu stabilitātes jomā, pārsniedz ekonomiskās izmaksas (īslaicīga IKP sarukuma izteiksmē).

Banku (un citu institūciju) sistēmisko raksturu nosaka, vadoties pēc salīdzinošiem rādītājiem šādās kategorijās: lielums, savstarpējā saikne, aizstājamība un sarežģītība. Plānots, ka bankām šīs prasības tiks ieviestas paralēli Bāzeles III kapitāla saglabāšanas un pretcikliskajiem buferiem. Gaidāms, ka kaut kāda veida papildu kapitāla prasības SSFI Savienības līmenī tiks ieviestas ar gaidāmo CRD IV.

Sanācijas un noregulējuma režīmi

Regulējošo iestāžu rīcībā jābūt līdzekļiem, lai novērstu finanšu krīzes un mazinātu to sekas, ja tās tomēr sākušās. Lai novēršana un mazināšana būtu iespējama, nepieciešami sanācijas plāni (kuri jāizstrādā bankām) un noregulējuma plāni (kuri jāizstrādā atbildīgajam iestādēm). Agrīnas iejaukšanās pilnvaras dod atbildīgajām iestādēm iespēju mēģināt novērst banku bankrotu, ja to veiktie sanācijas pasākumi izrādījušies nepietiekami. Noregulējuma pilnvaras dod tām iespējas pārņemt kontroli pār problēmās nonākušu banku, ja bankas vai atbildīgās iestādes veiktie preventīvie pasākumi nav nesuši rezultātus. Šāds režīms, kas ierosināts Banku sanācijas un noregulējumu direktīvas (BRRD) projektā, vērsts uz to, lai līdz minimumam samazinātu banku finansiālu grūtību un bankrota sistēmisko ietekmi, nodrošinot banku funkciju izpildes nepārtrauktību, ierobežojot bankrotu ietekmi un maksimāli mazinot zaudējumus nodokļu maksātajiem, liekot uzņemties saistības iesaistītajam pusēm (piemēram, caur saskaņotās atbildības uzņemšanos vai administratīvajā procesā atstājot viņu intereses otrajā plānā un nododot kritiskās funkcijas pagaidu bankai vai trešajai personai (pircējam)). Makrouzraudzības skatījumā BRRD palīdz līdz minimumam samazināt riska darījumu koncentrācijas sistēmiskās sekas, uzlabot izpratni par savstarpējo saistību un ierobežot krīzes izplatības ietekmi.

Tās transmisija darbojas caur diviem galvenajiem kanāliem. Pirmkārt, tā ierobežo morālo kaitējumu saistībā ar sistēmiski svarīgām bankām un iespējamo netiešo valsts atbalstu šīm bankām, palīdzot nodrošināt, lai banku bankrota gadījumā zaudējumus ciestu kreditori, nevis trešās personas, piemēram, valstu valdības. Otrkārt, efektīvs noregulējums vājina atsevišķu banku bankrota tiešās vai netiešās negatīvās pārneses sekas (kaitīgo ietekmi). Tas var stiprināt arī sabiedrības uzticību finanšu institūcijām. Gaidāms, ka, novēršot netiešo valsts garantiju iespēju, banku finansējuma izmaksas varētu pieaugt un valsts finansējuma izmaksas – mazināties apmēram vienādā apmērā. Taču banku finansējuma izmaksas būtu daudz lielākas, ja vienīgā alternatīva valsts atbalsta pasākumiem būtu haotisks un potenciāli ilgstošs un dārgs bankrota process. Tādējādi visaptverošiem efektīviem noregulējuma režīmiem vidējā termiņā un ilgtermiņā vajadzētu palīdzēt uzlabot reālās tautsaimniecības piekļuvi kredītiem.

Efektīvu rīcību banku finansiālu grūtību gadījumā varētu apgrūtināt noregulējuma pilnvaru un instrumentu trūkums, nepietiekama uzticēšanās šādu instrumentu pielietojumam un nepietiekams īslaicīgs finansējums, lai nodrošinātu nepieciešamo likviditāti noregulējuma pasākumu īstenošanai. Šie trūkumi jāņem vērā un jānovērš, izstrādājot noregulējuma režīmus.

Savstarpējas papildināšanas iespējas

Papildu prasības SSFI un noregulējuma režīmi viens otru savstarpēji papildina netiešu valsts atbalsta pasākumu iesējas, konkurences izkropļojumu un bankrotu sistēmiskās ietekmes mazināšanā. Papildu prasības var darboties kā ex ante papildinājums ex post noregulējuma režīmiem (22). Papildu kapitāla prasības SSFI var uzlūkot kā daļu no kapitāla prasību kopuma, kas ietver kapitāla saglabāšanas, pretcikliskos un strukturālos kapitāla buferus.

5.   Stiprināt finanšu infrastruktūras noturību

Noguldījumu garantiju sistēmas (NGS)

Banku bankrotu gadījumā NGS darbojas kā drošības tīkls bankas kontu turētājiem, kam tiek atmaksāti noguldījumi līdz noteiktam seguma līmenim. Tādējādi NGS stiprina finanšu infrastruktūru noturību, palīdzot novērst masveida līdzekļu izņemšanu no bankām un vairojot uzticību finanšu sistēmai. NGS arī sargā maksājumu sistēmu stabilitāti, jo noguldījumi veido to neatņemamu sastāvdaļu.

Tā kā noteiktas garantijas attiecībā uz banku noguldījumiem, noguldītājiem ir mazāk stimulu izņemt savus noguldījumus, bankai nonākot grūtībās, tas novērš masveida līdzekļu izņemšanu no bankām un tās sistēmiskās sekas. Vispārīgāk runājot, darbojoties kā drošības tīkls, NGS uzlabo finanšu sistēmas efektivitāti, jo vairo konfidenci. NGS efektivitāte atkarīga no tā, cik tās ir uzticamas, kas saistīts ar pienācīgu finansējuma nodrošinājumu. NGS ex ante finansējums, pamatojoties uz attiecīgās bankas risku, ir pretciklisks un tādējādi tam var būt tieša pozitīva ietekme makrouzraudzības stabilitātes ziņā (23).

Ja seguma līmenis ir ļoti augsts, neierobežots vai neskaidri definēts, vai ja finansējums nav pamatots ar riskiem, var veidoties negatīvā stimula efekts. Noguldītāji var nesekot līdzi bankas darbībai, kas noved pie morālā kaitējuma. Turklāt nefondētu NGS gadījumā bankām var būt jāveic maksājumi lejupslīdes periodos, kas var radīt negatīvas procikliskas sekas. Visbeidzot, pārrobežu koordinācijas trūkums var izraisīt nevēlamu konkurenci starp NGS. Tādējādi ir svarīgi, lai Savienībā turpinātos centieni harmonizēt NGS struktūru, arī Komisijas ierosinātās NGS direktīvas pārstrādātās versijas projekta kontekstā. Makrouzraudzības iestādēm cieši jāseko NGS izstrādei un ieviešanai, kā arī jāpiedalās tajā, īpaši attiecībā uz seguma līmeni un finansējuma kārtību.

Nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības attiecībā uz CCP klīringu

Tāpat kā divpusēji veikta klīringa gadījumā nodrošinājuma rezervju un diskontu prasībām attiecībā uz centralizēti veiktu klīringu var būt sistēmiskas sekas. Nosakot atbilstošas diskontu prasības un sākotnējās nodrošinājuma rezerves, CCP jāņem vērā tirgus likviditāte, procikliskā ietekme un sistēmiskie riski. Konkrēti būtu jānosaka atskata periods (laika posms, ko izmanto vēsturiskā svārstīguma aprēķinam), lai novērstu pārmērīgu procikliskumu. Tas mazina nodrošinājuma rezervju prasību traucējošās pārmaiņas un nodrošina caurredzamas un paredzamas procedūras prasību koriģēšanai. Turklāt CCP būtu jāierobežo atkarība no komerciāliem kredītreitingiem nodrošinājuma rezervju un diskontu prasību aprēķinos. Šīs abas prasības ietvertas tehnisko standartu projektā, kas pievienoti EMIR regulai.

Piemērojot šīs prasības, CCP jāsaglabā elastība un atbildība, sabalansējot pašaizsardzības nepieciešamību ar vēlmi nodrošināt sistēmisko stabilitāti. Tā kā nākotnē gaidāms CCP sistēmiskas nozīmes pieaugums finanšu sistēmā, svarīgāks kļūs atbilstošs CCP regulējums, un tas saistībā ar mikrouzraudzības mērķiem atspoguļots EMIR regulā. Lai gan EMIR regula pagaidām neļauj makrouzraudzības iestādēm noteikt CCP nodrošinājuma rezervju prasības, šis jautājums var tikt vēlreiz aplūkots pirmajā plānotajā EMIR regulas pārskatīšanas reizē.

Biežāka informācijas atklāšana

Vienlaikus informācijas atklāšanai mikrouzraudzības mērķiem makrouzraudzības iestādes varētu noteikt papildu informācijas atklāšanas prasības, ņemot vērā strukturālo vai ciklisko sistēmisko risku. Caurredzamība ļauj tirgus spēkiem darboties kā disciplinējošam mehānismam uz atsevišķu iestāžu uzvedību un ļauj precīzāk novērtēt riska cenu finanšu sistēmā. Informācijas atklāšana arī varētu ierobežot stresa izplatīšanos finanšu sistēmā, samazinot neskaidrību par noteiktu risku apjomu un vietu un sistēmas savstarpējām saiknēm.

Ja tiek atklāta skaidrāka informācija, tas var sekmēt risku izpratni un vairot tirgus disciplīnu. Tādējādi pieaug tirgus konfidence un tiek nodrošināta finanšu stabilitāte, novēršot tirgus sabrukumu, kāds, piemēram, bija vērojams starpbanku tirgū pēc Lehman Brothers sabrukuma. No otras puses, makrouzraudzības un mikrouzraudzības informācijas atklāšanas prasības ne vienmēr iespējams saskaņot. Vispārēji uzlabojumi informācijas atklāšanas jomā var, piemēram, atklāt problēmās nonākušās bankas, izraisot atsevišķus bankrotus bez sistēmiskām sekām. Pamatā pieejamie empīriskie dati atbalsta stingrāku informācijas atklāšanas standartu ieviešanu (24). Runājot par juridisko piemērošanu, CRR projektā paredzēta iespēja nacionālā līmenī makrouzraudzības nolūkos noteikt stingrākus lielo riska darījumu ierobežojumus atbilstoši Savienības līmenī noteiktai procedūrai.

Strukturālais sistēmiskā riska kapitāla buferis

Paredzams, ka gaidāmā CDR IV ieviesīs sistēmiskā riska buferi, lai novērstu un mazinātu strukturālo risku (turpmāk tekstā – “strukturālais kapitāla buferis”) atbilstoši Savienības līmenī noteiktai procedūrai. Strukturālo kapitāla buferi var izmantot, lai stiprinātu banku sistēmas vai tās apakšvienību noturību pret iespējamiem šokiem, ko izraisa strukturālais sistēmiskais risks. Šādu risku var izraisīt pārmaiņas tiesību aktos vai grāmatvedības standartos, reālās tautsaimniecības cikliskā ietekme, liels finanšu sistēmas īpatsvars IKP vai finanšu jauninājumi, kuri vairo sarežģītību.

Strukturālais kapitāla buferis uzlabo noturību, palielinot zaudējumu absorbēšanas kapacitāti. Šādi lielāka daļa no lejupvērstā riska tiek nodota kapitāla vērtspapīru turētājiem un tiek uzlabota maksātspēja, tādējādi samazinot strukturālā riska īstenošanās iespēju. Strukturālā kapitāla bufera negatīvā ietekme pārrobežu mērogā ietver vienlīdzīgu konkurences apstākļu zudumu, banku brīvprātīgā kapitāla sarukumu un pāreju uz ēnu banku sistēmu. Taču lielāks strukturālā kapitāla buferis arī ierobežo aizņemto līdzekļu īpatsvaru un risku uzņemšanos.

Ir grūti noteikt strukturālā kapitāla bufera piemērošanas indikatorus. Iepriekšminētā strukturālā neaizsargātība var tikt izmantota kā vadlīnijas. Pēc tam, kad būs uzkrāta pieredze strukturālā kapitāla bufera piemērošanā, jāanalizē tā pielietojums strukturālā riska novēršanā.

Savstarpējas papildināšanas iespējas

Tā kā iepriekšminēto pasākumu mērķis ir stiprināt vispārējo finanšu struktūras noturību, tie ietekmē daudzus citus instrumentus. Piemēram, NGS varētu papildināt likviditātes instrumentus, nodrošinot stabilu noguldījumu finansējuma bāzi. Tie arī varētu papildināt strukturālo kapitāla buferi (un citus uz kapitāla prasībām balstītos instrumentus), jo tie samazina bankrotu skaitu. CCP un darījumu, kuru klīrings netiek veikts centralizēti, nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības jāsaskaņo, lai nodrošinātu vienlīdzīgus darbības nosacījumus. Turklāt nodrošinājuma rezervju un diskontu prasības (gan CCP, gan citiem darījumiem) varētu papildināt aizņemto līdzekļu attiecību, samazinot pārmērīgu aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Tā kā informācijas atklāšana samazina informācijas asimetriskumu, tādējādi iespējams uzlabot tirgus konfidenci un palielināt tirgus likviditāti.

Strukturālā kapitāla bufera ietekme var pastiprināt citu uz kapitāla prasībām balstīto instrumentu, piemēram, pretciklisko buferu, ietekmi. Tāpēc nepieciešama koordinācija, lai pieņemtu lēmumus par atbilstošo kopējo kapitāla prasību līmeni.

2.   papildinājums

Makrouzraudzības politikas vidējā termiņa mērķi apdrošināšanā:

Makrouzraudzības apsvērumi apdrošināšanas jomā joprojām atrodas sākumstadijā. To nosaka vairāki apstākļi.

| — | lielāko daļu apdrošināšanas sabiedrību krīze nosacīti neskāra, |
| --- | --- |

—

lielāko daļu apdrošināšanas sabiedrību krīze nosacīti neskāra,

| — | tradicionālo apdrošināšanas darbību zemais sistēmiskais risks, kam raksturīga galvenokārt uz saistībām orientēta ieguldījumu stratēģija, augsts ilgtspējas līmenis un zema masveida līdzekļu izņemšanas iespēja, |
| --- | --- |

—

tradicionālo apdrošināšanas darbību zemais sistēmiskais risks, kam raksturīga galvenokārt uz saistībām orientēta ieguldījumu stratēģija, augsts ilgtspējas līmenis un zema masveida līdzekļu izņemšanas iespēja,

| — | apdrošināšanas uzraudzības starptautisko standartu trūkums, lai gan Maksātspējas II principu ieviešana Savienībā noteiks vienotu standartu. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas uzraudzības starptautisko standartu trūkums, lai gan Maksātspējas II principu ieviešana Savienībā noteiks vienotu standartu.

Tomēr dažas apdrošināšanas sabiedrības paplašinājušas darbību jomās, kas, iespējams, varētu veicināt vai pastiprināt sistēmisko risku. Īpaši netradicionālās apdrošināšanas darbības un ar apdrošināšanu nesaistītās darbības varētu tās pakļaut finanšu un uzņēmējdarbības cikla kopējiem riskiem. Tā notiek, piemēram, ar kredītriska mijmaiņas darījumiem (CDS) tajos gadījumos, kad tos neveic nodrošinājuma saņemšanai (25).

Netradicionālo apdrošināšanas darbību ietekme uz finanšu sistēmu un tautsaimniecību varētu būt plašāka, piemēram, finanšu garantijas, kuras pirms krīzes izmantoja, lai uzlabotu sarežģītu strukturēto produktu reitingu. Ar apdrošināšanu nesaistītās darbības (piemēram, vērtspapīru aizdošana) un grupu struktūras (piemēram, “bancassurance”) arī varētu stimulēt finanšu sistēmas savstarpējo saikni. Starptautiskā apdrošināšanas uzraugu apvienība (IAIS), kas šīs darbības izmanto, lai noteiktu sistēmiski nozīmīgas pasaules mēroga apdrošināšanas sabiedrības, arī uzskata, ka šāda veida darbībām ir lielāka sistēmiskā nozīmība.

Pasākumu ieviešana pret netradicionālām apdrošināšanas darbībām un ar apdrošināšanu nesaistītām darbībām (saskaņā ar IAIS definīciju) ir sarežģīta. To nosaka neskaidrais nodalījums; uzraugi bieži vien atšķirīgi klasificē vienas un tās pašas darbības (piemēram, trešo personu aktīvu pārvaldību). Tāpēc nepieciešama analīze pēc būtības, lai noteiktu konkrēta produkta vai pakalpojuma risku.

Papildu iepriekšminētajiem strukturālajiem apsvērumiem sistēmiskajam riskam apdrošināšanas sektorā ir cikliskā dimensija, jo apdrošinātāji ir būtiski ieguldītāji un var pieņemt riskantākus vai mazāk riskantus aktīvus. Savienībā Maksātspējas II principi ievieš apdrošināšanas sabiedrību bilanču konsekventu novērtēšanu tirgū. Tas ietver aktīvu puses novērtējumu pēc tirgus cenas, bet pasīvus vērtē pēc diskontētās naudas plūsmas, izmantojot bezriska procentu likmes. Tādējādi apdrošināšanas sabiedrībām, kuras pārdod ilgtermiņa produktus, bilance un kapitāla līmenis ir svārstīgs. Tas varētu pastiprināt nozares un visas finanšu sistēmas prociklisko dinamiku. Augšupejas laikā pārmērīgi pieaug riskantu aktīvu cenas, tādējādi palielinot tirgum atbilstošu kapitālu attiecībā pret regulatīvajām kapitāla prasībām, bet lejupslīdes laikā notiek tā samazināšanās. Tas var radīt pārmērīga riska uzņemšanās iespēju augšupejas laikā un spiedienu atbrīvoties no riskantajiem aktīviem lejupejas laikā. Tāpēc Maksātspēja II pašlaik ietver pretcikliskuma mehānismus, t. sk., kapitāla vērtspapīru riska simetrisku pielāgošanās faktoru (equity dampener), iespēju pagarināt atveseļošanās periodu un bezriska procentu likmes līknes ekstrapolāciju uz fiksētu galīgo ārpus biržas tirgoto nākotnes darījumu likmi. Turklāt notiek diskusijas par “pretcikliskuma prēmijas” un “saskaņotu korekciju” iekļaušanu – to mērķis ir veikt kapitāla līmeņa korekcijas, ņemot vērā pārmērīgo svārstīgumu. Ja šie mehānismi netiktu rūpīgi izstrādāti, tie varētu radīt neparedzētas sekas gan apdrošinātājiem, gan visai sistēmai. Ir svarīgi, ka šādi mehānismi ir caurredzami un cikla augšupejas laikā veicina buferu veidošanu, kurus var izmantot lejupslīdes laikā.

Kopumā var teikt, ka sistēmiskā riska strukturālā dimensija galvenokārt attiecas uz netradicionālajām darbībām un ar apdrošināšanu nesaistītajām darbībām. Šīs darbības visdrīzāk izplatīs risku visā finanšu sistēmā un tādējādi to ierobežošana jāparedz šajā dokumentā izklāstītajos vidējā termiņa mērķos un instrumentos. Ciktāl šādas darbības ietver atbilstošus kritērijus sistēmiski nozīmīgu apdrošināšanas sabiedrību noteikšanai, tās atbilst vidējā termiņa mērķim ierobežot nesaskaņotu morālā kaitējuma briesmu mazināšanas centienu sistēmisko ietekmi. Tomēr jāņem vērā, ka šis scenārijs attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām īstenojas retāk nekā attiecībā uz bankām. Strukturālā dimensija saistīta arī ar apdrošināšanas un citu finanšu sektora vienību savstarpējo saikni un tās izraisīto risku izplatīšanās iespējamību. Uz to attiecas vidējā termiņa mērķis ierobežot tiešo un netiešo riska darījumu koncentrāciju. Visbeidzot, cikliskā dimensija cieši saistīta ar endogēniska riska uzņemšanos un ārkārtas aktīvu pārdošanu.

---

(1)  ESRK/2011/03, http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2011/ESRB_2011_3.lv.pdf

(2)  Literatūras saraksts ir pārāk apjomīgs, lai to apkopotu šajā pielikumā. Sk., piemēram, Brunnermeier, M., Crockett, A., Goodhart, C., Persaud, A. and Shin, H. (2009), The Fundamental Principles of Financial Regulation (“Finanšu regulējuma pamatprincipi”), Geneva Report on the World Economy 11, ICBM, Geneva, and CEPR, London; Gorton, G. and He, P. (2008), Bank Credit Cycles (“Banku kredēšanas cikli”), Review of Economic Studies 75(4), 1181.–1214. lpp., Blackwell Publishing; Bank of England (2009), The Role of Macro-prudential Policy (“Makrouzraudzības politikas loma”), Bank of England diskusiju materiāli, (2011), Instruments of macroprudential policy (“Makrouzraudzības politikas instrumenti”), diskusiju materiāli; Hellwig, M. (1995), Systemic aspects of risk management in banking and finance (“Banku un finanšu risku vadības sistēmiskie aspekti”), Schweizerische Zeitschrift für Volkswirtschaft und Statistik, 131, 723.–737. lpp.; Acharya, V.V. (2009), A Theory of Systemic Risk and Design of Prudential Bank Regulation (“Sistēmisko risku teorija un banku regulējuma izstrāde”), Journal of Financial Stability, 5(3), 224.–255. lpp.; Hanson, S., Kashyap, A. and Stein, J. (2011), A Macro-prudential Approach to Financial Regulation (“Makrouzraudzības pieeja finanšu regulējumam”), Journal of Economic Perspectives 25, 3.–28. lpp.; Longworth, D. (2011), A Survey of Macro-prudential Policy Issues (“Makrouzraudzības politikas jautājumu apsekojums”), Mimeo, Carleton University.

(3)  Centrālo banku pārraudzības pienākumus parasti uzskata par to finanšu stabilitātes nodrošināšanas funkcijas neatņemamu elementu. Neatkarīgi no institucionālās kārtības makrouzraudzības iestādei cieši jāsadarbojas ar institūciju, kura atbild par infrastruktūras pārraudzību, lai sasniegtu šo vidējā termiņa mērķi.

(4)  Šie instrumenti izvēlēti no gara visu iespējamo instrumentu saraksta, pamatojoties uz hierarhisku trūkumu analīzi un ESRK Instrumentu darba grupas locekļu apsekojumiem, kuru pamatā ir iepriekšminētie atlases kritēriji.

(5)  ESRB, Principles for macro-prudential policies in EU legislation on the banking sector, 2 April 2012 (ESRK, “Makrouzraudzības politikas principi ES tiesību aktos attiecībā uz banku sektoru”), http://www.esrb.europa.eu/news/pr/2012/html/pr120402.en.html

(6)  Daži instrumenti, kuri nav attēloti 2. tabulā, ir minēti ES tiesību aktos (piemēram, īsās pozīcijas pārdošanas aizliegums).

(7)  ESRK pētījums par ES tiesību aktos neiekļautajiem instrumentiem liecina, ka
  LTV limiti ietverti 16 dalībvalstu nacionālajā makrouzraudzības sistēmā, bet tikai 7 valstīs tos izmanto makrouzraudzības mērķiem;
  LTI limiti ietverti 12 dalībvalstu nacionālajā makrouzraudzības sistēmā, bet tikai 2 valstīs tos izmanto makrouzraudzības mērķiem; nesvērti likviditātes limiti ietverti 3 dalībvalstu nacionālajā makrouzraudzības sistēmā un tos var izmantot arī makrouzraudzības mērķiem; sanācijas un noregulējuma režīmi/plāni ietverti 11 dalībvalstu nacionālajā makrouzraudzības sistēmā, 8 valstīs tos izmanto makrouzraudzības mērķiem. Sešās dalībvalstīs īstenoti daži pasākumi šāda režīma ieviešanai. Gaidāms, ka četrās no šīm valstīm sanācijas vai noregulējuma plāni būs pieejami makrouzraudzības mērķiem.

(8)  “Ierobežotas rīcības brīvības” princips ietver ESRK norādījumus, nosakot etalonu attiecībā pret makroekonomisku mainīgo lielumu, saziņu un caurredzamību.

(9)  Sektorālās kapitāla prasības aptver gan uz iekšējiem reitingiem balstīto modeļu risku svērumus, gan kalibrāciju konkrētiem sektoriem vai aktīvu klasēm.

(10)  Sk. riska svērtā kapitāla paņēmienu transmisijas mehānisma aprakstu.

(11)  Prasības samazinājuma gadījumā vajadzētu notikt pretējam procesam. Taču tirgus spriedzes apstākļos bankas nevarētu pilnā mērā samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvara (vai riska svērtā kapitāla) rādītāju un tādējādi lejupslīdes gadījumā šā paņēmiena efektivitāte potenciāli samazinātos.

(12)  Sk. BSBC (2010), Calibrating regulatory minimum capital requirements and capital buffers: a top-down approach (“Minimālo regulējošo kapitāla prasību un kapitāla buferu kalibrēšana: lejupvērsta pieeja”). Turklāt arī vairākos citos pētījumos atklājies, ka aizņemto līdzekļu īpatsvars ir spēcīgs sistēmiskā riska rādītājs (Barrell, Davis and Liadze (2010), Calibrating Macro-prudential Policy (“Makrouzraudzības politikas kalibrēšana”); Kato, Kobayashi and Sita (2010), Calibrating the level of capital: the way we see it (“Kapitāla apjoma kalibrēšana: mūsu izpratne par to”); Adrian and Shin (2010), Liquidity and Leverage (“Likviditāte un aizņemto līdzekļu īpatsvars”); Papanikolaou and Wolff (2010), Leverage and risk in US commercial banking in the light of the current financial crisis (“ASV komercbanku aizņemto līdzekļu īpatsvars un riski pašreizējās finanšu krīzes gaismā”),

(13)  Almeida, H., Campello, M. un Liu, C. (2006), The financial accelerator: evidence from international housing markets (“Finanšu akselerators: starptautiskajā mājokļu tirgū gūtie pierādījumi”), Review of Finance 10, 1.–32. lpp.

(14)  Tomēr jāatzīmē, ka arī LTV limitus iespējams apiet tikai tiem raksturīgos veidos, izmantojot nenodrošinātos aizņēmumus. Ciktāl bankām ir rīcības brīvība noteikt nodrošinājuma vērtību (piemēram, gadījumos, kad daļa aizdevuma paredzēta mājokļa kvalitātes uzlabošanai), tām var rasties stimuls sniegt optimistiskāku novērtējumu, lai mazinātu LTV radīto ierobežojumu ietekmi.

(15)  Nav daudz avotu, kas pierādītu uz likviditāti balstīto makrouzraudzības instrumentu efektivitāti. Dažos pētījumos parādīts, ka LCR vai NSFR pretciklisks pielietojums dod pozitīvus rezultātus likviditātes stresa gadījumos. Sk., piemēram, Giordana and Schumacher, The impact of the Basel III liquidity regulations on the bank lending channel: A Luxembourg case study (“Bāzele III likviditātes regulējuma ietekme uz banku aizdevumu kanālu: pētījums par Luksemburgu”), speciālistu pētījums Nr. 61, 2011. gada jūnijs; Bloor, Craigie and Munro, The macroeconomic effects of a stable funding requirement (“Stabila finansējuma prasības makroekonomiskās sekas”) Jaunzēlandes Rezervju bankas diskusiju materiālu sērija DP 2012/05, 2012. gada augusts; vai Van den End and Kruidhof, Modelling the liquidity ratio as a macro-prudential instrument (“Likviditātes rādītāju kā makrouzraudzības instrumentu modelēšana”), DNB speciālais pētījums Nr. 342, 2012. gada aprīlis.

(16)  Sk. Globālās finanšu sistēmas komitejas makrouzraudzības instrumentu izvēles un pielietojuma darba grupas vidusposma ziņojumu par 4. darba virzienu Transmission Mechanisms of Macro-prudential Instruments (“Makrouzraudzības instrumentu transmisijas mehānismi”), 2012. gada marts.

(17)  Heijmans and Heuver, Is this bank ill? The diagnosis of doctor Target 2 (“Vai banka ir slima? Diagnozi nosaka Target 2”), DNB petījums Nr. 316, 2011. gada augusts.

(18)  Sk. piemēram, Brunnermeier, M. and Pedersen, L. (2009), Market Liquidity and Funding Liquidity (“Tirgus likviditāte un finansējuma likviditāte”), Review of Financial Studies, Finanšu pētījumu biedrība, 22.(6) sēj., 2201.–2238. lpp., Gorton, G. and Metrick, A. (2012), Securitized banking and the run on repo (“Banku vērtspapīrošanas darbības un repo masveida dzēšana”) Journal of Financial Economics, Elsevier, 104.(3) sēj., 425.–451. lpp.

(19)  Konkrētu empīrisku pierādījumu nav daudz, bet vēsturiska pieredze parāda, ka koncentrācija noteiktos sektoros (bieži vien nekustamā īpašuma sektorā) ir finanšu nestabilitātes epicentrā.

(20)  Jāņem vērā, ka riska darījumi ar valdības parāda instrumentiem pašlaik neietilpst kategorijā, uz ko attiecas lielo riska darījumu ierobežojumi.

(21)  Sīkāku šo negatīvo efektu analīzi sk., piemēram, Pirrong, C, (2011), The economics of central clearing: theory and practice (“Centralizēta klīringa ekonomika: teorija un prakse”), Starptautiskās mijmaiņas darījumu un atvasināto instrumentu asociācijas diskusiju dokuments Nr. 1, un Singh, M., (2011), Making OTC Derivatives Safe — A Fresh Look (“Kā padarīt ārpusbiržas atvasinātos instrumentus par drošiem instrumentiem – svaigs skatījums”), SVF pētījums 11/66.

(22)  Sk., piemēram, Claessens, Herring and Schoenmaker, 2010, A Safer World Financial System: Improving the Resolution of Systemic Institutions (“Finanšu sistēma drošākā pasaulē: sistēmisko institūciju noregulējuma uzlabošana”), Geneva Reports on the World Economy (London, UK: CEPR), un Claessens et al, Crisis Management and Resolution: Early Lessons from the Financial Crisis (“Krīzes vadība un noregulējums: finanšu krīzes pirmās mācību stundas”), SVF speciālistu diskusiju materiāls 11/05, 2011. gada 9. marts.

(23)  Sk., piemēram, Acharya, Santos and Yorulmazer, Systemic Risk and Deposit Insurance Premiums (“Sistēmiskie riski un noguldījumu apdrošināšanas prēmijas”), FRBNY
  Economic Policy Review, 2010. gada augusts.

(24)  Hirtle, B., 2007, Public disclosure, risk, and performance at bank holding companies (“Banku holdingkompāniju sabiedrībai sniegtā informācija, riski un darbības rezultāti”), Federal Reserve Bank of New York speciālistu ziņojums Nr. 293; Goldstein, M. A., Hotchkiss, E. S., Sirri, E. R., 2007, Transparency and liquidity: A controlled experiment on corporate bonds (“Caurredzamība un likviditāte: kontrolēts eksperiments ar uzņēmumu obligācijām”), The Review of Financial Studies 20(2), 235.–273. lpp.; Botosan, C. A., 1997, Disclosure Level and the Cost of Equity Capital (“Sniegtās informācijas apjoms un pašu kapitāla izmaksas”), The Accounting Review, 72. sēj., Nr. 3, 323.–349. lpp.

(25)  Starptautiskā apdrošināšanas uzraugu apvienība (IAIS), 2011. gads, Insurance and Financial Stability (“Apdrošināšana un finanšu stabilitāte”).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/20

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 170/02

Komisija 2013. gada 3. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6915. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6915. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/20

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 170/03

Komisija 2013. gada 6. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6909. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6909. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/21

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 170/04

Komisija 2013. gada 13. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6889. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6889. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/22

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 14. jūnijs

2013/C 170/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3303 |
| JPY | Japānas jena | 126,37 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4582 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85150 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,6096 |
| CHF | Šveices franks | 1,2322 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6405 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,718 |
| HUF | Ungārijas forints | 291,41 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7017 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2347 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4588 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4674 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3841 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3524 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3258 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6469 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6638 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 498,62 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,2051 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1558 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4718 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 139,52 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1445 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,895 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,2453 |
| THB | Taizemes bāts | 40,681 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,8302 |
| MXN | Meksikas peso | 16,8411 |
| INR | Indijas rūpija | 76,5390 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3303

JPY

Japānas jena

126,37

DKK

Dānijas krona

7,4582

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85150

SEK

Zviedrijas krona

8,6096

CHF

Šveices franks

1,2322

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6405

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,718

HUF

Ungārijas forints

291,41

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7017

PLN

Polijas zlots

4,2347

RON

Rumānijas leja

4,4588

TRY

Turcijas lira

2,4674

AUD

Austrālijas dolārs

1,3841

CAD

Kanādas dolārs

1,3524

HKD

Hongkongas dolārs

10,3258

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6469

SGD

Singapūras dolārs

1,6638

KRW

Dienvidkorejas vona

1 498,62

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,2051

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1558

HRK

Horvātijas kuna

7,4718

IDR

Indonēzijas rūpija

13 139,52

MYR

Malaizijas ringits

4,1445

PHP

Filipīnu peso

56,895

RUB

Krievijas rublis

42,2453

THB

Taizemes bāts

40,681

BRL

Brazīlijas reāls

2,8302

MXN

Meksikas peso

16,8411

INR

Indijas rūpija

76,5390

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 14. jūnijs)

par 2013. gadam paredzēto finansējumu darbībām veterinārijas jomā, kas saistītas ar Eiropas Savienības informācijas politiku un atbalstu starptautiskajām organizācijām, vairākiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pārtikas un barības aprites un augu veselības jomas tiesību aktu piemērošanu

2013/C 170/06

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (turpmāk “Finanšu regula”), un jo īpaši tās 84. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (2) un jo īpaši tā 16., 19., 20., 21., 23. un 27. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (3), un jo īpaši tās 76. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (4), un jo īpaši tās 66. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Finanšu regulas 84. pantu un 94. pantu Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (5) (turpmāk “Piemērošanas noteikumi”) pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi pilnvaras, pieņem finansēšanas lēmumu, kurā nosaka ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Finanšu regulas 84. pantu un 94. pantu Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (5) (turpmāk “Piemērošanas noteikumi”) pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi pilnvaras, pieņem finansēšanas lēmumu, kurā nosaka ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas.

| (2) | Piemērošanas noteikumos paredzēts, cik detalizēta informācija jāsniedz, lai aprakstītu finansēšanas lēmuma pamatu. |
| --- | --- |

(2)

Piemērošanas noteikumos paredzēts, cik detalizēta informācija jāsniedz, lai aprakstītu finansēšanas lēmuma pamatu.

| (3) | Saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu attiecībā uz dotācijām ir jāpieņem ikgadēja darba programma. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu attiecībā uz dotācijām ir jāpieņem ikgadēja darba programma.

| (4) | Nepieciešams izstrādāt darba programmu tām Eiropas Savienības darbībām veterinārijas jomā, kas saistītas ar informācijas politiku, atbalstu starptautiskām organizācijām un veterināro procedūru datorizāciju. |
| --- | --- |

(4)

Nepieciešams izstrādāt darba programmu tām Eiropas Savienības darbībām veterinārijas jomā, kas saistītas ar informācijas politiku, atbalstu starptautiskām organizācijām un veterināro procedūru datorizāciju.

| (5) | Pielikumos iekļautā darba programma ir pietiekami detalizēts pamats Piemērošanas noteikumu 94. panta nozīmē, tāpēc šis lēmums uzskatāms par finansēšanas lēmumu attiecībā uz izdevumiem, kas darba programmā paredzēti dotācijām un iepirkumiem. |
| --- | --- |

(5)

Pielikumos iekļautā darba programma ir pietiekami detalizēts pamats Piemērošanas noteikumu 94. panta nozīmē, tāpēc šis lēmums uzskatāms par finansēšanas lēmumu attiecībā uz izdevumiem, kas darba programmā paredzēti dotācijām un iepirkumiem.

| (6) | Saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 22. pantu Savienība var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām veikt vajadzīgos tehniskos un zinātniskos pasākumus, lai izstrādātu Savienības tiesību aktus veterinārijas jomā un attīstītu izglītību vai apmācību veterinārijas jomā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 22. pantu Savienība var veikt vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām veikt vajadzīgos tehniskos un zinātniskos pasākumus, lai izstrādātu Savienības tiesību aktus veterinārijas jomā un attīstītu izglītību vai apmācību veterinārijas jomā.

| (7) | Saskaņā ar 53.d pantu 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), kredītrīkotājs ir guvis pierādījumus, ka starptautiskās organizācijas (OIE un FAO), kurām saskaņā ar kopīgu pārvaldību tiks uzticēta Savienības budžeta izpilde, attiecībā uz grāmatvedības, revīzijas, iekšējās kontroles un iepirkumu procedūrām ievēro standartus, kas nodrošina starptautiski pieņemtiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 53.d pantu 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), kredītrīkotājs ir guvis pierādījumus, ka starptautiskās organizācijas (OIE un FAO), kurām saskaņā ar kopīgu pārvaldību tiks uzticēta Savienības budžeta izpilde, attiecībā uz grāmatvedības, revīzijas, iekšējās kontroles un iepirkumu procedūrām ievēro standartus, kas nodrošina starptautiski pieņemtiem standartiem līdzvērtīgas garantijas.

| (8) | Tika pabeigts kopīgs ES un OIE projekts – pētījums par “Prioritāro dzīvnieku slimību, arī uz cilvēkiem pārnēsājamu slimību, sarakstu izstrādi un kategorizēšanu”. Šā projekta ietvaros tika izstrādāts rīks slimību kategorizēšanai un prioritizēšanai. Patlaban ir vajadzīgs finansiāls ieguldījums, lai saskaņā ar prasībām jaunajos ES dzīvnieku veselības tiesību aktos, kas paredz slimību sarakstu izstrādi, apkopotu informāciju un pielāgotu rīku tā izmantošanai arī attiecībā uz ūdensdzīvnieku slimībām. |
| --- | --- |

(8)

Tika pabeigts kopīgs ES un OIE projekts – pētījums par “Prioritāro dzīvnieku slimību, arī uz cilvēkiem pārnēsājamu slimību, sarakstu izstrādi un kategorizēšanu”. Šā projekta ietvaros tika izstrādāts rīks slimību kategorizēšanai un prioritizēšanai. Patlaban ir vajadzīgs finansiāls ieguldījums, lai saskaņā ar prasībām jaunajos ES dzīvnieku veselības tiesību aktos, kas paredz slimību sarakstu izstrādi, apkopotu informāciju un pielāgotu rīku tā izmantošanai arī attiecībā uz ūdensdzīvnieku slimībām.

| (9) | Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija 2003. gada 29. novembrī parakstīja Finanšu un administratīvās sistēmas pamatnolīgumu, kas nodrošināja 2003. gada 17. jūlijā parakstītā Eiropas Kopienu Komisijas un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija 2003. gada 29. novembrī parakstīja Finanšu un administratīvās sistēmas pamatnolīgumu, kas nodrošināja 2003. gada 17. jūlijā parakstītā Eiropas Kopienu Komisijas un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas nolīguma īstenošanu.

| (10) | Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. jūnija Lēmumu 2009/492/EK par Kopienas finansiālo ieguldījumu Ieguldījumu fondā 911100MTF/INT/003/EEC, lai atbalstītu kampaņu pret mutes un nagu sērgu ārpus Kopienas (7), Eiropas Komisija 2009. gada 1. septembrī noslēdza Īstenošanas nolīgumu MTF/INT/003/EEC par “EK finansētām darbībām (2009–2013), ko veic Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Eiropas Komisija mutes un nagu sērgas kontrolei (EUFMD)”. Nolīguma termiņš bija 48 mēneši. Trešās valstīs, kuras robežojas ar dalībvalstīm, joprojām turpinās mutes un nagu sērgas uzliesmojumi un – dažos gadījumos – smagas epidēmijas, kas var apdraudēt uzņēmīgo lauksaimniecības dzīvnieku veselības statusu dalībvalstīs, tāpēc ir lietderīgi atjaunināt Īstenošanas nolīgumu un noteikt Savienības ieguldījumu Ieguldījumu fondā 911100MTF/INT/003/EEC. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. jūnija Lēmumu 2009/492/EK par Kopienas finansiālo ieguldījumu Ieguldījumu fondā 911100MTF/INT/003/EEC, lai atbalstītu kampaņu pret mutes un nagu sērgu ārpus Kopienas (7), Eiropas Komisija 2009. gada 1. septembrī noslēdza Īstenošanas nolīgumu MTF/INT/003/EEC par “EK finansētām darbībām (2009–2013), ko veic Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Eiropas Komisija mutes un nagu sērgas kontrolei (EUFMD)”. Nolīguma termiņš bija 48 mēneši. Trešās valstīs, kuras robežojas ar dalībvalstīm, joprojām turpinās mutes un nagu sērgas uzliesmojumi un – dažos gadījumos – smagas epidēmijas, kas var apdraudēt uzņēmīgo lauksaimniecības dzīvnieku veselības statusu dalībvalstīs, tāpēc ir lietderīgi atjaunināt Īstenošanas nolīgumu un noteikt Savienības ieguldījumu Ieguldījumu fondā 911100MTF/INT/003/EEC.

| (11) | Ir lietderīgi noteikt, ka Savienības ieguldījuma maksimālā summa ir EUR 4 000 000 24 mēnešu laikposmam. Ieguldījumu fonda 2013. gada budžets būtu jāveido no fonda līdzekļu galīgā saldo 2013. gada 31. augustā un Savienības ieguldījuma, kopējai summai veidojot EUR 2 000 000 ekvivalentu ASV dolāros. Turpmāki izdevumi būtu jāatlīdzina, veicot ikgadējus pārskaitījumus vai saskaņā ar maksājumu grafiku, ko nosaka jaunā īstenošanas nolīgumā, kuru noslēdz, pamatojoties uz Savienības Finanšu un administratīvās sistēmas pamatnolīgumu par Savienības finansējumu ANO programmām. |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi noteikt, ka Savienības ieguldījuma maksimālā summa ir EUR 4 000 000 24 mēnešu laikposmam. Ieguldījumu fonda 2013. gada budžets būtu jāveido no fonda līdzekļu galīgā saldo 2013. gada 31. augustā un Savienības ieguldījuma, kopējai summai veidojot EUR 2 000 000 ekvivalentu ASV dolāros. Turpmāki izdevumi būtu jāatlīdzina, veicot ikgadējus pārskaitījumus vai saskaņā ar maksājumu grafiku, ko nosaka jaunā īstenošanas nolīgumā, kuru noslēdz, pamatojoties uz Savienības Finanšu un administratīvās sistēmas pamatnolīgumu par Savienības finansējumu ANO programmām.

| (12) | Lēmuma 2009/470/EK 19. panta a) punkta i) apakšpunktā paredzēts, ka Savienība sniedz finansiālu ieguldījumu, kurš nepieciešams, lai apkopotu un glabātu visu informāciju, kas saistīta ar Savienības tiesību aktiem dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā. |
| --- | --- |

(12)

Lēmuma 2009/470/EK 19. panta a) punkta i) apakšpunktā paredzēts, ka Savienība sniedz finansiālu ieguldījumu, kurš nepieciešams, lai apkopotu un glabātu visu informāciju, kas saistīta ar Savienības tiesību aktiem dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu nekaitīguma jomā.

| (13) | Finansiālais ieguldījums ir nepieciešams, lai sniegtu pieeju veterinārās jomas tiesību aktu interaktīvai datubāzei, ikgadēji nodrošinot dalībvalstīm pieeju vajadzīgajai informācijai saistībā ar veterinārijas jautājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Finansiālais ieguldījums ir nepieciešams, lai sniegtu pieeju veterinārās jomas tiesību aktu interaktīvai datubāzei, ikgadēji nodrošinot dalībvalstīm pieeju vajadzīgajai informācijai saistībā ar veterinārijas jautājumiem.

| (14) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantā (8) noteikts, ka Savienība un dalībvalstis, nosakot un īstenojot Savienības politiku konkrētās jomās, velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku labturības prasībām. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (9), ir lietderīgi finansēt iniciatīvas, kuru mērķis ir minētās stratēģijas īstenošana. |
| --- | --- |

(14)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantā (8) noteikts, ka Savienība un dalībvalstis, nosakot un īstenojot Savienības politiku konkrētās jomās, velta pienācīgu uzmanību dzīvnieku labturības prasībām. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (9), ir lietderīgi finansēt iniciatīvas, kuru mērķis ir minētās stratēģijas īstenošana.

| (15) | Iepriekšējos gados ir veikti komunikācijas pasākumi, lai pievērstu ieinteresēto personu, organizāciju un visas sabiedrības uzmanību dzīvnieku veselības jautājumiem un dzīvnieku veselības stratēģijas principiem. Šos komunikācijas pasākumus, tostarp horizontālos pasākumus, ir lietderīgi turpināt arī 2013. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Iepriekšējos gados ir veikti komunikācijas pasākumi, lai pievērstu ieinteresēto personu, organizāciju un visas sabiedrības uzmanību dzīvnieku veselības jautājumiem un dzīvnieku veselības stratēģijas principiem. Šos komunikācijas pasākumus, tostarp horizontālos pasākumus, ir lietderīgi turpināt arī 2013. gadā.

| (16) | Lēmuma 2009/470/EK 27. pantā ir paredzēts piešķirt Savienības finansiālo ieguldījumu, lai varētu īstenot valsts programmas slimību izskaušanai un uzraudzībai. Saskaņā ar minēto pantu Komisija šīs programmas novērtēs. Attiecībā uz 2014. gadu iesniegto programmu iepriekšēju novērtēšanu veiks neatkarīgi eksperti. |
| --- | --- |

(16)

Lēmuma 2009/470/EK 27. pantā ir paredzēts piešķirt Savienības finansiālo ieguldījumu, lai varētu īstenot valsts programmas slimību izskaušanai un uzraudzībai. Saskaņā ar minēto pantu Komisija šīs programmas novērtēs. Attiecībā uz 2014. gadu iesniegto programmu iepriekšēju novērtēšanu veiks neatkarīgi eksperti.

| (17) | Lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku, kā arī vides veselību, būtu jācīnās pret nelegālu un viltotu augu aizsardzības līdzekļu tirdzniecību. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 76. panta 1. punktu Komisija var segt izdevumus, kas saistīti ar darbībām regulā minēto mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

(17)

Lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku, kā arī vides veselību, būtu jācīnās pret nelegālu un viltotu augu aizsardzības līdzekļu tirdzniecību. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 76. panta 1. punktu Komisija var segt izdevumus, kas saistīti ar darbībām regulā minēto mērķu īstenošanai.

| (18) | Regulā (EK) Nr. 882/2004 ir paredzēti noteikumi attiecībā uz oficiālās kontroles veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību noteikumiem, kuri jo īpaši tiecas novērst, likvidēt vai līdz pieņemamam līmenim mazināt riskus, kam tiešā veidā vai vides ietekmē ir pakļauti cilvēki un dzīvnieki, garantēt godprātīgu praksi dzīvnieku barības un pārtikas tirdzniecībā un aizsargāt patērētāju intereses, tostarp veicot dzīvnieku barības un pārtikas marķēšanu un īstenojot citus patērētāju informēšanas veidus. |
| --- | --- |

(18)

Regulā (EK) Nr. 882/2004 ir paredzēti noteikumi attiecībā uz oficiālās kontroles veikšanu, lai pārbaudītu atbilstību noteikumiem, kuri jo īpaši tiecas novērst, likvidēt vai līdz pieņemamam līmenim mazināt riskus, kam tiešā veidā vai vides ietekmē ir pakļauti cilvēki un dzīvnieki, garantēt godprātīgu praksi dzīvnieku barības un pārtikas tirdzniecībā un aizsargāt patērētāju intereses, tostarp veicot dzīvnieku barības un pārtikas marķēšanu un īstenojot citus patērētāju informēšanas veidus.

| (19) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunktu tādu citu pasākumu finansēšanai nepieciešamās apropriācijas, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu, ik gadu apstiprina saskaņā ar budžeta procedūru. Pasākumi, kas minēti 66. pantā, konkrēti ietver pētījumu veikšanu, informācijas publicēšanu un sanāksmju un konferenču organizēšanu. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunktu tādu citu pasākumu finansēšanai nepieciešamās apropriācijas, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu, ik gadu apstiprina saskaņā ar budžeta procedūru. Pasākumi, kas minēti 66. pantā, konkrēti ietver pētījumu veikšanu, informācijas publicēšanu un sanāksmju un konferenču organizēšanu.

| (20) | Pētījumā tika apšaubīts CEN noteikšanas metodes EN 1785:2003 derīgums. Lai pārbaudītu metodes derīgumu, pētījums būtu jāatkārto. |
| --- | --- |

(20)

Pētījumā tika apšaubīts CEN noteikšanas metodes EN 1785:2003 derīgums. Lai pārbaudītu metodes derīgumu, pētījums būtu jāatkārto.

| (21) | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir organizācija ar visā pasaulē atzītu pieredzi ekonomiskās analīzes veikšanā un ieteikumu sniegšanā politikas veidotājiem. Tādējādi saskaņā ar Piemērošanas noteikumu 134. panta 1. punkta b) apakšpunktu tehnisku iemeslu dēļ līgumu var piešķirt tikai minētajai organizācijai (ESAO). |
| --- | --- |

(21)

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir organizācija ar visā pasaulē atzītu pieredzi ekonomiskās analīzes veikšanā un ieteikumu sniegšanā politikas veidotājiem. Tādējādi saskaņā ar Piemērošanas noteikumu 134. panta 1. punkta b) apakšpunktu tehnisku iemeslu dēļ līgumu var piešķirt tikai minētajai organizācijai (ESAO).

| (22) | Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) 2009. gadā publicētajā kopīgajā tehniskajā pārskatā “Baktēriju problēma – pienācis laiks rīkoties” lēsa, ka cilvēku rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem gadā radīs EUR 1,5 miljardus lielas izmaksas. Lai pēc EMA un ECDC aplēses veiktu turpmākus pasākumus un labāk demonstrētu, kādu ietekmi rada rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem, ir vajadzīga atzīta partnera, piemēram, ESAO, veikta atbilstoša ekonomiskā analīze, kuru varētu izmantot par pamatojumu politikas priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) 2009. gadā publicētajā kopīgajā tehniskajā pārskatā “Baktēriju problēma – pienācis laiks rīkoties” lēsa, ka cilvēku rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem gadā radīs EUR 1,5 miljardus lielas izmaksas. Lai pēc EMA un ECDC aplēses veiktu turpmākus pasākumus un labāk demonstrētu, kādu ietekmi rada rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem, ir vajadzīga atzīta partnera, piemēram, ESAO, veikta atbilstoša ekonomiskā analīze, kuru varētu izmantot par pamatojumu politikas priekšlikumiem.

| (23) | Komunikācijas pasākumi pārtikas un barības kontroles jomā ne vienmēr var būt saistīti ar konkrētu jautājumu. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt zināmus līdzekļus ar šo jomu saistītiem horizontālās komunikācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(23)

Komunikācijas pasākumi pārtikas un barības kontroles jomā ne vienmēr var būt saistīti ar konkrētu jautājumu. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt zināmus līdzekļus ar šo jomu saistītiem horizontālās komunikācijas pasākumiem.

| (24) | Pārtikas un veterinārajam birojam (PVB) ir nozīmīga loma, palīdzot saglabāt augsta līmeņa pārtikas nekaitīguma sistēmu Eiropas Savienībā un trešās valstīs, kuras veic eksportu uz ES. PVB darbu var uzskatīt par galveno ES pārtikas nekaitīguma sistēmas elementu, un ir svarīgi, ka tiek izplatīta ar inspekcijas uzdevumiem saistītā informācija. |
| --- | --- |

(24)

Pārtikas un veterinārajam birojam (PVB) ir nozīmīga loma, palīdzot saglabāt augsta līmeņa pārtikas nekaitīguma sistēmu Eiropas Savienībā un trešās valstīs, kuras veic eksportu uz ES. PVB darbu var uzskatīt par galveno ES pārtikas nekaitīguma sistēmas elementu, un ir svarīgi, ka tiek izplatīta ar inspekcijas uzdevumiem saistītā informācija.

| (25) | Komisija 2012. gadā pasūtīja īpašu pētījumu, lai pārbaudītu līdzšinējās ES marķēšanas shēmas attiecībā uz produktiem, kas nesatur ĢMO, un lai noteiktu un analizētu, kādi elementi būtu jāņem vērā saistībā ar iespējamību noteikt saskaņotu ES pieeju šādai marķēšanai. 2013. gadā minētā pētījuma rezultāti tiks apspriesti dalībvalstīs un ieinteresēto personu starpā. No pētījuma rezultātiem un turpmākām diskusijām būs atkarīgs, vai tiks uzskatīts par nepieciešamu apsvērt turpmāku saskaņošanu šajā jomā. Tādējādi Komisijai būs jāveic vairāku iespējamo saskaņošanas modeļu visaptverošs ietekmes novērtējums, īstenojot padziļinātu analīzi saistībā ar ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu, tirdzniecību, patērētājiem un vidi. Ņemot vērā to, ka minētā ietekmes novērtējuma pamatojuma vajadzībām būs jāvāc dati un jāvērtē iespējamie rīcības modeļi, tam būtu jāparedz atbilstoši finanšu līdzekļi. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2012. gadā pasūtīja īpašu pētījumu, lai pārbaudītu līdzšinējās ES marķēšanas shēmas attiecībā uz produktiem, kas nesatur ĢMO, un lai noteiktu un analizētu, kādi elementi būtu jāņem vērā saistībā ar iespējamību noteikt saskaņotu ES pieeju šādai marķēšanai. 2013. gadā minētā pētījuma rezultāti tiks apspriesti dalībvalstīs un ieinteresēto personu starpā. No pētījuma rezultātiem un turpmākām diskusijām būs atkarīgs, vai tiks uzskatīts par nepieciešamu apsvērt turpmāku saskaņošanu šajā jomā. Tādējādi Komisijai būs jāveic vairāku iespējamo saskaņošanas modeļu visaptverošs ietekmes novērtējums, īstenojot padziļinātu analīzi saistībā ar ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu, tirdzniecību, patērētājiem un vidi. Ņemot vērā to, ka minētā ietekmes novērtējuma pamatojuma vajadzībām būs jāvāc dati un jāvērtē iespējamie rīcības modeļi, tam būtu jāparedz atbilstoši finanšu līdzekļi.

| (26) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1334/2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās (11) paredz pieņemt vienotu metodiku attiecībā uz to, kā dalībvalstis apkopo informāciju par pārtikas piedevu un aromatizētāju patēriņu un izmantošanu Eiropas Savienībā. Šāda vienota metodika ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka minēto vielu izmantošana ES joprojām ir nekaitīga patērētājiem. Uzraudzības primārais uzdevums būtu apzināt piedevu tipiskās un maksimālās devas un konstatēt nevēlamu vielu klātbūtni dabīgos aromatizētājos vai konkrētās pārtikas sastāvdaļās. Tādējādi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) varētu veikt uzticamus iedarbības novērtējumus un Komisija varētu pieņemt efektīvus un samērīgus riska pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(26)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1334/2008 par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās (11) paredz pieņemt vienotu metodiku attiecībā uz to, kā dalībvalstis apkopo informāciju par pārtikas piedevu un aromatizētāju patēriņu un izmantošanu Eiropas Savienībā. Šāda vienota metodika ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka minēto vielu izmantošana ES joprojām ir nekaitīga patērētājiem. Uzraudzības primārais uzdevums būtu apzināt piedevu tipiskās un maksimālās devas un konstatēt nevēlamu vielu klātbūtni dabīgos aromatizētājos vai konkrētās pārtikas sastāvdaļās. Tādējādi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) varētu veikt uzticamus iedarbības novērtējumus un Komisija varētu pieņemt efektīvus un samērīgus riska pārvaldības pasākumus.

| (27) | ES references laboratorijām (ESRL) līdz šā gada septembra beigām būtu jāiesniedz 2014. gada darba programmas. Komisija minētās programmas novērtēs. Attiecībā uz 2014. gadu iesniegto programmu iepriekšēju novērtēšanu veiks neatkarīgi eksperti. |
| --- | --- |

(27)

ES references laboratorijām (ESRL) līdz šā gada septembra beigām būtu jāiesniedz 2014. gada darba programmas. Komisija minētās programmas novērtēs. Attiecībā uz 2014. gadu iesniegto programmu iepriekšēju novērtēšanu veiks neatkarīgi eksperti.

| (28) | Komisijas Regula (ES) Nr. 619/2011, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei attiecībā uz tāda ģenētiski modificēta materiāla klātbūtni, kura atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta vai kura atļaujas termiņš ir beidzies (12), attiecas tikai uz neatļauta ģenētiski modificēta (ĢM) materiāla klātbūtni barībā. Minētajā regulā ir iekļauts pants par pārskatīšanu, ar ko Komisijai noteikts pienākums uzraudzīt regulas piemērošanu un ietekmi uz iekšējo tirgu, kā arī uz barības, lopkopības un citu nozaru uzņēmējiem un vajadzības gadījumā ierosināt priekšlikumus pasākuma pārskatīšanai. Ieinteresēto personu iesniegtie sākotnējie dati un visi jaunie dati būtu jāapkopo un jāanalizē, un tiem būtu jākalpo par pamatu, Komisijai izstrādājot ietekmes novērtējuma pamatojumu attiecībā uz pašreizējās situācijas salīdzinājumu ar situāciju, kad regulas darbības joma tiktu paplašināta, iekļaujot tajā arī pārtiku. Šā pētījuma atbalstam būtu jāparedz atbilstoši finanšu līdzekļi. |
| --- | --- |

(28)

Komisijas Regula (ES) Nr. 619/2011, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei attiecībā uz tāda ģenētiski modificēta materiāla klātbūtni, kura atļaujas piešķiršanas procedūra nav pabeigta vai kura atļaujas termiņš ir beidzies (12), attiecas tikai uz neatļauta ģenētiski modificēta (ĢM) materiāla klātbūtni barībā. Minētajā regulā ir iekļauts pants par pārskatīšanu, ar ko Komisijai noteikts pienākums uzraudzīt regulas piemērošanu un ietekmi uz iekšējo tirgu, kā arī uz barības, lopkopības un citu nozaru uzņēmējiem un vajadzības gadījumā ierosināt priekšlikumus pasākuma pārskatīšanai. Ieinteresēto personu iesniegtie sākotnējie dati un visi jaunie dati būtu jāapkopo un jāanalizē, un tiem būtu jākalpo par pamatu, Komisijai izstrādājot ietekmes novērtējuma pamatojumu attiecībā uz pašreizējās situācijas salīdzinājumu ar situāciju, kad regulas darbības joma tiktu paplašināta, iekļaujot tajā arī pārtiku. Šā pētījuma atbalstam būtu jāparedz atbilstoši finanšu līdzekļi.

| (29) | Pamatojoties uz Finanšu regulas 92. pantu un Piemērošanas noteikumu 111. pantu, šajā finansēšanas lēmumā var ietvert arī procentu maksu par novēlotu maksājumu. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz Finanšu regulas 92. pantu un Piemērošanas noteikumu 111. pantu, šajā finansēšanas lēmumā var ietvert arī procentu maksu par novēlotu maksājumu.

| (30) | Lai piemērotu šo lēmumu, ir lietderīgi definēt terminu “būtiskas izmaiņas” Piemērošanas noteikumu 94. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(30)

Lai piemērotu šo lēmumu, ir lietderīgi definēt terminu “būtiskas izmaiņas” Piemērošanas noteikumu 94. panta 4. punkta nozīmē.

| (31) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(31)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

I   SADAĻA

Padomes Lēmuma 2009/470/EK īstenošanas darba programma

1. pants

Ar šo pieņem ikgadējo darba programmu Lēmuma 2009/470/EK 16., 19., 20., 21., 23., un 27. panta īstenošanai, un tā izklāstīta I pielikumā.

2. pants

Ar šo sadaļu apstiprinātais maksimālais ieguldījums programmas īstenošanā ir EUR 6 764 700, un to finansē no Eiropas Savienības 2013. gada vispārējā budžeta pozīcijas 17 04 02 01.

3. pants

Budžeta īstenošanu saistībā ar pienākumiem, kas minēti I pielikuma I.2.1. un I.2.2. punktā, var uzticēt Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO), kuras attiecībā uz grāmatvedības, revīzijas, iekšējās kontroles un iepirkumu procedūrām rīkojas saskaņā ar standartiem, kas nodrošina starptautiski pieņemtiem standartiem līdzvērtīgas garantijas.

II   SADAĻA

Fitosanitārijas tiesību aktu īstenošanas darba programma

4. pants

Ar šo pieņem ikgadējo darba programmu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanai, un tā izklāstīta II pielikumā.

5. pants

Ar šo sadaļu apstiprinātais maksimālais ieguldījums programmas īstenošanā ir EUR 100 000, un to finansē no Eiropas Savienības 2013. gada vispārējā budžeta pozīcijas 17.040401.

III   SADAĻA

Regulas (EK) Nr. 882/2004 īstenošanas darba programma

6. pants

Ar šo pieņem ikgadējo gada darba programmu Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkta īstenošanai, un tā izklāstīta III pielikumā.

7. pants

Ar šo sadaļu apstiprinātais maksimālais ieguldījums programmas īstenošanā ir EUR 888 582, un to finansē no Eiropas Savienības 2013. gada vispārējā budžeta pozīcijas 17 04 07 01.

IV   SADAĻA

Vispārīgi noteikumi

8. pants

Darba programmas, kas minētas I, II un III sadaļā, ir finansēšanas lēmumi Finanšu regulas 84. panta nozīmē.

9. pants

1.   Saskaņā ar pareizas finanšu vadības un proporcionalitātes principu kredītrīkotājs katrā sadaļā var pieņemt jebkādas izmaiņas, kuras nav uzskatāmas par būtiskām Piemērošanas noteikumu 94. panta 4. punkta nozīmē.

2.   Tādas kopējās apropriāciju izmaiņas attiecībā uz darbībām katrā darba programmā, kuras nepārsniedz 10 % no šā lēmuma 2., 5. un 7. pantā noteiktā maksimālā ieguldījuma, nav uzskatāmas par būtiskām Piemērošanas noteikumu 94. panta 4. punkta nozīmē, ar nosacījumu, ka tās ievērojami neietekmē darba programmu būtību un mērķus.

10. pants

Apropriācijas, kas minētas 2., 5. un 7. pantā, var segt arī procentu maksu par novēlotu maksājumu.

11. pants

Šis lēmums ir adresēts deleģētiem kredītrīkotājiem.

Briselē, 2013. gada 14. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

2

(3)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp., ar labojumiem OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.

5

(6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

6

(7)  OV L 164, 26.6.2009., 64. lpp.

7

(8)  OV C 83, 30.3.2010., 47. lpp.

8

(9)  COM(2012) 6, galīgā redakcija.

9

(10)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

10

(11)  OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.

11

(12)  OV L 166, 25.6.2011., 9. lpp.

12

---

I PIELIKUMS

Padomes 2009. gada 25. maija Lēmums 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā un jo īpaši tā 16., 19., 20., 21., 23., un 27. pants – 2013. gada darba programma

I.1.   IEVADS

Šajā programmā 2013. gadam ir septiņas galvenās tēmas. Pamatojoties uz mērķiem, kas noteikti 2009. gada 25. maija Lēmumā 2009/470/EK, budžeta sadale un galvenās darbības ir šādas:

| a) | izdevumiem, kas radušies, īstenojot kopīgu pārvaldību (I.2. punkts):






  i) | ne vairāk kā EUR 540 000 Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) (I.2.1. punkts), lai organizētu:






  — | pasaules mēroga konferenci par bioloģisko drošību, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

izdevumiem, kas radušies, īstenojot kopīgu pārvaldību (I.2. punkts):

i)

ne vairāk kā EUR 540 000 Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) (I.2.1. punkts), lai organizētu:

—

pasaules mēroga konferenci par bioloģisko drošību,

| — | reģionālos seminārus par dzīvo dabu, dzīvnieku slimību paziņošanu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas nekaitīgumu, |
| --- | --- |

—

reģionālos seminārus par dzīvo dabu, dzīvnieku slimību paziņošanu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas nekaitīgumu,

| — | reģionālās sanāksmes/konferences par dzīvnieku labturību, mutes un nagu sērgas progresīvās kontroles plānu, Vidusjūras dzīvnieku veselības tīkla apvienoto pastāvīgo komiteju un par ūdensdzīvnieku veselību; |
| --- | --- |

—

reģionālās sanāksmes/konferences par dzīvnieku labturību, mutes un nagu sērgas progresīvās kontroles plānu, Vidusjūras dzīvnieku veselības tīkla apvienoto pastāvīgo komiteju un par ūdensdzīvnieku veselību;

| ii) | ne vairāk kā EUR 4 000 000 ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO) (I.2.2. punkts), lai palīdzētu kampaņā pret mutes un nagu sērgu ārpus Savienības; |
| --- | --- |

ii)

ne vairāk kā EUR 4 000 000 ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai (FAO) (I.2.2. punkts), lai palīdzētu kampaņā pret mutes un nagu sērgu ārpus Savienības;

| b) | iepirkumiem (kas īstenoti tiešas centralizētas pārvaldības kārtībā) (I.3. punkts):






  i) | uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus izmantošanai attiecībā uz ieguldījumu ar mērķi veterinārijas jomas tiesību aktu datubāzi darīt pieejamu dalībvalstu ierēdņiem – EUR 150 000 (I.3.1. punkts); |
| --- | --- | --- |

b)

iepirkumiem (kas īstenoti tiešas centralizētas pārvaldības kārtībā) (I.3. punkts):

i)

uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus izmantošanai attiecībā uz ieguldījumu ar mērķi veterinārijas jomas tiesību aktu datubāzi darīt pieejamu dalībvalstu ierēdņiem – EUR 150 000 (I.3.1. punkts);

| ii) | ieguldījumam horizontālajā komunikācijā saistībā ar dzīvnieku veselības pasākumiem – EUR 112 700 (I.3.2. punkts); |
| --- | --- |

ii)

ieguldījumam horizontālajā komunikācijā saistībā ar dzīvnieku veselības pasākumiem – EUR 112 700 (I.3.2. punkts);

| iii) | pasākumiem līdzšinējās dzīvnieku labturības politikas atbalstam un esošo komunikācijas līdzekļu uzturēšanai – EUR 782 000 (I.3.3. punkts); |
| --- | --- |

iii)

pasākumiem līdzšinējās dzīvnieku labturības politikas atbalstam un esošo komunikācijas līdzekļu uzturēšanai – EUR 782 000 (I.3.3. punkts);

| iv) | publikācijām un informācijas izplatīšanai dzīvnieku veselības jautājumu un dzīvnieku veselības stratēģijas principu popularizēšanai – EUR 1 030 000 (I.3.4. punkts); |
| --- | --- |

iv)

publikācijām un informācijas izplatīšanai dzīvnieku veselības jautājumu un dzīvnieku veselības stratēģijas principu popularizēšanai – EUR 1 030 000 (I.3.4. punkts);

| v) | neatkarīgam iepriekšējam novērtējumam attiecībā uz 2013. gada programmām slimību izskaušanai/uzraudzībai – EUR 150 000 (I.3.5. punkts). |
| --- | --- |

v)

neatkarīgam iepriekšējam novērtējumam attiecībā uz 2013. gada programmām slimību izskaušanai/uzraudzībai – EUR 150 000 (I.3.5. punkts).

I.2.   DARBĪBAS, ĪSTENOJOT KOPĪGO PĀRVALDĪBU

I.2.1.   PASAULES DZĪVNIEKU VESELĪBAS ORGANIZĀCIJA (OIE)

Pasaules mēroga konference par bioloģisko drošību, reģionāli semināri OIE Eiropas kontaktpunktiem attiecībā uz dzīvo dabu, dzīvnieku slimību paziņošanu un dzīvnieku izcelsmes pārtikas nekaitīgumu; Eiropas Dzīvnieku labturības platformas koordinācijas grupas reģionālās sanāksmes; reģionālā konference par mutes un nagu sērgas progresīvās kontroles plāna īstenošanu Centrālāzijā; Vidusjūras dzīvnieku veselības tīkla (REMESA) apvienotās pastāvīgās komitejas reģionālās sanāksmes; OIE pētījuma vajadzībām par “Prioritāro dzīvnieku slimību, arī uz cilvēkiem pārnēsājamu slimību, sarakstu izstrādi un kategorizēšanu” izstrādātā slimību kategorizēšanas un prioritizēšanas rīka pielāgošana, lai to varētu izmantot arī attiecībā uz ūdensdzīvnieku slimībām.

JURIDISKAIS PAMATS

Lēmuma 2009/470/EK 23. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 02 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viens ieguldījumu līgums attiecībā uz 2013.–2014. gadu

ĪSTENOTĀJA STRUKTŪRVIENĪBA

Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) ir starpvaldību organizācija, kas atbild par dzīvnieku veselības uzlabošanu visā pasaulē. OIE izdod arī starptautiskajai tirdzniecībai ar dzīviem dzīvniekiem un to produktiem paredzētus dzīvnieku veselības standartus, kurus Pasaules Tirdzniecības organizācija ir atzinusi par starptautiskajiem atsauces noteikumiem sanitārajā jomā.

Lai

| — | visā pasaulē uzlabotu dzīvnieku veselību un tādējādi samazinātu dzīvnieku slimību risku ES, |
| --- | --- |

—

visā pasaulē uzlabotu dzīvnieku veselību un tādējādi samazinātu dzīvnieku slimību risku ES,

| — | pilnveidotu Savienības dzīvnieku veselības un labturības politiku un standartus un |
| --- | --- |

—

pilnveidotu Savienības dzīvnieku veselības un labturības politiku un standartus un

| — | tādējādi sekmētu ES eksportu, |
| --- | --- |

—

tādējādi sekmētu ES eksportu,

ir svarīgi, ka ES pieeja dzīvnieku veselības un labturības jautājumiem ir vienota visās OIE dalībvalstīs un ka ES aktīvi atbalsta OIE organizētās konferences un mācību seminārus.

2010. gada 7. jūnijā Komisija un OIE parakstīja ilgtermiņa pamatnolīgumu, ar ko noteica savstarpējās sadarbības administratīvo un finansiālo kārtību (līgums pievienots) un ar ko “Līgums par Eiropas Savienības ieguldījumu sadarbībai ar starptautisku organizāciju” (“standarta ieguldījumu līgums” jeb “SIL”) attiecas uz pasaules mēroga, reģionālajām vai valsts programmām un darbībām, kuru administrēšanu veic OIE un kuras finansē vai līdzfinansē Eiropas Savienība.

Agrāk jau ir veikts detalizēts un pilnīgs OIE novērtējums, izmantojot tā saucamo “četru pīlāru novērtējumu”, kurā konstatēja, ka OIE grāmatvedības, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras atbilst standartiem, kas sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas.

IZPILDĀMIE MĒRĶI UN PAREDZAMIE REZULTĀTI

Informēt visus OIE locekļus par ES pieeju dzīvnieku veselībai un labturībai un veterinārajiem pasākumiem sabiedrības veselības jomā, popularizējot Savienības politiku un standartus OIE rīkotajās konferencēs un mācību semināros. Visbeidzot uzlabot dzīvnieku veselības un labturības stāvokli un veterināros pasākumus sabiedrības veselības jomā visā pasaulē, samazināt slimību risku ES un veicināt ES eksportu.

Pabeigt pētījumu par “Prioritāro dzīvnieku slimību, arī uz cilvēkiem pārnēsājamu slimību, sarakstu izstrādi un kategorizēšanu” un pielāgot minētā pētījuma ietvaros izstrādāto slimību kategorizēšanas un prioritizēšanas rīku, lai to varētu izmantot arī attiecībā uz ūdensdzīvnieku slimībām. Minēto projektu pabeigšana vajadzīga arī tādēļ, ka jaunajos ES dzīvnieku veselības tiesību aktos noteikta prasība izstrādāt slimību sarakstus. Tādējādi labāk tiks noteiktas prioritātes attiecībā uz ES rīcību un resursu izmantojumu.

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMA APRAKSTS UN MĒRĶI

Turpmāk sniegts pārskats par dažādām darbībām, kas tiks finansētas saskaņā ar šo punktu.

ĪSTENOŠANA

Kopīga pārvaldība

IEGULDĪJUMU NOLĪGUMA SLĒGŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada trešais ceturksnis

IEGULDĪJUMA MAKSIMĀLĀ SUMMA UN LIKME

EUR 540 000.

To pasākumu kopsavilkums, ko OIE organizēs 2013.–2014. gadā:

| — | viena pasaules mēroga konference par bioloģisko drošību (EUR 100 000), |
| --- | --- |

—

viena pasaules mēroga konference par bioloģisko drošību (EUR 100 000),

| — | sešas reģionālās konferences/semināri (EUR 360 000), |
| --- | --- |

—

sešas reģionālās konferences/semināri (EUR 360 000),

| — | viens pētījums par slimību kategorizēšanu (EUR 80 000). |
| --- | --- |

—

viens pētījums par slimību kategorizēšanu (EUR 80 000).

I.2.2.   FINANSIĀLAIS IEGULDĪJUMS PĀRTIKAS UN LAUKSAIMNIECĪBAS ORGANIZĀCIJAS (FAO) EUFMD IEGULDĪJUMU FONDĀ 911100MTF/INT/003/EEC

Mērķis ir atbalstīt kampaņu pret mutes un nagu sērgu ārpus Savienības. Šajā nolūkā EUFMD ir izstrādājusi uz četriem pīlāriem balstītu stratēģisko plānu 2013.–2017. gadam.

Pirmā pīlāra mērķis ir uzlabot gatavību mutes un nagu sērgas krīzes pārvaldībai dalībvalstīs, tostarp izveidot Eiropas ekspertu tīklu mutes un nagu sērgas krīzes pārvaldībai, izmantojot reāllaika apmācības, sniedzot atbalstu negadījumu rīcībplānošanai, izstrādājot lēmumu pieņemšanas atbalsta rīkus slimības kontroles vadītājiem un programmu agrās brīdināšanas sistēmas un slimības pārvaldības sistēmas izveidei Balkānu reģionā.

Otrā pīlāra mērķis ir samazināt apdraudējumu, ko dalībvalstīm rada mutes un nagu sērgas situācija Eiropas kaimiņvalstīs, izmantojot progresīvu mutes un nagu sērgas kontroli kaimiņvalstu reģionos, galvenokārt tajos, kas robežojas ar Turciju un Izraēlu, kā arī ar valstīm, kas atrodas Āfrikas ziemeļos.

Trešā pīlāra mērķis ir veicināt globālu stratēģiju attiecībā uz progresīvu mutes un nagu sērgas kontroli, izmantojot ekspertu atbalstu darbībām, par kurām vienojušās FAO un OIE.

Ceturtais pīlārs ietver ārkārtas rīcības mehānismu gadījumos, kad Eiropas kaimiņvalstīs ir mutes un nagu sērgas krīze; šāda rīcība varētu ietvert ārkārtas vakcīnu piegādi reģioniem, kuri rada risku dalībvalstīm.

JURIDISKAIS PAMATS

Lēmuma 2009/470/EK 16. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 02 01

IEGULDĪJUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viens ieguldījumu nolīgums attiecībā uz 2013.–2015. gadu, un to īsteno saskaņā ar turpmāk aprakstīto kārtību.

| 1. | Ieguldījumu fonda 911100MTF/INT/003/EEC saldo 2013. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

1.

Ieguldījumu fonda 911100MTF/INT/003/EEC saldo 2013. gada 31. augustā.

| 2. | Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums Ieguldījumu fondā tiek noteikts EUR 4 000 000 apmērā 24 mēnešu laikposmam, skaitot no 2013. gada 1. septembra. |
| --- | --- |

2.

Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums Ieguldījumu fondā tiek noteikts EUR 4 000 000 apmērā 24 mēnešu laikposmam, skaitot no 2013. gada 1. septembra.

| 3. | Pirmo iemaksu 2013. gadam no 2. punktā minētās summas veido:






  a) | 1. punktā minētais saldo, |
| --- | --- | --- |

3.

Pirmo iemaksu 2013. gadam no 2. punktā minētās summas veido:

a)

1. punktā minētais saldo,

| b) | Savienības ieguldījuma summa, kas vajadzīga, lai Ieguldījumu fonda kopējā summa būtu EUR 2 000 000 ekvivalents USD. |
| --- | --- |

b)

Savienības ieguldījuma summa, kas vajadzīga, lai Ieguldījumu fonda kopējā summa būtu EUR 2 000 000 ekvivalents USD.

| 4. | Izdevumus, kas no Ieguldījumu fonda jāsedz laikposmā no 2013. gada 1. septembra līdz 2015. gada 31. augustam, sedz no Savienības ikgadējiem ieguldījumiem, kas attiecīgi tiks saņemti par 2014. un 2015. gadu. Tomēr šos ieguldījumus izmaksā atkarībā no Savienības budžetā pieejamajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

4.

Izdevumus, kas no Ieguldījumu fonda jāsedz laikposmā no 2013. gada 1. septembra līdz 2015. gada 31. augustam, sedz no Savienības ikgadējiem ieguldījumiem, kas attiecīgi tiks saņemti par 2014. un 2015. gadu. Tomēr šos ieguldījumus izmaksā atkarībā no Savienības budžetā pieejamajiem līdzekļiem.

| 5. | Aprēķinot ikgadējos 4. punktā minētos Savienības ieguldījumus, par pamatu izmanto finanšu pārskatu, ko Eiropas Komisija mutes un nagu sērgas kontrolei (EUFMD) sagatavojusi vai nu ikgadējai izpildkomitejas sesijai, vai EUFMD ģenerālsesijai, kas notiek reizi divos gados, un šim pārskatam pievieno detalizētu dokumentāciju saskaņā ar FAO noteikumiem un Savienības Finanšu un administratīvās sistēmas pamatnolīgumu attiecībā uz Savienības finansējumu FAO darbībām. |
| --- | --- |

5.

Aprēķinot ikgadējos 4. punktā minētos Savienības ieguldījumus, par pamatu izmanto finanšu pārskatu, ko Eiropas Komisija mutes un nagu sērgas kontrolei (EUFMD) sagatavojusi vai nu ikgadējai izpildkomitejas sesijai, vai EUFMD ģenerālsesijai, kas notiek reizi divos gados, un šim pārskatam pievieno detalizētu dokumentāciju saskaņā ar FAO noteikumiem un Savienības Finanšu un administratīvās sistēmas pamatnolīgumu attiecībā uz Savienības finansējumu FAO darbībām.

| 6. | Komisija un FAO noslēdz Īstenošanas nolīgumu par Ieguldījumu fonda izmantošanu un darbību uz 24 mēnešiem, skaitot no 2013. gada 1. septembra. |
| --- | --- |

6.

Komisija un FAO noslēdz Īstenošanas nolīgumu par Ieguldījumu fonda izmantošanu un darbību uz 24 mēnešiem, skaitot no 2013. gada 1. septembra.

| 7. | Eiropas Komisija un EUFMD kopīgi vada Ieguldījumu fondu saskaņā ar 6. punktā minēto Īstenošanas nolīgumu. |
| --- | --- |

7.

Eiropas Komisija un EUFMD kopīgi vada Ieguldījumu fondu saskaņā ar 6. punktā minēto Īstenošanas nolīgumu.

MAKSIMĀLĀ IEGULDĪJUMA LIKME

EUR 4 000 000

I.3.   IEPIRKUMI

Iepirkuma līgumiem 2013. gadā atvēlētā budžeta kopsumma ir EUR 2 224 700.

I.3.1.   INTERAKTĪVA DATUBĀZE, KURĀ DALĪBVALSTU PĀRVALDES IESTĀDĒM IR NODROŠINĀTA PIEEJA VETERINĀRAJIEM TIESĪBU AKTIEM

JURIDISKAIS PAMATS

Lēmuma 2009/470/EK 20. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 02 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viens pakalpojumu līgums

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Veterinārie tiesību akti ietver daudzus elementus, kuru dēļ ir lietderīgi nodrošināt, lai dalībvalstu ierēdņiem tie būtu pieejami interaktīvā veidā. Datubāzi būtu jāaktualizē 24 stundu laikā pēc jaunu tiesību aktu publicēšanas, un tajā būtu jāiekļauj attiecīgo tiesību aktu konsolidētās redakcijas. Datubāzē vajadzētu iekļaut arī viegli lietojamus saistīto datu pārskatus, kuri ir nepieciešami dalībvalstu veterināro iestāžu ikdienas darbā.

Paredzētais ieguldījums 2014. un 2015. gadā ļaus veterināros tiesību aktus un saistītos datus padarīt pieejamus dalībvalstu ierēdņiem interaktīvā un viegli pieejamā veidā.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada trešais ceturksnis

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 150 000

I.3.2.   HORIZONTĀLAIS IEGULDĪJUMS KOMUNIKĀCIJĀ SAISTĪBĀ AR DZĪVNIEKU VESELĪBAS PASĀKUMIEM

JURIDISKAIS PAMATS

Lēmuma 2009/470/EK 20. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 02 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Aptuveni 10 konkrēti līgumi, izmantojot vairākus pamatlīgumus.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Horizontālais ieguldījums komunikācijā saistībā ar dzīvnieku veselības pasākumiem.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada laikā

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 112 700

I.3.3.   PASĀKUMI DZĪVNIEKU LABTURĪBAS LĪDZŠINĒJĀS POLITIKAS ATBALSTAM UN ESOŠO KOMUNIKĀCIJAS LĪDZEKĻU UZTURĒŠANA

JURIDISKAIS PAMATS

Lēmuma 2009/470/EK 20. un 23. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 02 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Seši konkrēti līgumi, izmantojot vairākus pamatlīgumus.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

| a) | Rakstisku publikāciju par dzīvnieku labturību sagatavošana (EUR 30 000); |
| --- | --- |

a)

Rakstisku publikāciju par dzīvnieku labturību sagatavošana (EUR 30 000);

| b) | pasākumi, ar ko atbalsta bērnu izglītošanu jautājumos par dzīvnieku labturību (EUR 162 000); |
| --- | --- |

b)

pasākumi, ar ko atbalsta bērnu izglītošanu jautājumos par dzīvnieku labturību (EUR 162 000);

| c) | divu reģionālu darbsemināru organizēšana praktizējošiem veterinārārstiem (EUR 120 000); |
| --- | --- |

c)

divu reģionālu darbsemināru organizēšana praktizējošiem veterinārārstiem (EUR 120 000);

| d) | pētījums, kas nepieciešams, lai sagatavotu ziņojumu par dzīvnieku labturības pasākumu ietekmi uz Eiropas lopkopju konkurētspēju globalizētajā pasaules tirgū (EUR 100 000); |
| --- | --- |

d)

pētījums, kas nepieciešams, lai sagatavotu ziņojumu par dzīvnieku labturības pasākumu ietekmi uz Eiropas lopkopju konkurētspēju globalizētajā pasaules tirgū (EUR 100 000);

| e) | pētījums par suņu un kaķu labturību (ieskaitot darbsemināru par tirdzniecību) (EUR 200 000); |
| --- | --- |

e)

pētījums par suņu un kaķu labturību (ieskaitot darbsemināru par tirdzniecību) (EUR 200 000);

| f) | apmācību organizēšana par datu apkopošanu attiecībā uz broileriem (EUR 170 000). |
| --- | --- |

f)

apmācību organizēšana par datu apkopošanu attiecībā uz broileriem (EUR 170 000).

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

No 2013. gada otrā līdz trešajam ceturksnim

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 782 000

I.3.4.   PUBLIKĀCIJAS UN INFORMĀCIJAS IZPLATĪŠANA DZĪVNIEKU VESELĪBAS JAUTĀJUMU UN DZĪVNIEKU VESELĪBAS STRATĒĢIJAS PRINCIPU POPULARIZĒŠANAI

JURIDISKAIS PAMATS

Lēmuma 2009/470/EK 20. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 02 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Vismaz 10 konkrētu pakalpojumu līgumu slēgšana, izmantojot pamatlīgumu.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

| a) | Veterinārā konference par jaunajiem dzīvnieku veselības tiesību aktiem, kas tiks organizēta Briselē 2013. gadā, lai veicinātu modernu, elastīgu un vienkāršotu tiesisko regulējumu (EUR 100 000); |
| --- | --- |

a)

Veterinārā konference par jaunajiem dzīvnieku veselības tiesību aktiem, kas tiks organizēta Briselē 2013. gadā, lai veicinātu modernu, elastīgu un vienkāršotu tiesisko regulējumu (EUR 100 000);

| b) | veterinārijas studentu seminārs, kura mērķis ir stiprināt koncepciju “no lauka līdz galdam” (EUR 75 000); |
| --- | --- |

b)

veterinārijas studentu seminārs, kura mērķis ir stiprināt koncepciju “no lauka līdz galdam” (EUR 75 000);

| c) | dalība starptautiskos pasākumos, lai veicinātu integrētu pieeju pārtikas nekaitīgumam posmā “no lauka līdz galdam”, piedaloties divos svarīgākajos gadatirgos (EUR 300 000) un trijos mazākos gadatirgos (EUR 300 000). Šīs dalības mērķis ir informēt aptuveni 2 miljonus iedzīvotāju par mūsu politikas pievienoto vērtību un ikdienā gūtajiem labumiem; |
| --- | --- |

c)

dalība starptautiskos pasākumos, lai veicinātu integrētu pieeju pārtikas nekaitīgumam posmā “no lauka līdz galdam”, piedaloties divos svarīgākajos gadatirgos (EUR 300 000) un trijos mazākos gadatirgos (EUR 300 000). Šīs dalības mērķis ir informēt aptuveni 2 miljonus iedzīvotāju par mūsu politikas pievienoto vērtību un ikdienā gūtajiem labumiem;

| d) | atbalsts dažādiem komunikācijas pasākumiem, kas saistīti ar Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmu (TRACES), tostarp ar tīmekļa vietnes uzturēšanu, ikgadējo ziņojumu un brošūru sagatavošanu un plašsaziņas līdzekļu pasākumiem (EUR 55 000); |
| --- | --- |

d)

atbalsts dažādiem komunikācijas pasākumiem, kas saistīti ar Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmu (TRACES), tostarp ar tīmekļa vietnes uzturēšanu, ikgadējo ziņojumu un brošūru sagatavošanu un plašsaziņas līdzekļu pasākumiem (EUR 55 000);

| e) | publikāciju un informatīvo materiālu sagatavošana par dzīvnieku veselību (EUR 200 000). Tie tiks izmantoti, lai sniegtu papildus pamatojumu informācijai par ieguvumiem, ko iedzīvotājiem dod dzīvnieku veselība (jo tā ir saistīta ar pārtikas nekaitīgumu, cilvēku veselību un ekonomiku), kā arī lai atbalstītu pasākumus šīs informācijas izplatīšanai vietējā līmenī. |
| --- | --- |

e)

publikāciju un informatīvo materiālu sagatavošana par dzīvnieku veselību (EUR 200 000). Tie tiks izmantoti, lai sniegtu papildus pamatojumu informācijai par ieguvumiem, ko iedzīvotājiem dod dzīvnieku veselība (jo tā ir saistīta ar pārtikas nekaitīgumu, cilvēku veselību un ekonomiku), kā arī lai atbalstītu pasākumus šīs informācijas izplatīšanai vietējā līmenī.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada laikā

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 1 030 000

I.3.5.   NEATKARĪGS IEPRIEKŠĒJS NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ UZ 2014. GADA PROGRAMMĀM SLIMĪBU IZSKAUŠANAI/UZRAUDZĪBAI

JURIDISKAIS PAMATS

Lēmuma 2009/470/EK 27. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 02 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Vismaz 30 ekspertu līgumu slēgšana ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus izraudzīsies, publicējot aicinājumu izteikt ieinteresētību.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Atbilstīgi Lēmuma 2009/470/EK 27. pantam Komisija novērtēs 2014. gadam iesniegtās programmas. Tās var iesniegt attiecībā uz 11 slimībām. Mērķis ir veikt šo programmu iepriekšēju novērtēšanu, katrai slimībai piesaistot divus neatkarīgus tehniskos asistentus.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada jūnijs – jūlijs

PROVIZORISKĀ DOTĀCIJAS SUMMA ATTIECĪGAJAI DARBĪBAI

EUR 150 000

---

II PIELIKUMS

2013. gada darba programma

Tiesību akti attiecībā uz pesticīdiem

II.1.   IEVADS

Šajā programmā ir viens īstenošanas pasākums 2013. gadam.

II.2.   IEPIRKUMI

PĒTĪJUMS PAR NELIKUMĪGIEM UN VILTOTIEM PESTICĪDIEM, KAS IETVER NOVĒRTĒJUMA PĀRSKATU PAR DALĪBVALSTU VEIKTAJIEM KONTROLES PASĀKUMIEM UN INFORMĀCIJU PAR NELIKUMĪGU UN VILTOTU PESTICĪDU TIRDZNIECĪBU

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 1107/2009 76. panta 1. punkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 04 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viens līgums

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

| — | novērtēt līdzšinējos kontroles pasākumus, ko dalībvalstu iestādes ir veikušas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem un darbīgajām vielām, un citām vielām, kuras satur augu aizsardzības līdzekļi, |
| --- | --- |

—

novērtēt līdzšinējos kontroles pasākumus, ko dalībvalstu iestādes ir veikušas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem un darbīgajām vielām, un citām vielām, kuras satur augu aizsardzības līdzekļi,

| — | apkopot informāciju par viltotu un nelikumīgu pesticīdu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

apkopot informāciju par viltotu un nelikumīgu pesticīdu tirdzniecību,

| — | novērtēt tiesiskā regulējuma un pasākumu piemērotību un sniegt ierosinājumus uzlabojumiem/dalīties ar paraugpraksi. |
| --- | --- |

—

novērtēt tiesiskā regulējuma un pasākumu piemērotību un sniegt ierosinājumus uzlabojumiem/dalīties ar paraugpraksi.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada trešais ceturksnis

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 100 000

---

III PIELIKUMS

2013. gada darba programma

Regula (EK) Nr. 882/2004

III.1.   IEVADS

Šajā programmā 2013. gadam ir trīs īstenošanas pasākumi. Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunktu attiecībā uz Savienības finanšu atbalstu pasākumiem, kuri vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu, budžeta sadale un galvenās darbības ir šādas.

Attiecībā uz iepirkumiem:

| — | CEN noteikšanas metodes EN 1785:2003, kas paredzēta jonizētai pārtikai, derīguma pārbaude – EUR 60 000 (III.2.1. punkts), |
| --- | --- |

—

CEN noteikšanas metodes EN 1785:2003, kas paredzēta jonizētai pārtikai, derīguma pārbaude – EUR 60 000 (III.2.1. punkts),

| — | ekonomikas pētījums par rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem, ko veiks ESAO – EUR 50 000 (III.2.2. punkts), |
| --- | --- |

—

ekonomikas pētījums par rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem, ko veiks ESAO – EUR 50 000 (III.2.2. punkts),

| — | horizontāls ieguldījums komunikācijas pasākumos saistībā ar pārtikas un barības kontroli (attiecīgo tīmekļa vietņu daļu atjaunināšana un audiovizuālo un drukāto materiālu izstrāde un sagatavošana) – EUR 203 582 (III.2.3. punkts), |
| --- | --- |

—

horizontāls ieguldījums komunikācijas pasākumos saistībā ar pārtikas un barības kontroli (attiecīgo tīmekļa vietņu daļu atjaunināšana un audiovizuālo un drukāto materiālu izstrāde un sagatavošana) – EUR 203 582 (III.2.3. punkts),

| — | komunikācijas pasākumi par PVB inspekcijas uzdevumiem – EUR 150 000 (III.2.4. punkts), |
| --- | --- |

—

komunikācijas pasākumi par PVB inspekcijas uzdevumiem – EUR 150 000 (III.2.4. punkts),

| — | ietekmes novērtējums attiecībā uz nepieciešamību izstrādāt ES noteikumus par brīvprātīgām marķēšanas shēmām produktiem, kas nesatur ĢMO, – EUR 100 000 (III.2.5. punkts), |
| --- | --- |

—

ietekmes novērtējums attiecībā uz nepieciešamību izstrādāt ES noteikumus par brīvprātīgām marķēšanas shēmām produktiem, kas nesatur ĢMO, – EUR 100 000 (III.2.5. punkts),

| — | vienotas metodikas izstrāde attiecībā uz to, kā dalībvalstis apkopo informāciju par pārtikas piedevu un aromatizētāju patēriņu un izmantošanu Eiropas Savienībā – EUR 150 000 (III.2.6. punkts), |
| --- | --- |

—

vienotas metodikas izstrāde attiecībā uz to, kā dalībvalstis apkopo informāciju par pārtikas piedevu un aromatizētāju patēriņu un izmantošanu Eiropas Savienībā – EUR 150 000 (III.2.6. punkts),

| — | neatkarīgs iepriekšējs novērtējums attiecībā uz ES references laboratoriju iesniegtajām programmām – EUR 75 000 (III.2.7. punkts), |
| --- | --- |

—

neatkarīgs iepriekšējs novērtējums attiecībā uz ES references laboratoriju iesniegtajām programmām – EUR 75 000 (III.2.7. punkts),

| — | pētījums, kura laikā tiks apkopoti jauni un esoši dati, lai novērtētu Komisijas Regulas (ES) Nr. 619/2011 piemērošanas ietekmi uz iekšējo tirgu, kā arī uz barības, lopkopības un citu nozaru uzņēmējiem – EUR 100 000 (III.2.8. punkts). |
| --- | --- |

—

pētījums, kura laikā tiks apkopoti jauni un esoši dati, lai novērtētu Komisijas Regulas (ES) Nr. 619/2011 piemērošanas ietekmi uz iekšējo tirgu, kā arī uz barības, lopkopības un citu nozaru uzņēmējiem – EUR 100 000 (III.2.8. punkts).

III.2.   IEPIRKUMI

Iepirkuma līgumiem 2013. gadā atvēlētā budžeta kopsumma ir EUR 694 000.

III.2.1.   CEN NOTEIKŠANAS METODES EN 1785:2003, KAS PAREDZĒTA JONIZĒTAI PĀRTIKAI, DERĪGUMA PĀRBAUDE

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viena administratīva vienošanās

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Testi, ko Kopīgais pētniecības centrs (JRC) veic attiecībā uz apstarojuma marķieru noteikšanai pieejamo metožu noturību.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada pirmais pusgads

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 60 000

III.2.2.   EKONOMIKAS PĒTĪJUMS PAR REZISTENCI PRET ANTIMIKROBIĀLAJIEM LĪDZEKĻIEM, KO VEIKS ESAO

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viens līgums

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Esošajai Komisijas politikas iniciatīvai attiecībā uz rezistenci pret antimikrobiālajiem līdzekļiem ir vajadzīgs uz ekonomikas analīzi balstīts pamatojums, lai skaidri demonstrētu, kādu ietekmi rada rezistence pret antimikrobiālajiem līdzekļiem.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada otrais pusgads

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 50 000

III.2.3.   HORIZONTĀLS IEGULDĪJUMS KOMUNIKĀCIJAS PASĀKUMOS SAISTĪBĀ AR PĀRTIKAS UN BARĪBAS KONTROLI (ATTIECĪGO TĪMEKĻA VIETŅU DAĻU ATJAUNINĀŠANA UN AUDIOVIZUĀLO UN DRUKĀTO MATERIĀLU IZSTRĀDE UN SAGATAVOŠANA)

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Aptuveni 10 pakalpojumu līgumi, izmantojot vairākus pamatlīgumus.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Horizontāls ieguldījums komunikācijas pasākumos saistībā ar pārtikas un barības kontroli (attiecīgo tīmekļa vietņu daļu atjaunināšana un audiovizuālo un drukāto materiālu izstrāde un sagatavošana).

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada laikā

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 203 582

III.2.4   KOMUNIKĀCIJAS PASĀKUMI PAR PVB INSPEKCIJAS UZDEVUMIEM

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Aptuveni pieci konkrēti līgumi, izmantojot vairākus pamatlīgumus.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS

Publikāciju un informatīvo materiālu sagatavošana par inspekcijas pasākumiem.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

Visa 2013. gada laikā

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 150 000

III.2.5.   IETEKMES NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ UZ NEPIECIEŠAMĪBU IZSTRĀDĀT ES NOTEIKUMUS PAR BRĪVPRĀTĪGĀM MARĶĒŠANAS SHEMĀM PRODUKTIEM, KAS NESATUR ĢMO

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viens vai vairāki līgumi atkarībā no tā, kāds būs Komisijas uzsāktā pētījuma rezultāts.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Datu apkopošana un iespējamo rīcības modeļu vērtēšana kā pamatojums ietekmes novērtējumam par ES pieejām brīvprātīgas marķēšanas shēmu noteikumu saskaņošanai ES līmenī attiecībā uz produktiem, kas nesatur ĢMO.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada otrais pusgads

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 100 000

III.2.6.   VIENOTAS METODIKAS IZSTRĀDE ATTIECĪBĀ UZ TO, KĀ DALĪBVALSTIS APKOPO INFORMĀCIJU PAR PĀRTIKAS PIEDEVU UN AROMATIZĒTĀJU PATĒRIŅU UN IZMANTOŠANU EIROPAS SAVIENĪBĀ

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 29. pants un Regulas (EK) Nr. 1334/2008 23. pants

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viens vai vairāki līgumi

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

| — | Apkopot informāciju par esošajām pārtikas piedevu un aromatizētāju uzraudzības sistēmām, |
| --- | --- |

—

Apkopot informāciju par esošajām pārtikas piedevu un aromatizētāju uzraudzības sistēmām,

| — | apzināt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes īpašās vajadzības, |
| --- | --- |

—

apzināt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes īpašās vajadzības,

| — | ieteikt vadlīnijas ES mēroga pieejai attiecībā uz pārtikas piedevu un aromatizētāju uzraudzību. |
| --- | --- |

—

ieteikt vadlīnijas ES mēroga pieejai attiecībā uz pārtikas piedevu un aromatizētāju uzraudzību.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada otrais pusgads

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 150 000

III.2.7.   NEATKARĪGS IEPRIEKŠĒJS NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ UZ ES REFERENCES LABORATORIJU IESNIEGTAJĀM PROGRAMMĀM PAR 2014. GADU

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Vismaz 15 ekspertu līgumu slēgšana ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus izraudzīsies, publicējot aicinājumu izteikt ieinteresētību.

PLĀNOTO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

ES references laboratorijām līdz 2013. gada septembra beigām jāiesniedz 2014. gada darba programmas. Komisija minētās programmas novērtēs. Tās var iesniegt par 44 tēmām. Mērķis ir veikt dažu programmu iepriekšēju novērtēšanu, piesaistot neatkarīgus ekspertus.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada rudens

PROVIZORISKĀ SUMMA ATTIECĪGAJAI DARBĪBAI

EUR 75 000

III.2.8.   PĒTĪJUMS, KURA MĒRĶIS IR APKOPOT JAUNUS UN ESOŠOS DATUS, LAI NOVĒRTĒTU KOMISIJAS REGULAS (ES) Nr. 619/2011 PIEMĒROŠANAS IETEKMI UZ IEKŠĒJO TIRGU, KĀ ARĪ UZ BARĪBAS, LOPKOPĪBAS UN CITU NOZARU UZŅĒMĒJIEM

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

17 04 07 01

PLĀNOTO LĪGUMU PROVIZORISKAIS SKAITS UN VEIDI

Viena konkrēta pakalpojumu līguma slēgšana.

PLĀNOTĀ LĪGUMA PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Tādu no visām ieinteresētajām personām iegūtu datu apkopošana un analīze, kuri attiecas uz iespējamo ietekmi, kādu varētu izraisīt Komisijas Regulas (ES) Nr. 619/2011 darbības jomas paplašināšana vai nepaplašināšana attiecībā uz pārtiku, tādējādi gatavojoties ietekmes novērtējumam.

ĪSTENOŠANA

Tieša centralizēta

PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

2013. gada rudens

PROVIZORISKĀ SUMMA ATTIECĪGAJAI DARBĪBAI

EUR 100 000

---

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 10. jūnijs)

par to, kā finansē 2013. gada darba programmu par apmācību pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā saistībā ar programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”

2013/C 170/07

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) (turpmāk “Finanšu regula”) un jo īpaši tās 84. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (2) (turpmāk “Piemērošanas noteikumi”) un jo īpaši tās 94. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (3), un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (4) un jo īpaši tās 2. panta 1. punkta i) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (5), un jo īpaši tās 66. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 nosaka vispārējo kārtību oficiālajām kontrolēm, kas veicamas, lai pārbaudītu atbilstību noteikumiem, kuriem ir īpašs mērķis novērst, likvidēt vai līdz pieņemamam līmenim samazināt risku, kam ir pakļauti cilvēki un dzīvnieki, un nodrošināt pārtikas un dzīvnieku barības taisnīgu tirdzniecību, un aizsargāt patērētāju intereses. Minētās regulas 51. pantā ir paredzēts, ka Komisija var organizēt personāla mācību kursus dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par šajā regulā minētajām oficiālajām kontrolēm, un tajos var piedalīties dalībnieki no trešām valstīm, jo īpaši no jaunattīstības valstīm. Tādos kursos var ietvert mācības par Kopienas tiesību aktiem dzīvnieku barības un pārtikas jomā, kā arī par dzīvnieku veselības un labturības noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 nosaka vispārējo kārtību oficiālajām kontrolēm, kas veicamas, lai pārbaudītu atbilstību noteikumiem, kuriem ir īpašs mērķis novērst, likvidēt vai līdz pieņemamam līmenim samazināt risku, kam ir pakļauti cilvēki un dzīvnieki, un nodrošināt pārtikas un dzīvnieku barības taisnīgu tirdzniecību, un aizsargāt patērētāju intereses. Minētās regulas 51. pantā ir paredzēts, ka Komisija var organizēt personāla mācību kursus dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par šajā regulā minētajām oficiālajām kontrolēm, un tajos var piedalīties dalībnieki no trešām valstīm, jo īpaši no jaunattīstības valstīm. Tādos kursos var ietvert mācības par Kopienas tiesību aktiem dzīvnieku barības un pārtikas jomā, kā arī par dzīvnieku veselības un labturības noteikumiem.

| (2) | Direktīvas 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts ir juridiskais instruments kursu organizēšanai augu veselības jomā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts ir juridiskais instruments kursu organizēšanai augu veselības jomā.

| (3) | Lai sasniegtu Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktos mērķus, Komisija ir izveidojusi programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”. Komisijas 2006. gada 20. septembra paziņojumā “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu” (6) ir aplūkoti turpmākās apmācību organizēšanas risinājumi. |
| --- | --- |

(3)

Lai sasniegtu Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktos mērķus, Komisija ir izveidojusi programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”. Komisijas 2006. gada 20. septembra paziņojumā “Labākas mācības, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu” (6) ir aplūkoti turpmākās apmācību organizēšanas risinājumi.

| (4) | Tādēļ būtu jāpieņem programmas “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” īstenošanai dalībvalstīs paredzētā 2013. gada darba programma, kas aptver apmācību pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu jāpieņem programmas “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” īstenošanai dalībvalstīs paredzētā 2013. gada darba programma, kas aptver apmācību pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas 2008. gada 20. jūnija Lēmumu 2008/544/EK (7) Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra tika pārveidota par Veselības un patērētāju izpildaģentūru (turpmāk “Aģentūra”). Ar Komisijas 2008. gada 9. septembra Lēmumu C(2008) 4943 Aģentūrai piešķīra pilnvaras vairāku ar pārvaldību un programmas īstenošanu saistītu uzdevumu izpildei attiecībā uz mācību pasākumiem pārtikas nekaitīguma jomā atbilstoši Regulai (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvai 2000/29/EK. Tāpēc Aģentūrai 2013. gadam būtu jāpiešķir subsīdija, no kuras finansētu tādu darbību izmaksas, kas saistītas ar programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas 2008. gada 20. jūnija Lēmumu 2008/544/EK (7) Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra tika pārveidota par Veselības un patērētāju izpildaģentūru (turpmāk “Aģentūra”). Ar Komisijas 2008. gada 9. septembra Lēmumu C(2008) 4943 Aģentūrai piešķīra pilnvaras vairāku ar pārvaldību un programmas īstenošanu saistītu uzdevumu izpildei attiecībā uz mācību pasākumiem pārtikas nekaitīguma jomā atbilstoši Regulai (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvai 2000/29/EK. Tāpēc Aģentūrai 2013. gadam būtu jāpiešķir subsīdija, no kuras finansētu tādu darbību izmaksas, kas saistītas ar programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”.

| (6) | Saskaņā ar Finanšu regulas 84. pantu un Piemērošanas noteikumu 94. panta 1. punktu, pirms uzņemties saistības par izdevumiem no Eiropas Savienības budžeta, jāpieņem tāds lēmums par finansējumu, kurā izklāstīts būtiskākais attiecībā uz darbību, kas saistīta ar izdevumiem un ko veic iestāde vai institūcijas, kurām iestāde šīs pilnvaras ir piešķīrusi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Finanšu regulas 84. pantu un Piemērošanas noteikumu 94. panta 1. punktu, pirms uzņemties saistības par izdevumiem no Eiropas Savienības budžeta, jāpieņem tāds lēmums par finansējumu, kurā izklāstīts būtiskākais attiecībā uz darbību, kas saistīta ar izdevumiem un ko veic iestāde vai institūcijas, kurām iestāde šīs pilnvaras ir piešķīrusi.

| (7) | Tā kā 2013. gada darba programma nodrošina pietiekami detalizētu satvaru, šis lēmums ir lēmums par finansējumu Piemērošanas noteikumu 94. panta 2. un 3. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā 2013. gada darba programma nodrošina pietiekami detalizētu satvaru, šis lēmums ir lēmums par finansējumu Piemērošanas noteikumu 94. panta 2. un 3. punkta izpratnē.

| (8) | Attiecībā uz šā lēmuma piemērošanu terminu “būtiskas izmaiņas” ir lietderīgi definēt Piemērošanas noteikumu 94. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz šā lēmuma piemērošanu terminu “būtiskas izmaiņas” ir lietderīgi definēt Piemērošanas noteikumu 94. panta 4. punkta izpratnē.

| (9) | Saskaņā ar Finanšu regulas 92. pantu izdevumu apzināšana, apstiprināšana un samaksa ir jāpabeidz Piemērošanas noteikumos paredzētajā termiņā. Pēc minētajiem noteikumiem arī jāprecizē apstākļi, kādos kreditoriem, kuriem maksājums izdarīts ar novēlošanos, ir tiesības saņemt kavējuma procentus, ko maksā no pozīcijas, no kuras maksāta pamatsumma. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Finanšu regulas 92. pantu izdevumu apzināšana, apstiprināšana un samaksa ir jāpabeidz Piemērošanas noteikumos paredzētajā termiņā. Pēc minētajiem noteikumiem arī jāprecizē apstākļi, kādos kreditoriem, kuriem maksājums izdarīts ar novēlošanos, ir tiesības saņemt kavējuma procentus, ko maksā no pozīcijas, no kuras maksāta pamatsumma.

| (10) | Tāpēc šajā lēmumā būtu jāparedz noteikumi par to procentu maksāšanu, kas pienākas par novēlotiem maksājumiem saistībā ar darbībām, kuras iekļautas 2013. gada darba programmā, |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc šajā lēmumā būtu jāparedz noteikumi par to procentu maksāšanu, kas pienākas par novēlotiem maksājumiem saistībā ar darbībām, kuras iekļautas 2013. gada darba programmā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo pieņem darba programmu, kas 2013. gadā paredzēta programmas “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” īstenošanai, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā. Šis ir lēmums par finansējumu Finanšu regulas 84. panta izpratnē.

2. pants

1.   Kopējais finansiālais ieguldījums darba programmas īstenošanai ir EUR 16 170 000, ko finansē no šādām Eiropas Savienības 2013. gada vispārējā budžeta pozīcijām:

| a) | budžeta pozīcija Nr. 17 04 07 01: EUR 14 200 000; |
| --- | --- |

a)

budžeta pozīcija Nr. 17 04 07 01: EUR 14 200 000;

| b) | budžeta pozīcija Nr. 17 04 04 01: EUR 600 000; |
| --- | --- |

b)

budžeta pozīcija Nr. 17 04 04 01: EUR 600 000;

| c) | budžeta pozīcija Nr. 17 01 04 05: EUR 200 000; |
| --- | --- |

c)

budžeta pozīcija Nr. 17 01 04 05: EUR 200 000;

| d) | budžeta pozīcija Nr. 17 01 04 31: EUR 1 170 000. |
| --- | --- |

d)

budžeta pozīcija Nr. 17 01 04 31: EUR 1 170 000.

2.   Šā panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzēto summu izmaksā Veselības un patērētāju izpildaģentūrai, un tā ir darbības subsīdija.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 92. pantu procentus par novēlotiem maksājumiem var apmaksāt arī no 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām budžeta pozīcijām.

3. pants

Konkrētām darba programmas darbībām paredzēto piešķīrumu kopējās izmaiņas, kuras nepārsniedz 20 % no 2. panta 1. punktā noteiktā maksimālā finansiālā ieguldījuma, nav uzskatāmas par būtiskām Piemērošanas noteikumu 94. panta 4. punkta izpratnē, ja tās nozīmīgi neietekmē darba programmas raksturu un mērķus.

Kredītrīkotājs var pieņemt minētās izmaiņas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un proporcionalitātes principu.

Briselē, 2013. gada 10. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.

2

(3)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

4

(5)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

5

(6)  COM(2006) 519 galīgā redakcija, 2006. gada 20. septembris.

6

(7)  OV L 173, 3.7.2008., 27. lpp.

7

---

PIELIKUMS

2013. gada darba programma par apmācību pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā saistībā ar programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”

1.1.   Ievads

Šajā darba programmā ir iekļauti trīs īstenošanas pasākumi 2013. gadam. Pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvā 2000/29/EK noteiktajiem mērķiem, budžeta sadalījums un galvenās darbības ir šādi.

| 1.2.   Iepirkums (īsteno netiešas centralizētas pārvaldības kārtībā): |
| --- |
| 1.2.1. | Apmācība: mācību programmas izpildei paredzētie ārējie līgumi |

Iepirkums (īsteno netiešas centralizētas pārvaldības kārtībā):

1.2.1.

Apmācība: mācību programmas izpildei paredzētie ārējie līgumi

EUR 14 800 000

| 1.2.2. | Apmācība: IT aprīkojums, rīki un tehniskais nodrošinājums, reklāmas materiāli, informatīvais un komunikatīvais atbalsts un konferences |
| --- | --- |

1.2.2.

Apmācība: IT aprīkojums, rīki un tehniskais nodrošinājums, reklāmas materiāli, informatīvais un komunikatīvais atbalsts un konferences

EUR 200 000

| 1.3. | Citas darbības. Veselības un patērētāju izpildaģentūrai paredzētā darbības subsīdija |
| --- | --- |

1.3.

Citas darbības. Veselības un patērētāju izpildaģentūrai paredzētā darbības subsīdija

EUR 1 170 000

KOPĀ

EUR 16 170 000

1.2.   Iepirkums

Iepirkuma līgumiem 2013. gadā atvēlētā budžeta kopsumma ir EUR 15 000 000.

1.2.1.   Apmācība: mācību programmas izpildei paredzēts ārējs līgums

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 51. pants un 66. panta 1. punkta b) apakšpunkts

Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

Budžeta pozīcijas: 17 04 07 01 un 17 04 04 01

PAREDZAMAIS LĪGUMU SKAITS UN TO VEIDI

Attiecībā uz katru no turpmāk minētajiem tehniskajiem jautājumiem parakstīs vienu vai vairākus pakalpojumu līgumus – tiešus līgumus vai pamatlīgumus. Ir aplēsts, ka parakstīs apmēram 15 tiešus pakalpojumu līgumus vai konkrētus pakalpojumu līgumus. Ārējie pakalpojumu sniedzēji lielākoties tiek iesaistīti apmācības organizācijas un loģistikas jautājumos.

PAREDZAMO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

2013. gadā apmācība dalībvalstīs tiks organizēta šādās jomās.

| Darbības | Summa (EUR) |
| --- | --- |
| HACCP (riska analīze un kritisko kontrolpunktu noteikšana) | 1 930 000 |
| Dzīvnieku veselība (bites un eksotiskie dzīvnieki) | 1 240 000 |
| Pārtikas piedevu kontrole | 1 085 000 |
| Veterināro zāļu atlieku kontrole | 855 000 |
| Riska novērtēšana | 880 000 |
| Rīcības plānošana ārkārtas situācijām un slimību kontrole | 1 090 000 |
| Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas kontrole | 515 000 |
| Jaunu un no jauna radušos augu veselības risku uzraudzība | 600 000 |
| Atbalsts Savienības pārskata revīzijām | 855 000 |
| Augu aizsardzības līdzekļi (atļauju piešķiršana un ilgtspējīga lietošana) | 1 165 000 |
| Pārtikas higiēna un kontroles primārajā ražošanā | 975 000 |
| Pārtikas higiēna un elastīgums | 1 165 000 |
| Jaunas pārtikas izmeklēšanas metodes | 615 000 |
| RASFF (Ātrās brīdināšanas sistēma pārtikas un barības jomā) | 600 000 |
| Sēklas un embriju ieguves kontrole | 640 000 |
| Citi dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības un pārtikas nekaitīguma jautājumi un pētījumi, konferences, tehniskais nodrošinājums, mācību līdzekļi un novērtējumi | 590 000 |
| KOPĀ | 14 800 000 |

Darbības

Summa (EUR)

HACCP (riska analīze un kritisko kontrolpunktu noteikšana)

1 930 000

Dzīvnieku veselība (bites un eksotiskie dzīvnieki)

1 240 000

Pārtikas piedevu kontrole

1 085 000

Veterināro zāļu atlieku kontrole

855 000

Riska novērtēšana

880 000

Rīcības plānošana ārkārtas situācijām un slimību kontrole

1 090 000

Transmisīvās sūkļveida encefalopātijas kontrole

515 000

Jaunu un no jauna radušos augu veselības risku uzraudzība

600 000

Atbalsts Savienības pārskata revīzijām

855 000

Augu aizsardzības līdzekļi (atļauju piešķiršana un ilgtspējīga lietošana)

1 165 000

Pārtikas higiēna un kontroles primārajā ražošanā

975 000

Pārtikas higiēna un elastīgums

1 165 000

Jaunas pārtikas izmeklēšanas metodes

615 000

RASFF (Ātrās brīdināšanas sistēma pārtikas un barības jomā)

600 000

Sēklas un embriju ieguves kontrole

640 000

Citi dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības un pārtikas nekaitīguma jautājumi un pētījumi, konferences, tehniskais nodrošinājums, mācību līdzekļi un novērtējumi

590 000

KOPĀ

14 800 000

ĪSTENOŠANA

EUR 14 620 000 (pasākumu finansēšana pārtikas nekaitīguma jomā atbilstoši Regulai (EK) Nr. 882/2004 un Direktīvai 2000/29/EK) pārvaldīs un izmantos Veselības un patērētāju izpildaģentūra (Komisijas Lēmums 2008/544/EK). Atlikušos EUR 180 000 Komisija izmantos, lai finansētu pētījumus, konferences un novērtējumus.

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

Aptuveni no maija līdz septembrim, lai 2013. gadā varētu parakstīt līgumus.

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 14 800 000

1.2.2.   Apmācība: IT aprīkojums, rīki un tehniskais nodrošinājums, reklāmas materiāli, informatīvais un komunikatīvais atbalsts un konferences

JURIDISKAIS PAMATS

Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. panta 1. punkta c) apakšpunkts

BUDŽETA POZĪCIJA

Budžeta pozīcija 17 01 04 05

PAREDZAMAIS LĪGUMU SKAITS UN TO VEIDI

Tiek lēsts, ka saskaņā ar esošajiem pamatlīgumiem parakstīs divus konkrētus līgumus.

PAREDZAMO LĪGUMU PRIEKŠMETS (JA IESPĒJAMS)

Šie budžeta līdzekļi ir paredzēti, lai organizētu apmācību programmas, nodrošinātu IT un e-mācību aprīkojumu, rīkus un tehnisko nodrošinājumu, reklāmas materiālus, kā arī sniegtu informatīvu un komunikatīvu atbalstu un rīkotu konferences.

ĪSTENOŠANA

Šo darbību nepastarpināti veiks Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāts.

IEPIRKUMA PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PROVIZORISKAIS GRAFIKS

Aptuveni no maija līdz oktobrim.

PROVIZORISKĀ SUMMA, KAS PAREDZĒTA UZAICINĀJUMAM IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS

EUR 200 000

1.3.   Citas darbības. Veselības un patērētāju izpildaģentūrai paredzētā darbības subsīdija

JURIDISKAIS PAMATS

Padomes Regula (EK) Nr. 58/2003, jo īpaši tās 12. panta 3. punkts.

BUDŽETA POZĪCIJA

Budžeta pozīcija 17 01 04 31

SUMMA

EUR 1 170 000

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMA APRAKSTS UN MĒRĶIS

No šā budžeta finansē aģentūras darbības 2013. gada subsīdiju, kas saistīta ar finanšu plāna 2. pozīcijas programmām. No budžeta pozīcijas 17 01 04 31 finansē Aģentūras 2013. gada darbības subsīdiju par izdevumu daļu, kas saistīta ar programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai”. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 58/2003 12. panta 3. punktu darbības subsīdija jāņem no līdzekļu asignējuma Aģentūras pārvaldītajām Savienības programmām. Veselības un patērētāju izpildaģentūrai izmaksājamās subsīdijas vajadzībām 2013. gada budžetā tika izveidotas divas atsevišķas budžeta pozīcijas: viena finanšu plānu 2. pozīcijas programmām un otra – 3.b pozīcijas programmām.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/43

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 170/08

| 1. | Komisija 2013. gada 7. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Selena Bidco Limited (“Bidco”, Džērsija), ko kontrolē uzņēmums KKR & Co. LP (“KKR”, ASV), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu South Staffordshire Plc un saistītajiem uzņēmumiem (“pārņemtā uzņēmējdarbība”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 7. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Selena Bidco Limited (“Bidco”, Džērsija), ko kontrolē uzņēmums KKR & Co. LP (“KKR”, ASV), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu South Staffordshire Plc un saistītajiem uzņēmumiem (“pārņemtā uzņēmējdarbība”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | KKR: alternatīvo aktīvu pārvaldīšanas plaša klāsta pakalpojumi valsts un privātiem tirgus ieguldītājiem un kapitāla tirgus risinājumi kompānijām, to portfeļa uzņēmumiem un klientiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

KKR: alternatīvo aktīvu pārvaldīšanas plaša klāsta pakalpojumi valsts un privātiem tirgus ieguldītājiem un kapitāla tirgus risinājumi kompānijām, to portfeļa uzņēmumiem un klientiem,

| — | South Straffordshire Plc: ūdensapgādes pakalpojumu sniegšana Dienvidstefordšīras un Kembridžas ūdensapgādes reģionos; citu, ar ūdeni saistītu palīgpakalpojumu sniegšana, kā arī ūdens atdzesētāju piegāde. |
| --- | --- |

—

South Straffordshire Plc: ūdensapgādes pakalpojumu sniegšana Dienvidstefordšīras un Kembridžas ūdensapgādes reģionos; citu, ar ūdeni saistītu palīgpakalpojumu sniegšana, kā arī ūdens atdzesētāju piegāde.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/44

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 170/09

| 1. | Komisija 2013. gada 7. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1). Koncentrācijas rezultātā uzņēmums BayWa Agri GmbH, kas ir uzņēmumam BayWa AG (Vācija) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, citādā veidā iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Vācija). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 7. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1). Koncentrācijas rezultātā uzņēmums BayWa Agri GmbH, kas ir uzņēmumam BayWa AG (Vācija) pilnībā piederošs meitasuzņēmums, citādā veidā iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Vācija).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | BayWa AG ir tirdzniecības un pakalpojumu koncerns, kas visā pasaulē darbojas trīs pamatnozarēs, proti, lauksaimniecība, enerģija un būvniecība. Lauksaimniecības nozare ir iedalīta trīs apakšnozarēs – tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem, augļi un tehnika. Uzņēmums cita starpā tirgo lauksaimniecības tehniku, nodarbojas ar augu produktiem un tirgo tos lauksaimniecībai un pārdod iekārtas, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

BayWa AG ir tirdzniecības un pakalpojumu koncerns, kas visā pasaulē darbojas trīs pamatnozarēs, proti, lauksaimniecība, enerģija un būvniecība. Lauksaimniecības nozare ir iedalīta trīs apakšnozarēs – tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem, augļi un tehnika. Uzņēmums cita starpā tirgo lauksaimniecības tehniku, nodarbojas ar augu produktiem un tirgo tos lauksaimniecībai un pārdod iekārtas,

| — | Bohnhorst Agrarhandel GmbH ir starptautiski aktīvs lauksaimniecības tirdzniecības uzņēmums, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu un iekārtu tirgvedību lauksaimniecībai tirdzniecībai. Bohnhorst turklāt piedāvā pakalpojumus ražošanas iekārtu piegādes pakalpojumus, kā arī ražas iegādes, glabāšanas, pārkraušanas, tirgvedības un transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Bohnhorst Agrarhandel GmbH ir starptautiski aktīvs lauksaimniecības tirdzniecības uzņēmums, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu un iekārtu tirgvedību lauksaimniecībai tirdzniecībai. Bohnhorst turklāt piedāvā pakalpojumus ražošanas iekārtu piegādes pakalpojumus, kā arī ražas iegādes, glabāšanas, pārkraušanas, tirgvedības un transporta pakalpojumus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/45

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 170/10

| 1. | Komisija 2013. gada 10. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Stiftelsen Det Norske Veritas (“SDNV”, Norvēģija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Germanischer Lloyd SE (Vācija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 10. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Stiftelsen Det Norske Veritas (“SDNV”, Norvēģija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Germanischer Lloyd SE (Vācija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | SDNV: testi, inspekcijas, sertifikācijas/pārbaudes/klasifikācijas pakalpojumi un saistītie konsultāciju pakalpojumi jūrniecības, naftas un gāzes, enerģētikas un uzņēmumu apdrošināšanas nozarēs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

SDNV: testi, inspekcijas, sertifikācijas/pārbaudes/klasifikācijas pakalpojumi un saistītie konsultāciju pakalpojumi jūrniecības, naftas un gāzes, enerģētikas un uzņēmumu apdrošināšanas nozarēs,

| — | Germanischer Lloyd: testi, inspekcijas, sertifikācijas/pārbaudes/klasifikācijas pakalpojumi un saistītie konsultāciju pakalpojumi jūrniecības, naftas un gāzes, kā arī atjaunojamu energoresursu nozarēs. |
| --- | --- |

—

Germanischer Lloyd: testi, inspekcijas, sertifikācijas/pārbaudes/klasifikācijas pakalpojumi un saistītie konsultāciju pakalpojumi jūrniecības, naftas un gāzes, kā arī atjaunojamu energoresursu nozarēs.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/46

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 170/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantam (1).

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“LILIPUTAS”

EK Nr.: LT-PGI-0005-0868-14.03.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

“Liliputas”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Lietuva

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Liliputas” ir ar rokām gatavots puscietais siers ar augstu tauku saturu (50 % no sausnas); pēc formas tas ir cilindrs ar noapaļotām malām, tā augstums ir 7,5–13,0 cm, diametrs 7,0–8,5 cm, masa 0,4–0,7 kg. Sieru ražo Belvederis ciematā no pasterizēta un standartizēta govs piena, kuru pēc sarecināšanas apstrādā, ietinot siera masu kokvilnas audeklā un presējot veidnēs, lai siers iegūtu tradicionālo cilindrisko formu. Sieru nogatavina vismaz mēnesi, iedarbojoties raksturīgajai mikroflorai siera masas iekšienē, bet uz siera rituļu virsas – mikroskopiskajai pelējumsēnei Penicillium pallidum Smith, kas dabiski attīstās 4. punktā noteiktā ģeogrāfiskā apgabala pagrabos.

Siers nosaukts par “Liliputas” tā nelielā izmēra dēļ; siera organoleptiskās īpašības veidojas, nogatavinot to nelielos “galviņu” formas rituļos mikroskopiskās sēnes Penicillium pallidum Smith ietekmē.

1.   tabula

Siera “Liliputas” organoleptiskās īpašības

| Parametrs | Apraksts |
| --- | --- |
| Ārējais izskats | Miza gluda, bez biezas apakškārtas, klāta ar jauktu parafīna–polimēra vai cita veida saliktu materiālu. Uz siera var būt izmantotās audekla drāniņas vai veidnes nospiedumi. |
| Garša/smarža, aromāts | Raksturīgas šā fermentētā siera īpašības ir atsvaidzinoša pienskābes garša un smarža. Garša var būt viegli skābena un sāļa. |
| Konsistence | Viendabīga, diezgan stingra, elastīga, košļājot plastiska. |
| Izskats griezumā | Šķērsgriezumā reizumis redzams nevienmērīgs acojums ar ovālām, stūrainām vai nedaudz saplacinātām acīm; siers var būt arī bez acojuma. |
| Krāsa | No dzeltenīgi baltas līdz dzeltenai, vienāda visā masā. |

Parametrs

Apraksts

Ārējais izskats

Miza gluda, bez biezas apakškārtas, klāta ar jauktu parafīna–polimēra vai cita veida saliktu materiālu. Uz siera var būt izmantotās audekla drāniņas vai veidnes nospiedumi.

Garša/smarža, aromāts

Raksturīgas šā fermentētā siera īpašības ir atsvaidzinoša pienskābes garša un smarža. Garša var būt viegli skābena un sāļa.

Konsistence

Viendabīga, diezgan stingra, elastīga, košļājot plastiska.

Izskats griezumā

Šķērsgriezumā reizumis redzams nevienmērīgs acojums ar ovālām, stūrainām vai nedaudz saplacinātām acīm; siers var būt arī bez acojuma.

Krāsa

No dzeltenīgi baltas līdz dzeltenai, vienāda visā masā.

2.   tabula

Siera “Liliputas” fizikāli ķīmiskās īpašības

| Parametrs | Procenti |
| --- | --- |
| Tauku saturs sausnā | 50,0 ± 1,6 |
| Minimālais sausnas saturs | 56,0 |
| Pārtikas sāls saturs | 2,0–3,0 |

Parametrs

Procenti

Tauku saturs sausnā

50,0 ± 1,6

Minimālais sausnas saturs

56,0

Pārtikas sāls saturs

2,0–3,0

3.   tabula

100 g “Liliputas” siera vidējā uzturvērtība

| Tauki (g) | Olbaltumvielas (g) | Ogļhidrāti (g) | Enerģētiskā vērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| Kcal | KJ |
| 30,0 | 23,5 | — | 364 | 1 510 |

Tauki (g)

Olbaltumvielas (g)

Ogļhidrāti (g)

Enerģētiskā vērtība

Kcal

KJ

30,0

23,5

—

364

1 510

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

| — | Govs piens, |
| --- | --- |

—

Govs piens,

| — | pienskābe un aromātiskas vielas izdalošu baktēriju kultūras, |
| --- | --- |

—

pienskābe un aromātiskas vielas izdalošu baktēriju kultūras,

| — | piena recināšanas fermenti, |
| --- | --- |

—

piena recināšanas fermenti,

| — | pārtikas sāls. |
| --- | --- |

—

pārtikas sāls.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Attiecībā uz izcelsmes vietu īpašu kvalitātes prasību vai ierobežojumu nav.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

| — | Piena sagatavošana un sarecināšana ar fermentiem. Siera ražošanai paredzēto pienu pasterizē un standartizē tā, lai nogatavinātā siera tauku saturs sausnā atbilstu 3.2. punktā izklāstītajām prasībām. Pienu sarecina, pievienojot fermentus, ieraugu un kalcija hlorīdu. |
| --- | --- |

—

Piena sagatavošana un sarecināšana ar fermentiem. Siera ražošanai paredzēto pienu pasterizē un standartizē tā, lai nogatavinātā siera tauku saturs sausnā atbilstu 3.2. punktā izklāstītajām prasībām. Pienu sarecina, pievienojot fermentus, ieraugu un kalcija hlorīdu.

| — | Sarecinātā piena un siera graudu pārstrāde. Sarecināto pienu apstrādā mehanizēti, līdz panāk, ka siera graudi ir vajadzīgajā lielumā, pēc tam samaisa. Kamēr veidojas siera graudi, 1/3 sūkalu tiek notecinātas; tad siera graudus silda. Pēc tam siera graudus maisa, līdz to lielums sasniedz 4–5 mm, tie vairs nelīp un ir sausi un stingri. Siera mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 44 %. |
| --- | --- |

—

Sarecinātā piena un siera graudu pārstrāde. Sarecināto pienu apstrādā mehanizēti, līdz panāk, ka siera graudi ir vajadzīgajā lielumā, pēc tam samaisa. Kamēr veidojas siera graudi, 1/3 sūkalu tiek notecinātas; tad siera graudus silda. Pēc tam siera graudus maisa, līdz to lielums sasniedz 4–5 mm, tie vairs nelīp un ir sausi un stingri. Siera mitruma saturs nedrīkst pārsniegt 44 %.

| — | Siera ievietošana formās un presēšana. Siera formu veido, ņemot recekļa kārtu. Formas veidošana ilgst 20–25 minūtes, tad recekļa kārtu sagriež gabalos, ar rokām ievieto cilindriskās veidnēs, kur siera graudi sapresējas zem pašu svara. Sapresēšanās laikā veidnēs sieru divas vai trīs reizes apvērš. Pašpresēšanās ilgst 20–25 minūtes.
  Pēc sapresēšanās sieru izņem no veidnēm, ietin mitrā drānā, lai veidotos siera miza, un tad ievieto veidnēs, kuras noslēdz ar siera veidnes vāciņu. Veidnes ar sieru ievieto presēs un pusotru vai divas stundas presē. Pēc presēšanas sieru izņem no veidnēm, drāniņas noņem un garoziņas, kas var būt izveidojušās starp siera veidni un vāciņu, apgriež. |
| --- | --- |

—

Siera ievietošana formās un presēšana. Siera formu veido, ņemot recekļa kārtu. Formas veidošana ilgst 20–25 minūtes, tad recekļa kārtu sagriež gabalos, ar rokām ievieto cilindriskās veidnēs, kur siera graudi sapresējas zem pašu svara. Sapresēšanās laikā veidnēs sieru divas vai trīs reizes apvērš. Pašpresēšanās ilgst 20–25 minūtes.

Pēc sapresēšanās sieru izņem no veidnēm, ietin mitrā drānā, lai veidotos siera miza, un tad ievieto veidnēs, kuras noslēdz ar siera veidnes vāciņu. Veidnes ar sieru ievieto presēs un pusotru vai divas stundas presē. Pēc presēšanas sieru izņem no veidnēm, drāniņas noņem un garoziņas, kas var būt izveidojušās starp siera veidni un vāciņu, apgriež.

| — | Siera sālīšana. Siera ritulīšus nosver un ievieto sālījumā. Pēc tam, kad siera ritulīši divas dienas bijuši sāls šķīdumā, tos izņem no tā un novieto plauktos, vienu dienu susina un tad ievieto nogatavināšanas plauktos pagrabā, kur temperatūra ir 10–14 °C, bet gaisa mitrums – 93–94 %: šādos apstākļos dabiski attīstās mikroskopiskā sēne Penicillium pallidum Smith. |
| --- | --- |

—

Siera sālīšana. Siera ritulīšus nosver un ievieto sālījumā. Pēc tam, kad siera ritulīši divas dienas bijuši sāls šķīdumā, tos izņem no tā un novieto plauktos, vienu dienu susina un tad ievieto nogatavināšanas plauktos pagrabā, kur temperatūra ir 10–14 °C, bet gaisa mitrums – 93–94 %: šādos apstākļos dabiski attīstās mikroskopiskā sēne Penicillium pallidum Smith.

| — | Siera nogatavināšana. Siera ritulīšus plauktos apvērš reizi piecās dienās tā, kā aprakstījuši pirmie šā siera ražotāji, lai ritulīši “nenogulētu” malas un saglabātu savu formu. Pēc dažām dienām siera ritulīšu virsa ir pārklājusies ar mikroskopisko pelējumsēņu micēliju, kuru pēc 15 dienām nomazgā. Tad sieru nosusina un novieto atkal uz plauktiem nogatavināšanas turpināšanai. Pēc 30 dienām, kad siers ir pilnīgi nogatavināts, no siera virsas atkal nomazgā mikroskopisko sēņu aplikumu, kas klāj ritulīti kā kokons, tad sieru nosusina un pārklāj ar vaska kārtiņu. |
| --- | --- |

—

Siera nogatavināšana. Siera ritulīšus plauktos apvērš reizi piecās dienās tā, kā aprakstījuši pirmie šā siera ražotāji, lai ritulīši “nenogulētu” malas un saglabātu savu formu. Pēc dažām dienām siera ritulīšu virsa ir pārklājusies ar mikroskopisko pelējumsēņu micēliju, kuru pēc 15 dienām nomazgā. Tad sieru nosusina un novieto atkal uz plauktiem nogatavināšanas turpināšanai. Pēc 30 dienām, kad siers ir pilnīgi nogatavināts, no siera virsas atkal nomazgā mikroskopisko sēņu aplikumu, kas klāj ritulīti kā kokons, tad sieru nosusina un pārklāj ar vaska kārtiņu.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Sieru iepako kartona kastēs. Lai saglabātu siera unikālās īpašības, nepieļautu tā sažūšanu, ja parafīna aizsargkārtiņa ir bojāta, kā arī tādēļ, ka tas ir pavisam neliels (ritulītis sver 0,4–0,7 kg), to pārdod tikai veselos ritulīšos.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz marķējuma skaidri norāda produkta nosaukumu – “Liliputas” –, siera ražotāja nosaukumu, vārdus “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un/vai Eiropas Savienības simbolu.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Sieru “Liliputas” ražo Belvederis ciematā – nelielā Lietuvas ciematā, kas atrodas Jurbarkas rajona pašvaldības teritorijā Panemunė dabas parkā Nemunas labajā krastā 1 km uz rietumiem no Seredžius.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Belvederis ir iegājis Lietuvas vēsturē ar to, ka ciemats ir vieta, kur aizsākās specializēšanās piena produktu ražošanā. 1921. gadā vietējās muižas mājā tika nodibināta lauksaimniecības skola, kurā mācīja arī piena produktu ražošanas tehnoloģiju. Pēc dažiem gadiem šī iestāde tika reorganizēta un kļuva par piensaimniecības augstskolu, bet 1944. gadā – par piensaimniecības tehnikumu. Daudzus gadus šī skola ir saglabājusi Lietuvas pedagoģiskās tradīcijas piena nozarē. Savas pastāvēšanas 34 gados šī augstskola (tehnikums) ir sagatavojusi aptuveni 800 piensaimniecības speciālistu, no kuriem vairums darba pieredzi guva visvecākajā Lietuvas sierotavā (dibināta 1928. gadā), kurā ražo sieru “Liliputas”. Viss siera ražošanai vajadzīgais piens tika sildīts siera vannā, kurā siltumu uzturēja, izmantojot malkas apkures iekārtu. Krējuma separatoru darbināja ar rokām, un siera veidnes bija no koka. Sieru mazgāja ar rokām, izmantojot sukas – ziemā pagrabā, bet vasarā zem klajas debess. Sierotava atradās pie ledus pagraba, kas tika izmantots no Nemunas upes atvesto ledus blāķu glabāšanai. Šo ledu izmantoja nogatavināšanas pagrabu dzesēšanai. Sākotnēji Belvederis sierotava ražoja lielākus puscietas masas siera rituļus (2,5–3,0 kg), bet kopš 1958. gada, kad sierotavu paplašināja, tā sāka ražot neliela izmēra sieru, kas svēra 0,4–0,7 kg un ko uzreiz nodēvēja par “Liliputas”. Pirmais siera meistars, kas apguva “Liliputas” gatavošanas tehnoloģiju, bija Jonas Jarušaitis. Pirmajā šā siera ražošanas gadā šīs produkcijas apjoms bija vien 8 tonnas, bet 40 gadu vēlāk saražoja jau 130 tonnu šā siera. Belvederis sierotava nākamajām paaudzēm apskatīšanai glabā vecās koka siera veidnes un kā suvenīrus – kartona iepakojuma kārbas – kā arī atklātni no divdesmitā gadsimta vidus, kurā attēlota siera mazgāšana mucā un uzaicinājums uz karalisku maltīti, lai nogaršotu ar rokām darināto Belvederis sieru un citas delikateses.

Līdz šai dienai sieru “Liliputas” pagatavo pēc unikālās un autentiskās 1958. gada tehnoloģijas. Siera ražotnes darbinieki nodevuši nākamajām paaudzēm ražošanas prasmes un zināšanas, tādējādi saglabājot produktam tos pašus izmērus, organoleptiskās īpašības un kvalitāti.

5.2.   Produkta specifika

Siers “Liliputas” ir pavisam neliels – tas sver tikai 0,4–0,7 kg, un no ārējās vides ietekmes to pasargā vaska kārtiņa. Savu garšu un svaigo pienskābes aromātu “Liliputas” ieguvis pēc nogatavināšanas vēsā un mitrā pagrabā, kur tas apaug ar mikroskopiskās sēnes Penicillium pallidum Smith micēliju. Nogatavošanas pagrabā nekur – ne uz sienām, ne griestiem, ne plauktiem – nav saskatāmas ne mazākās pelējumsēņu pēdas, taču, kad “Liliputas” iesāla un novieto uz plauktiem, pēc dažām dienām siera rituļi kļūst līdzīgi lieliem zīdtārpiņu kokoniem. Siera presēšanas laikā izveidojusies garoza neļauj mikroskopiskajām sēnēm iekļūt tā masā, kad sieru nogatavina. Lai izveidotu šo garozu, pēc pašpresēšanās siera rituļus izņem no cilindriskajām veidnēm un ietin kokvilnas drāniņās; pēc tam tos ievieto atpakaļ cilindriskajās veidnēs un presē, izmantojot preses.

Sieru ražo tradicionālā veidā – gandrīz pilnībā ar rokām: piena recekļa slāni sagriež un ar rokām ievieto veidnē, ietin audeklā, apvērš, mazgā, noslauka un ievasko ar rokām: visā ražošanas procesa laikā katrs siera ritulis tiek ņemts rokās vairāk nekā 50 reizes.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Šīs aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma pamatā ir ar īpašu ražošanas metodi saistītās tradīcijas un produkta reputācija.

Sabiedrības apziņā Belvederis – Lietuvas pienrūpniecības šūpulis – nesaraujami saistīts ar sieru “Liliputas”, kuram nav līdzīgu un kuru ražo kopš 1958. gada. Patlaban Belvederis ir vienīgā vieta, kur ražo šo unikālo, ar rokām gatavoto sieru.

“Liliputas” īpašā garša un aromāts veidojušies, nogatavinot to mazos ritulīšos un iedarbojoties mikroflorai siera masā, bet virskārtā – mikroskopiskajai sēnei Penicillium pallidum Smith, kas dabiski attīstās 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kad siera ritulīšus tur vidē, kuras temperatūra ir 10–14 °C, bet relatīvais gaisa mitrums – 93–94 %.

Siers “Liliputas” ir bijis daudzu Lietuvas un starptautisko izstāžu eksponāts. Tas guvis lielus panākumus Leipcigā, Poznaņā, Zagrebā, Londonā, Parīzē, Kopenhāgenā, Vīnē un citur. Tā laika Vācijas Demokrātiskās Republikas gadatirgū “Agra-76” siers “Liliputas” ieguvis zelta medaļu. 1984. gadā Ugličas (PSRS) sieru kvalitātes pārbaudes konkursā tam piešķirts I pakāpes diploms. Lietuvas rūpnieku konfederācijas organizētajā konkursā “Lietuvos metų gaminys 2002” (“Lietuvas 2002. gada labākais produkts”) siers “Liliputas” apbalvots ar zelta medaļu. Starptautiskajā pārtikas izstādē “World Food Moscow 2005” sieram piešķirta bronzas medaļa, bet starptautiskajā lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības izstādē “Zolotaja osen 2008” (“Zelta rudens 2008”), kas arī notika Maskavā, siers “Liliputas” greznoja Lietuvas Lauksaimniecības ministrijas izveidoto stendu. Starptautiskajā lauksaimniecības, pārtikas un iepakojumu rūpniecības izstādē “AgroBalt 2010” siers “Liliputas” ieguvis apbalvojumu kā dabīgs un ekoloģiski tīrs produkts. Par “Liliputas” un tā uzticīgajiem ražotājiem vairākkārt rakstījuši Lietuvas preses izdevumi (1999–2003).

Kaut arī “Liliputas” ir divreiz dārgāks par automatizētā sierotavā ražotu sieru, tam ir uzticīgi pircēji, kas augstu vērtē tā kvalitāti, dabīgumu un to, ka tas pagatavots ar roku darbu. Produkcijas apjoms gadu gaitā ir saglabājies stabils.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index2&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2704

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/51

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 170/12

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“COZZA DI SCARDOVARI”

EK Nr. IT-PDO-0005-0981-12.03.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums

“Cozza di Scardovari”

2.   Dalībvalsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.7. grupa. | Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi |
| --- | --- |

1.7. grupa.

Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Cozza di Scardovari” pieder pie Mytilus galloprovincialis sugas; tas ir iegarenas formas divvāku molusks ar violeti melnu gliemežvāku. Gliemežnīcas vāki ir izliekti, vienādi, gandrīz trīsstūrveida, ar smalku koncentrisku svītrojumu. No gliemežvāka iziet brūni, diezgan izturīgi pavedieni, ko sauc par “bisusu”, ar kuriem dzīvnieks piestiprinās pie tīkliem, tā sauktajiem “reste”, vai cita veida balstiem.

Produktu “Cozza di Scardovari” raksturo šādi fizikālie un organoleptiskie parametri:

| — | gaļa gaiša, labi aizpilda gliemežnīcas dobumu (gaļas iznākums salīdzinājumā ar moluska kopējo svaru – kondīcijas rādītājs – ir 25 %), |
| --- | --- |

—

gaļa gaiša, labi aizpilda gliemežnīcas dobumu (gaļas iznākums salīdzinājumā ar moluska kopējo svaru – kondīcijas rādītājs – ir 25 %),

| — | gaļa raksturīgi maiga (nātrija saturs < 210 mg/100 g), |
| --- | --- |

—

gaļa raksturīgi maiga (nātrija saturs < 210 mg/100 g),

| — | gaļa sevišķi mīksta un mutē kūstoša ar izteikti labu garšu. |
| --- | --- |

—

gaļa sevišķi mīksta un mutē kūstoša ar izteikti labu garšu.

Produktu “Cozza di Scardovari” piedāvājot tirdzniecībā, tā gliemežvākam jābūt tumšam un izturīgam pret piesitienu; produktu pārdod vai nu dzīvu ar tīklu noslēgtos iepakojumos, vai vakuumiepakojumā, vai aizsargatmosfērā, vai sasaldētu – ar vai bez gliemežvākiem.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

“Cozza di Scardovari” pamatbarību veido liels daudzums organisko un neorganisko daļiņu, kā arī augsti ražīgs fitoplanktons un zooplanktons – Scardovari līča īpatnības.

Organisko un neorganisko barības vielu daudzumu palielina bagātīgs saldūdens pieplūdums no Po upes estuāra, bet fitoplanktona un zooplanktona populāciju attīstību veicina seklie ūdeņi, temperatūra un Scardovari līča ūdeņu skābekļa saturs. Šīm divvāku gliemenēm nedod nekādas barības piedevas vai papildbarību.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Cozza di Scardovari” gliemeņu apsēklošanas, augšanas un ievākšanas posmiem jānoris vienīgi Scardovari līča audzētavās; tā kā paredzēts izmantot tīru Scardovari līča ūdeni, produkta attīrīšanas, mazgāšanas un atlases posmiem jānotiek iekārtās, kas atrodas Porto Tolle pašvaldības Scardovari, Ca' Mello un Santa Giulia apdzīvotās vietas teritorijā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Lai garantētu produkta dzīvīgumu, svaigumu un attiecīgu sanitāri higiēnisko stāvokli, kā arī nodrošinātu kontroli krāpšanas novēršanai saistībā ar produkta sajaukšanu ar citu ražošanas apgabalu izcelsmes gliemenēm, produkts jāiesaiņo maisiņos 4. punktā noteiktajā apgabalā ražošanas procesa ietvaros uzreiz pēc tā izņemšanas no attīrīšanas baseiniem.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz iepakojumiem jābūt piestiprinātam garantijas zīmogam tā, lai to nepārplēšot, iepakojumus nevarētu atvērt. Uz marķējuma jābūt šādām norādēm: „Cozza di Scardovari” un “Denominazione d’Origine Protetta” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums), ko var aizstāt arī ar akronīmu DOP (ACVN). Turklāt jābūt atveidotam nosaukuma “Cozza di Scardovari D.O.P.” logotipam un Eiropas Savienības ACVN grafiskajam simbolam.

Image

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Produkta ražošanas apgabals ir Scardovari līcis un Porto Tolle pašvaldības Scardovari, Ca’ Mello un Santa Giulia apdzīvotās vietas teritorija Rovigo provincē.

Ar itāļu valodas terminu “sacca” (līcis) apzīmē jūraslīci, ko veido daļēji slēgts jūras ieloks, kurš saikni ar atklāto jūru saglabā caur “lagūnas atveri”.

Scardovari līcis atrodas Po deltas dienviddaļā starp Po di Tolle atteku ziemeļaustrumos un Po di Gnocca atteku dienvidrietumos, un dienvidpusē to norobežo šādas Gauss-Boaga rietumu joslas ģeogrāfiskās koordinātas, kas apzīmē šā Adrijas jūras līča robežu galējos punktus:

| — | 4971445,99 N – 1773953,45 E, |
| --- | --- |

—

4971445,99 N – 1773953,45 E,

| — | 4967536,31 N – 1770965,25 E. |
| --- | --- |

—

4967536,31 N – 1770965,25 E.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Scardovari līcis ir vide, kuras raksturīgās īpašības veido ar barības vielām un suspendētām daļiņām bagāto Po upes ūdens masu sadure ar sāļo jūras ūdeni, kas pakļauts jūras plūdmaiņām.

Scardovari līča vides īpašības izceļas ar ūdeņu zemu sāļumu, jo jūras ūdeņi, kuru sāļums ir aptuveni 35 %, sajaucoties ar upes saldūdeņiem, ļauj saglabāt sāls koncentrāciju šajā jūrasvidē robežās no 10 % līdz 30 % jeb vidēji aptuveni 20 %. Upes ūdens turklāt nodrošina barības vielu ievērojamu pienesi un suspendētu organisko daļiņu bagātību.

Seklais līcis, kurā maksimālais dziļums nepārsniedz 3 m, labi laiž cauri gaismu visā dziļumā un nodrošina ļoti labus temperatūras apstākļus – vidēji tā ir augstāka nekā jūras zonās –, kā arī augstu fitoplanktona ražību; līdztekus plūdmaiņu nodrošinātajai ūdens apmaiņai tur ir arī ļoti labi hidrodinamiskie apstākļi un ūdens tiek labi bagātināts ar skābekli, tādējādi radot labvēlīgu vidi molusku augšanai.

Scardovari līča vietējie zvejnieki savu pirmo kooperatīvu dibināja 1936. gadā. Teritorijas pārveide pagājušajā gadsimtā bija ļoti strauja gan cilvēka darbības dēļ, gan arī dabas un antropogēno faktoru mijiedarbības dēļ, un Scardovari līča pašreizējā konfigurācija ir tāda, kāda tā izveidojās pēc 1966. gada plūdiem. No tā laika sākās gliemeņu audzēšanas eksperimenti mazās audzētavās Scardovari līcī, un tā bija alternatīva zvejai jūrā, kā par to liecina arī zvejnieku kooperatīva valdes ziņojums par Scardovari gliemeņu attīrīšanas iekārtu 80. gados. Arī produkta kvalitāte ir to uzņēmēju zinātības rezultāts, kuri, sākot ar 60. gadiem, sāka gliemeņu eksperimentālu audzēšanu mazās audzētavās Scardovari līcī kā alternatīvu zvejai jūrā. Gliemeņu audzēšana, kam ir ģimenes vai apvienības uzņēmuma raksturs, paredz tradicionālus audzētavu sagatavošanas un produkta apstrādes paņēmienus (galvenokārt ar rokām): gliemenes atdala un izkliedē, atbrīvo no parazītiem un pēc lieluma šķiro dažādos “reste”, lai nodrošinātu efektīvāku augšanu.

5.2.   Produkta specifika

“Cozza di Scardovari” raksturīga īpašība ir zemais nātrija saturs gaļā (zemāks par 210 mg/100 g produkta) – tas ir krietni zemāks par nātrija saturu, kāds tas ir divvāku gliemenēm, ko audzē atklātās jūras ūdeņos, un dara produktu sevišķi garšīgu un izsmalcinātu, jo gaļa ir maiga.

Turklāt gliemenēm ir augsts kondīcijas rādītājs, kas pārsniedz 25 % un nosaka īpaši labo gliemežvāku aizpildījumu ar gaļu, kas ir straujā metabolisma un ēdamās daļas izcilā pieauguma rezultāts. Šāda molusku attīstība, kura norisinās vien astoņos vai deviņos mēnešos pēc mazuļu ievietošanas audzētavā, nodrošina “Cozza di Scardovari” augsto produktivitāti.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Cozza di Scardovari” kvalitātes, fizikālās un organoleptiskās īpašības ir tā līča vides īpašību rezultāts, kura vārdā produkts ir nodēvēts. Sevišķi svarīga īpašība ir šā līča (kurā ražo “Cozza di Scardovari”) ūdeņu zemais sāļuma līmenis: tas nosaka to, ka šo gliemeņu gaļā ir zems nātrija saturs – zemāks par 210 mg/100 g produkta –, tāpēc gaļa ir sevišķi patīkama, izsmalcināta un maiga.

Suspendēto organisko daļiņu bagātība un fitoplanktona augstā produktivitāte līča seklajos ūdeņos nosaka moluska straujo metabolismu un ēdamās daļas lielo iznākumu ar kondīcijas rādītāju, kas pārsniedz 25 %, kā arī “Cozza di Scardovari” tipiskās augšanas straujumu.

Scardovari līča ģeogrāfiskās un morfoloģiskās īpašības (zems ūdenslīmenis, pastāvīga ūdeņu apmaiņa jūras plūdmaiņu dēļ, ļoti labi temperatūras apstākļi, bagātināšanās ar skābekli un hidrodinamiskums) un uzņēmēju profesionālisms tradicionālo ražošanas un audzēšanas paņēmienu izmantošanā, vistiešākajā veidā ietekmē gliemeņu labturību, ļaujot gan gliemenēm labāk un viendabīgāk attīstīties, gan arī kontrolēt to kvalitāti.

Produkta un tā nosaukuma reputācijas dokumentārs apliecinājums ir 80. gados notikušo “Cozza di Scardovari” svētku fotogrāfijas; šodien Scardovari līča gliemeņu ražošana ir svarīga nodarbe, kurā iesaistīti daudzi uzņēmēji un ģimenes uzņēmumi, un produkts ir pazīstams patērētājiem gan Itālijā, gan arī citās Eiropas valstīs.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Cozza di Scardovari” atzīšanas pieteikumu 2011. gada 21. novembrī publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 271. numurā.

Ražošanas specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama internetā šādā tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības un mežsaimniecības politikas ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Qualità e sicurezza” (ekrāna augšdaļas labajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---

Labojumi

| 15.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/55

---

Labojums Uzaicinājumā pieteikties konkursam dalībai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātnes ekspertu grupās (Parma, Itālija) – Atsauce: EFSA/E/2013/001

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 107, 2013. gada 13. aprīlis
  )

2013/C 170/13

16. lappusē punkta “11. Pieteikumu iesūtīšanas beigu termiņš” pirmajā rindkopā:

tekstu:

“.. ne vēlāk kā 2013. gada 17. jūnija pusnaktī ..”

lasīt šādi:

“.. ne vēlāk kā 2013. gada 1. jūlija pusnaktī ..”.

---