# Den Europæiske Unions C 153E/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.CE2013.153.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 153E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang31. maj 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.CE2013.153.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 153E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang31. maj 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 15. til 17. november 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 59 E af 28.2.2012.VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag den 15. november 2011 |
| 2013/C 153E/01 | Insolvensbehandling i forbindelse med EU’s selskabsretEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 med henstillinger til Kommissionen om insolvensbehandling i forbindelse med EU’s selskabsret (2011/2006(INI)) | 1 |
| BILAG TIL BESLUTNINGEN: | 5 |
| 2013/C 153E/02 | Demografiske forandringer og konsekvenserne for samhørighedspolitikkenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om demografiske forandringer og konsekvenserne for EU's fremtidige samhørighedspolitik (2010/2157(INI)) | 9 |
| 2013/C 153E/03 | Gennemførelse af direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om gennemførelse af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (2011/2024(INI)) | 15 |
| 2013/C 153E/04 | En ny forbrugerpolitisk strategiEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om en ny forbrugerpolitisk strategi 2011/2149(INI) | 25 |
| 2013/C 153E/05 | Onlinespil i det indre markedEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om onlinespil i det indre marked (2011/2084(INI)) | 35 |
| 2013/C 153E/06 | Honningbiers sundhed og udfordringer for biavlenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om honningbiers sundhed og udfordringer for biavlen (2011/2108(INI)) | 43 |
| 2013/C 153E/07 | Statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesseEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (2011/2146(INI)) | 51 |
| 2013/C 153E/08 | Den europæiske platform med fattigdom og social udstødelseEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (2011/2052(INI)) | 57 |
| | Onsdag den 16. november 2011 |
| 2013/C 153E/09 | Arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2010Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2010 (2011/2120(INI)) | 79 |
| 2013/C 153E/10 | Klimakonferencen i DurbanEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om klimakonferencen i Durban (COP17) | 83 |
| 2013/C 153E/11 | Rapport om EU's ansvar i forbindelse med udviklingsfinansieringEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om rapport om EU’s ansvar i forbindelse med udviklingsfinansiering | 97 |
| 2013/C 153E/12 | Europæisk film i den digitale tidsalderEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om europæisk film i den digitale tidsalder (2010/2306(INI)) | 102 |
| | Torsdag den 17. november 2011 |
| 2013/C 153E/13 | EU-støtte til Den Internationale StraffedomstolEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om EU-støtte til Den Internationale Straffedomstol: håndtering af udfordringer og vanskeligheder (2011/2109(INI)) | 115 |
| 2013/C 153E/14 | Topmøde EU-USA den 28. november 2011Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om topmødet mellem EU og USA den 28. november 2011 | 124 |
| 2013/C 153E/15 | Det åbne internet og netneutraliteten i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om det åbne internet og netneutraliteten i Europa | 128 |
| 2013/C 153E/16 | Forbud mod klyngebomberEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om forbud mod klyngeammunition | 132 |
| 2013/C 153E/17 | Modernisering af momslovginingen med henblik på at fremme det digitale indre markedEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om modernisering af momslovgivningen med henblik på at fremme det digitale indre marked | 135 |
| 2013/C 153E/18 | Forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og GeorgienEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og Georgien (2011/2133(INI)) | 137 |
| 2013/C 153E/19 | Integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde (2011/2151(INI)) | 143 |
| 2013/C 153E/20 | Bekæmpelse af ulovligt fiskeri på globalt planEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om bekæmpelse af ulovligt fiskeri på globalt plan - EU's rolle (2010/2210(INI)) | 148 |
| 2013/C 153E/21 | Iran - de seneste tilfælde af menneskerettighedskrænkelserEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om de seneste tilfælde af menneskerettighedskrænkelser i Iran | 157 |
| 2013/C 153E/22 | Egypten, navnlig sagen om bloggeren Alaa Abdel-FattahEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om Egypten, navnlig sagen om bloggeren Alaa Abdel-Fattah | 162 |
| 2013/C 153E/23 | Behovet for alment tilgængelige 112-alarmtjenesterEuropa-Parlamentets erklæring af 17. november 2011 om behovet for alment tilgængelige 112-alarmtjenester | 165 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 15. til 17. november 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 59 E af 28.2.2012.VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 15. november 2011

2013/C 153E/01

Insolvensbehandling i forbindelse med EU’s selskabsretEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 med henstillinger til Kommissionen om insolvensbehandling i forbindelse med EU’s selskabsret (2011/2006(INI))

1

BILAG TIL BESLUTNINGEN:

5

2013/C 153E/02

Demografiske forandringer og konsekvenserne for samhørighedspolitikkenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om demografiske forandringer og konsekvenserne for EU's fremtidige samhørighedspolitik (2010/2157(INI))

9

2013/C 153E/03

Gennemførelse af direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationerEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om gennemførelse af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (2011/2024(INI))

15

2013/C 153E/04

En ny forbrugerpolitisk strategiEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om en ny forbrugerpolitisk strategi 2011/2149(INI)

25

2013/C 153E/05

Onlinespil i det indre markedEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om onlinespil i det indre marked (2011/2084(INI))

35

2013/C 153E/06

Honningbiers sundhed og udfordringer for biavlenEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om honningbiers sundhed og udfordringer for biavlen (2011/2108(INI))

43

2013/C 153E/07

Statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesseEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (2011/2146(INI))

51

2013/C 153E/08

Den europæiske platform med fattigdom og social udstødelseEuropa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (2011/2052(INI))

57

Onsdag den 16. november 2011

2013/C 153E/09

Arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2010Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2010 (2011/2120(INI))

79

2013/C 153E/10

Klimakonferencen i DurbanEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om klimakonferencen i Durban (COP17)

83

2013/C 153E/11

Rapport om EU's ansvar i forbindelse med udviklingsfinansieringEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om rapport om EU’s ansvar i forbindelse med udviklingsfinansiering

97

2013/C 153E/12

Europæisk film i den digitale tidsalderEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om europæisk film i den digitale tidsalder (2010/2306(INI))

102

Torsdag den 17. november 2011

2013/C 153E/13

EU-støtte til Den Internationale StraffedomstolEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om EU-støtte til Den Internationale Straffedomstol: håndtering af udfordringer og vanskeligheder (2011/2109(INI))

115

2013/C 153E/14

Topmøde EU-USA den 28. november 2011Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om topmødet mellem EU og USA den 28. november 2011

124

2013/C 153E/15

Det åbne internet og netneutraliteten i EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om det åbne internet og netneutraliteten i Europa

128

2013/C 153E/16

Forbud mod klyngebomberEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om forbud mod klyngeammunition

132

2013/C 153E/17

Modernisering af momslovginingen med henblik på at fremme det digitale indre markedEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om modernisering af momslovgivningen med henblik på at fremme det digitale indre marked

135

2013/C 153E/18

Forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og GeorgienEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og Georgien (2011/2133(INI))

137

2013/C 153E/19

Integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde (2011/2151(INI))

143

2013/C 153E/20

Bekæmpelse af ulovligt fiskeri på globalt planEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om bekæmpelse af ulovligt fiskeri på globalt plan - EU's rolle (2010/2210(INI))

148

2013/C 153E/21

Iran - de seneste tilfælde af menneskerettighedskrænkelserEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om de seneste tilfælde af menneskerettighedskrænkelser i Iran

157

2013/C 153E/22

Egypten, navnlig sagen om bloggeren Alaa Abdel-FattahEuropa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om Egypten, navnlig sagen om bloggeren Alaa Abdel-Fattah

162

2013/C 153E/23

Behovet for alment tilgængelige 112-alarmtjenesterEuropa-Parlamentets erklæring af 17. november 2011 om behovet for alment tilgængelige 112-alarmtjenester

165

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 15. november 2011 |
| 2013/C 153E/24 | Samordning af de garantier, der kræves af de i artikel 54, stk. 2 (TEUF) nævnte selskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 54, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (omarbejdning) (KOM(2011)0029 - C7-0037/2011 - 2011/0011(COD)) | 166 |
| P7_TC1-COD(2011)0011Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 54, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (omarbejdning) | 167 |
| 2013/C 153E/25 | Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, undtagen artikel 10 og 11 ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, undtagen artikel 10 og 11 (08663/2011 - C7-0142/2011 - 2003/0132A(NLE)) | 167 |
| 2013/C 153E/26 | Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, for så vidt angår artikel 10 og 11 ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, undtagen artikel 10 og 11 (08663/2011 - C7-0143/2011 - 2003/0132B(NLE)) | 168 |
| 2013/C 153E/27 | Euro-Middelhavs-luftfartsaftalen EU/Jordan ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om indgåelse af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (09189/2011 - C7-0122/2011 - 2010/0180(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/28 | Aftale om fælles luftfartsområde mellem EU og Georgien ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om indgåelse af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Georgien (09185/2011 - C7-0124/2011 - 2010/0186(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/29 | Midlertidig suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif ved indførsel af visse industrivarer til De Kanariske Øer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets forordning om midlertidig suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif ved indførsel af visse industrivarer til De Kanariske Øer (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS)) | 170 |
| 2013/C 153E/30 | Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (indirekte aktioner)*Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0073 - C7-0075/2011 - 2011/0043(NLE)) | 171 |
| 2013/C 153E/31 | Short selling og visse aspekter af credit default swaps ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (KOM(2010)0482 – C7–0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0251Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om short selling og visse aspekter af credit default swaps | 177 |
| 2013/C 153E/32 | Europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer (KOM(2010)0249 - C7-0129/2010 - 2010/0133(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2010)0133Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 357/79 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF | 178 |
| 2013/C 153E/33 | Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (direkte aktioner) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE)) | 178 |
| 2013/C 153E/34 | Virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets forordning (Euratom) om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE)) | 183 |
| | Onsdag den 16. november 2011 |
| 2013/C 153E/35 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41 fra IrlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irland) (KOM(2011)0617 - C7-0313/2011 - 2011/2252(BUD)) | 188 |
| BILAG | 190 |
| 2013/C 153E/36 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/021 IE/Construction 71 fra IrlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irland) (KOM(2011)0619 - C7-0315/2011 - 2011/2254(BUD)) | 190 |
| BILAG | 192 |
| 2013/C 153E/37 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/020 IE/Construction 43 fra IrlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irland) (KOM(2011)0618 - C7-0314/2011 - 2011/2253(BUD)) | 192 |
| BILAG | 194 |
| 2013/C 153E/38 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich fra ØstrigEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich, Østrig) (KOM(2011)0579 - C7-0254/2011 - 2011/2199(BUD)) | 194 |
| BILAG | 196 |
| 2013/C 153E/39 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas fra GrækenlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grækenland) (KOM(2011)0580 - C7-0255/2011 - 2011/2200(BUD)) | 197 |
| BILAG | 199 |
| 2013/C 153E/40 | Europæisk kulturarvsmærke ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. november 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EU-tiltag vedrørende det europæiske kulturarvsmærke (10303/1/2011 - C7-0236/2011 - 2010/0044(COD)) | 199 |
| 2013/C 153E/41 | Fælles europæisk jernbaneområde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (omarbejdning) (KOM(2010)0475 - C7-0268/2010 - 2010/0253(COD)) | 200 |
| P7_TC1-COD(2010)0253Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (omarbejdning) (
  1
  ) | 201 |
| BILAG I | 255 |
| BILAG II | 255 |
| BILAG III | 256 |
| BILAG IV | 257 |
| BILAG V | 260 |
| BILAG VI | 261 |
| BILAG VII | 262 |
| BILAG VIII | 263 |
| BILAG IX | 267 |
| BILAG X | 268 |
| BILAG XI | 269 |
| BILAG XII | 270 |
| | Torsdag den 17. november 2011 |
| 2013/C 153E/42 | Program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik (KOM(2010)0494 - C7-0292/2010 - 2010/0257(COD)) | 274 |
| P7_TC1-COD(2010)0257Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 17. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik | 275 |
| BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING | 275 |
| 2013/C 153E/43 | Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0072 - C7-0077/2011 - 2011/0046(NLE)) | 275 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 15. november 2011

2013/C 153E/24

Samordning af de garantier, der kræves af de i artikel 54, stk. 2 (TEUF) nævnte selskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 54, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (omarbejdning) (KOM(2011)0029 - C7-0037/2011 - 2011/0011(COD))

166

P7_TC1-COD(2011)0011Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 54, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (omarbejdning)

167

2013/C 153E/25

Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, undtagen artikel 10 og 11 ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, undtagen artikel 10 og 11 (08663/2011 - C7-0142/2011 - 2003/0132A(NLE))

167

2013/C 153E/26

Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, for så vidt angår artikel 10 og 11 ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, undtagen artikel 10 og 11 (08663/2011 - C7-0143/2011 - 2003/0132B(NLE))

168

2013/C 153E/27

Euro-Middelhavs-luftfartsaftalen EU/Jordan ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om indgåelse af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (09189/2011 - C7-0122/2011 - 2010/0180(NLE))

169

2013/C 153E/28

Aftale om fælles luftfartsområde mellem EU og Georgien ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om indgåelse af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Georgien (09185/2011 - C7-0124/2011 - 2010/0186(NLE))

169

2013/C 153E/29

Midlertidig suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif ved indførsel af visse industrivarer til De Kanariske Øer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets forordning om midlertidig suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif ved indførsel af visse industrivarer til De Kanariske Øer (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

170

2013/C 153E/30

Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (indirekte aktioner)*Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0073 - C7-0075/2011 - 2011/0043(NLE))

171

2013/C 153E/31

Short selling og visse aspekter af credit default swaps ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (KOM(2010)0482 – C7–0264/2010 – 2010/0251(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0251Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om short selling og visse aspekter af credit default swaps

177

2013/C 153E/32

Europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer (KOM(2010)0249 - C7-0129/2010 - 2010/0133(COD))

177

P7_TC1-COD(2010)0133Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 357/79 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF

178

2013/C 153E/33

Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (direkte aktioner) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

178

2013/C 153E/34

Virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets forordning (Euratom) om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

183

Onsdag den 16. november 2011

2013/C 153E/35

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41 fra IrlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irland) (KOM(2011)0617 - C7-0313/2011 - 2011/2252(BUD))

188

BILAG

190

2013/C 153E/36

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/021 IE/Construction 71 fra IrlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irland) (KOM(2011)0619 - C7-0315/2011 - 2011/2254(BUD))

190

BILAG

192

2013/C 153E/37

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/020 IE/Construction 43 fra IrlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irland) (KOM(2011)0618 - C7-0314/2011 - 2011/2253(BUD))

192

BILAG

194

2013/C 153E/38

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich fra ØstrigEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich, Østrig) (KOM(2011)0579 - C7-0254/2011 - 2011/2199(BUD))

194

BILAG

196

2013/C 153E/39

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas fra GrækenlandEuropa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grækenland) (KOM(2011)0580 - C7-0255/2011 - 2011/2200(BUD))

197

BILAG

199

2013/C 153E/40

Europæisk kulturarvsmærke ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. november 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EU-tiltag vedrørende det europæiske kulturarvsmærke (10303/1/2011 - C7-0236/2011 - 2010/0044(COD))

199

2013/C 153E/41

Fælles europæisk jernbaneområde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (omarbejdning) (KOM(2010)0475 - C7-0268/2010 - 2010/0253(COD))

200

P7_TC1-COD(2010)0253Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (omarbejdning) (
  1
  )

1

201

BILAG I

255

BILAG II

BILAG II

255

BILAG III

256

BILAG IV

257

BILAG V

BILAG V

260

BILAG VI

261

BILAG VII

262

BILAG VIII

263

BILAG IX

267

BILAG X

268

BILAG XI

269

BILAG XII

270

Torsdag den 17. november 2011

2013/C 153E/42

Program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik (KOM(2010)0494 - C7-0292/2010 - 2010/0257(COD))

274

P7_TC1-COD(2010)0257Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 17. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik

275

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

275

2013/C 153E/43

Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0072 - C7-0077/2011 - 2011/0046(NLE))

275

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2011-2012 Mødeperioden fra den 15. til 17. november 2011 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 59 E af 28.2.2012. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 15. november 2011

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/1

---

Tirsdag den 15. november 2011Insolvensbehandling i forbindelse med EU’s selskabsret

P7_TA(2011)0484

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 med henstillinger til Kommissionen om insolvensbehandling i forbindelse med EU’s selskabsret (2011/2006(INI))

2013/C 153 E/01

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs (1) (konkursforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs (1) (konkursforordningen),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 2. maj 2006 (2), 10. september 2009 (3) og 21. januar 2010 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 2. maj 2006 (2), 10. september 2009 (3) og 21. januar 2010 (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0355/2011),

| A. | der henviser til, at forskelle i medlemsstaternes insolvenslovgivning skaber konkurrencefordele eller -ulemper og vanskeligheder for virksomheder med aktiviteter på tværs af grænserne, der kan blive hindringer for en vellykket omstrukturering af insolvente virksomheder, der henviser til, at disse forskelle fremmer "forumshopping", der henviser til, at lige vilkår vil være til fordel for det indre marked; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forskelle i medlemsstaternes insolvenslovgivning skaber konkurrencefordele eller -ulemper og vanskeligheder for virksomheder med aktiviteter på tværs af grænserne, der kan blive hindringer for en vellykket omstrukturering af insolvente virksomheder, der henviser til, at disse forskelle fremmer "forumshopping", der henviser til, at lige vilkår vil være til fordel for det indre marked;

| B. | der henviser til, at der må træffes foranstaltninger til at forebygge misbrug og spredning af fænomenet "forumshopping" og til at undgå konkurrerende hovedinsolvensbehandlinger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der må træffes foranstaltninger til at forebygge misbrug og spredning af fænomenet "forumshopping" og til at undgå konkurrerende hovedinsolvensbehandlinger;

| C. | der henviser til, at selv om det ikke er muligt at oprette et organ for materiel insolvenslovgivning på EU-plan, er der visse områder af insolvenslovgivningen, hvor harmonisering er umagen værd og opnåelig; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at selv om det ikke er muligt at oprette et organ for materiel insolvenslovgivning på EU-plan, er der visse områder af insolvenslovgivningen, hvor harmonisering er umagen værd og opnåelig;

| D. | der henviser til, at der sker en gradvis tilnærmelse mellem medlemsstaternes nationale insolvenslovgivninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der sker en gradvis tilnærmelse mellem medlemsstaternes nationale insolvenslovgivninger;

| E. | der henviser til, at konkursforordningen blev vedtaget i 2000 og har nu været i kraft i mere end ni år, der henviser til, at Kommissionen senest den 1. juni 2012 bør forelægge en rapport om dens anvendelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at konkursforordningen blev vedtaget i 2000 og har nu været i kraft i mere end ni år, der henviser til, at Kommissionen senest den 1. juni 2012 bør forelægge en rapport om dens anvendelse;

| F. | der henviser til, at konkursforordningen var resultatet af en meget langvarig forhandlingsproces, hvilket bevirkede, at mange følsomme emner ikke blev medtaget, og at dens tilgang til en række spørgsmål allerede var forældet, da den blev vedtaget; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at konkursforordningen var resultatet af en meget langvarig forhandlingsproces, hvilket bevirkede, at mange følsomme emner ikke blev medtaget, og at dens tilgang til en række spørgsmål allerede var forældet, da den blev vedtaget;

| G. | der henviser til, at der siden konkursforordningens ikrafttræden har fundet mange ændringer sted, idet 12 nye medlemsstater er blevet medlemmer af Unionen, og fænomenet koncerner er vokset enormt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der siden konkursforordningens ikrafttræden har fundet mange ændringer sted, idet 12 nye medlemsstater er blevet medlemmer af Unionen, og fænomenet koncerner er vokset enormt;

| H. | der henviser til, at en insolvens ikke kun har negative følger for de pågældende virksomheder, men også for medlemsstaters økonomi, og at formålet derfor må være at beskytte enhver økonomisk agent, skatteyder og arbejdsgiver mod konsekvenserne af insolvens; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en insolvens ikke kun har negative følger for de pågældende virksomheder, men også for medlemsstaters økonomi, og at formålet derfor må være at beskytte enhver økonomisk agent, skatteyder og arbejdsgiver mod konsekvenserne af insolvens;

| I. | der henviser til, at tilgangen i insolvensbehandlinger nu er mere centreret om redning af virksomheden som et alternativ til likvidation; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tilgangen i insolvensbehandlinger nu er mere centreret om redning af virksomheden som et alternativ til likvidation;

| J. | der henviser til, at insolvenslovgivningen bør være et redskab til at redde virksomheder på unionsplan; der henviser til, at denne form for redning, når den er mulig, er til fordel for skyldnere, kreditorer og arbejdstagere; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at insolvenslovgivningen bør være et redskab til at redde virksomheder på unionsplan; der henviser til, at denne form for redning, når den er mulig, er til fordel for skyldnere, kreditorer og arbejdstagere;

| K. | der henviser til, at det må forhindres, at en kreditor misbruger insolvensbehandlingen til at forhindre fælles tiltag til inddrivelse af fordringer, og at det således er nødvendigt at indføre passende processuelle garantier; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det må forhindres, at en kreditor misbruger insolvensbehandlingen til at forhindre fælles tiltag til inddrivelse af fordringer, og at det således er nødvendigt at indføre passende processuelle garantier;

| L. | der henviser til, at der bør indføres en juridisk ramme, som er mere tilpasset til midlertidig insolvens i virksomheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der bør indføres en juridisk ramme, som er mere tilpasset til midlertidig insolvens i virksomheder;

| M. | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020), hvori Kommissionen henviser til den manglende sammenhæng og flaskehalse, som forhindrer opnåelsen af et indre marked for det 21. århundrede, og fastslår, at: "SMV'ers adgang til det indre marked skal forbedres. Iværksættervirksomhed skal udvikles gennem konkrete politiske initiativer, herunder en forenkling af selskabslovgivningen (konkursprocedurer, statut for private europæiske selskaber osv.), og initiativer, der giver iværksættere mulighed for at starte igen efter konkurs."; |
| --- | --- |

M.

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020), hvori Kommissionen henviser til den manglende sammenhæng og flaskehalse, som forhindrer opnåelsen af et indre marked for det 21. århundrede, og fastslår, at: "SMV'ers adgang til det indre marked skal forbedres. Iværksættervirksomhed skal udvikles gennem konkrete politiske initiativer, herunder en forenkling af selskabslovgivningen (konkursprocedurer, statut for private europæiske selskaber osv.), og initiativer, der giver iværksættere mulighed for at starte igen efter konkurs.";

| N. | der henviser til, at insolvenslovgivningen også bør fastsætte regler for likvidation af en virksomhed på en måde, som er mindst skadelige og mest fordelagtige for alle parter, når det er blevet fastslået, at redningen af virksomheden formodentlig vil mislykkes eller er mislykket; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at insolvenslovgivningen også bør fastsætte regler for likvidation af en virksomhed på en måde, som er mindst skadelige og mest fordelagtige for alle parter, når det er blevet fastslået, at redningen af virksomheden formodentlig vil mislykkes eller er mislykket;

| O. | der henviser til, at årsagerne til insolvens i en virksomhed i hvert konkret tilfælde skal undersøges, dvs. det skal vurderes, om virksomhedens finansielle vanskeligheder kun er af midlertidig karakter, eller om virksomheden er fuldstændig insolvent; der henviser til, at det primært drejer sig om at fastsætte værdien af alle en skyldners aktiver og forpligtelser for at kunne vurdere dennes solvens eller insolvens; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at årsagerne til insolvens i en virksomhed i hvert konkret tilfælde skal undersøges, dvs. det skal vurderes, om virksomhedens finansielle vanskeligheder kun er af midlertidig karakter, eller om virksomheden er fuldstændig insolvent; der henviser til, at det primært drejer sig om at fastsætte værdien af alle en skyldners aktiver og forpligtelser for at kunne vurdere dennes solvens eller insolvens;

| P. | der henviser til, at koncerner er et almindeligt fænomen, men at deres insolvens endnu ikke behandles på unionsplan; der henviser til, at insolvens i en koncern formentlig vil føre til, at der indledes flere separate insolvensbehandlinger i forskellige jurisdiktioner for hvert af de insolvente medlemmer af koncernen; der henviser til, at medmindre disse behandlinger kan koordineres, er det usandsynligt, at koncernen kan omstruktureres som helhed, og at der kan blive nødvendigt at dele den op i enkelte bestanddele med deraf følgende tab for kreditorer, aktionærer og arbejdstagere; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at koncerner er et almindeligt fænomen, men at deres insolvens endnu ikke behandles på unionsplan; der henviser til, at insolvens i en koncern formentlig vil føre til, at der indledes flere separate insolvensbehandlinger i forskellige jurisdiktioner for hvert af de insolvente medlemmer af koncernen; der henviser til, at medmindre disse behandlinger kan koordineres, er det usandsynligt, at koncernen kan omstruktureres som helhed, og at der kan blive nødvendigt at dele den op i enkelte bestanddele med deraf følgende tab for kreditorer, aktionærer og arbejdstagere;

| Q. | der henviser til, at en sanering i forbindelse med koncerners insolvens som følge af de forskellige ordninger i EU's medlemsstater kun vanskeligt kan gennemføres og dermed bringer tusinder af arbejdspladser i fare; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en sanering i forbindelse med koncerners insolvens som følge af de forskellige ordninger i EU's medlemsstater kun vanskeligt kan gennemføres og dermed bringer tusinder af arbejdspladser i fare;

| R. | der henviser til, at etablering af forbindelser mellem nationale insolvensregistre og oprettelse af en generelt tilgængelig omfattende ordning for søgning efter insolvensbehandlinger vil gøre det muligt for kreditorer, aktionærer, arbejdstagere, og retter at fastslå, hvorvidt der er blevet indledt insolvensbehandlinger i en anden medlemsstat, og få oplysninger om frister og detaljer for fremlæggelse af fordringer; der henviser til, at dette vil fremme en omkostningseffektiv forvaltning og øge gennemsigtigheden under behørig hensyntagen til databeskyttelsen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at etablering af forbindelser mellem nationale insolvensregistre og oprettelse af en generelt tilgængelig omfattende ordning for søgning efter insolvensbehandlinger vil gøre det muligt for kreditorer, aktionærer, arbejdstagere, og retter at fastslå, hvorvidt der er blevet indledt insolvensbehandlinger i en anden medlemsstat, og få oplysninger om frister og detaljer for fremlæggelse af fordringer; der henviser til, at dette vil fremme en omkostningseffektiv forvaltning og øge gennemsigtigheden under behørig hensyntagen til databeskyttelsen;

| S. | der henviser til, at grænseoverskridende genopretnings-/afviklingsplaner (livstestamenter) bør have retsvirkning for finansieringsinstitutter og bør overvejes for alle systematisk relevante selskaber, selv om det ikke drejer sig om finansieringsinstitutter, som et vigtigt skridt i hen imod fastlæggelsen af behørige rammer for grænseoverskridende insolvens; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at grænseoverskridende genopretnings-/afviklingsplaner (livstestamenter) bør have retsvirkning for finansieringsinstitutter og bør overvejes for alle systematisk relevante selskaber, selv om det ikke drejer sig om finansieringsinstitutter, som et vigtigt skridt i hen imod fastlæggelsen af behørige rammer for grænseoverskridende insolvens;

| T. | der henviser til, at bestemmelserne vedrørende insolvensbehandling skal give mulighed for særlige ordninger med henblik på udskillelse af levedygtige enheder, der tilbyder væsentlige tjenesteydelser, som f.eks. betalingssystemer og andre mekanismer defineret i genopretnings-/afviklingsplaner, samt at medlemsstaterne i denne forbindelse ligeledes bør sikre, at deres insolvenslove omfatter fyldestgørende bestemmelser, som giver mulighed for særlige ordninger på EU-plan med henblik på at skille levedygtige enheder ud fra insolvente grænseoverskridende konglomerater; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at bestemmelserne vedrørende insolvensbehandling skal give mulighed for særlige ordninger med henblik på udskillelse af levedygtige enheder, der tilbyder væsentlige tjenesteydelser, som f.eks. betalingssystemer og andre mekanismer defineret i genopretnings-/afviklingsplaner, samt at medlemsstaterne i denne forbindelse ligeledes bør sikre, at deres insolvenslove omfatter fyldestgørende bestemmelser, som giver mulighed for særlige ordninger på EU-plan med henblik på at skille levedygtige enheder ud fra insolvente grænseoverskridende konglomerater;

| U. | der henviser til, at der i forbindelse med insolvensbehandling bør tages højde for koncerninterne transaktioner med henblik på at sikre en eventuel grænseoverskridende inddragelse af aktiver for at opnå et retfærdigt resultat; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der i forbindelse med insolvensbehandling bør tages højde for koncerninterne transaktioner med henblik på at sikre en eventuel grænseoverskridende inddragelse af aktiver for at opnå et retfærdigt resultat;

| V. | der henviser til, at en række investeringsselskaber, især forsikringsselskaber, ikke kan opløses hurtigt, og at der kræves en løsning, som indebærer en retfærdig fordeling af aktiver over et vist tidsrum; der henviser til, at koncerntransaktioner, afslutning eller videreførelse af virksomhedens aktiviteter bør være mulige og kan kræve en prioritering; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en række investeringsselskaber, især forsikringsselskaber, ikke kan opløses hurtigt, og at der kræves en løsning, som indebærer en retfærdig fordeling af aktiver over et vist tidsrum; der henviser til, at koncerntransaktioner, afslutning eller videreførelse af virksomhedens aktiviteter bør være mulige og kan kræve en prioritering;

| W. | der henviser til, at beslutningen om at involvere hele koncerner frem for enkeltstående juridiske enheder i insolvensbehandlinger bør være resultatorienteret og tage højde for alle yderligere følgevirkninger som f.eks. udløsning af andre saneringsværktøjer eller indvirkningen heraf på garantiordninger, som omfatter mange mærker inden for en koncern; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at beslutningen om at involvere hele koncerner frem for enkeltstående juridiske enheder i insolvensbehandlinger bør være resultatorienteret og tage højde for alle yderligere følgevirkninger som f.eks. udløsning af andre saneringsværktøjer eller indvirkningen heraf på garantiordninger, som omfatter mange mærker inden for en koncern;

| X. | der henviser til, at det ville være hensigtsmæssigt at undersøge definitionen af harmoniserede undsætningsprocedurer og normer for grænseoverskridende konglomerater, herunder især ombytning af gæld med aktier (debt-to-equity swaps); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det ville være hensigtsmæssigt at undersøge definitionen af harmoniserede undsætningsprocedurer og normer for grænseoverskridende konglomerater, herunder især ombytning af gæld med aktier (debt-to-equity swaps);

| Y. | der henviser til, at selv om arbejdsretten henhører under medlemsstaternes beføjelser, kan insolvensretten indvirke på arbejdsretten, og at harmoniseringen af procedurerne på baggrund af en øget globalisering og i særdeleshed den økonomiske krise skal ses ud fra et arbejdsretligt perspektiv, da forskellige definitioner på "ansættelse" og "arbejdstager" i medlemsstaterne ikke bør underminere arbejdstagernes rettigheder i tilfælde af insolvens; der imidlertid henviser til, at drøftelser af insolvensspørgsmålet ikke automatisk bør udgøre et påskud til at regulere beskæftigelseslovgivningen på EU-niveau; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at selv om arbejdsretten henhører under medlemsstaternes beføjelser, kan insolvensretten indvirke på arbejdsretten, og at harmoniseringen af procedurerne på baggrund af en øget globalisering og i særdeleshed den økonomiske krise skal ses ud fra et arbejdsretligt perspektiv, da forskellige definitioner på "ansættelse" og "arbejdstager" i medlemsstaterne ikke bør underminere arbejdstagernes rettigheder i tilfælde af insolvens; der imidlertid henviser til, at drøftelser af insolvensspørgsmålet ikke automatisk bør udgøre et påskud til at regulere beskæftigelseslovgivningen på EU-niveau;

| Z. | der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/94/EF af 22. oktober 2008 om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens (5) har som målsætning at sikre arbejdstagerne et minimum af beskyttelse i tilfælde af insolvens og samtidig opretholde tilstrækkelig fleksibilitet for medlemsstaterne; der henviser til, at der er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til gennemførelsen og opfordrer til, at der tages hensyn til disse forskelle; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/94/EF af 22. oktober 2008 om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens (5) har som målsætning at sikre arbejdstagerne et minimum af beskyttelse i tilfælde af insolvens og samtidig opretholde tilstrækkelig fleksibilitet for medlemsstaterne; der henviser til, at der er forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til gennemførelsen og opfordrer til, at der tages hensyn til disse forskelle;

| AA. | der henviser til, at direktiv 2008/94/EF udtrykkeligt omfatter deltidsansatte, personer med tidsbegrænset ansættelse samt personer med vikaransættelsesforhold; der henviser til, at der i tilfælde af insolvens ligeledes bør ydes større beskyttelse til personer, som arbejder på atypiske kontrakter; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at direktiv 2008/94/EF udtrykkeligt omfatter deltidsansatte, personer med tidsbegrænset ansættelse samt personer med vikaransættelsesforhold; der henviser til, at der i tilfælde af insolvens ligeledes bør ydes større beskyttelse til personer, som arbejder på atypiske kontrakter;

| AB. | der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes nogen harmonisering for så vidt angår kreditorrangorden, hvilket gør det mere vanskeligt at forudsige resultaterne af retssager; der henviser til, at det er nødvendigt at prioritere arbejdstagernes krav højere i forhold til andre kreditorers krav; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der i øjeblikket ikke findes nogen harmonisering for så vidt angår kreditorrangorden, hvilket gør det mere vanskeligt at forudsige resultaterne af retssager; der henviser til, at det er nødvendigt at prioritere arbejdstagernes krav højere i forhold til andre kreditorers krav;

| AC. | der henviser til, at anvendelsesområdet for direktiv 2008/94/EF, navnlig med hensyn til betydningen af begrebet "udestående fordringer", er for bredt, eftersom en række medlemsstater anvender en mere snæver definition af begrebet "vederlag" (f.eks. udelukkelse af fratrædelsesgodtgørelser, bonusser, godtgørelsesregler osv.), som kan resultere i manglende opfyldelse af betydelige fordringer; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at anvendelsesområdet for direktiv 2008/94/EF, navnlig med hensyn til betydningen af begrebet "udestående fordringer", er for bredt, eftersom en række medlemsstater anvender en mere snæver definition af begrebet "vederlag" (f.eks. udelukkelse af fratrædelsesgodtgørelser, bonusser, godtgørelsesregler osv.), som kan resultere i manglende opfyldelse af betydelige fordringer;

| AD. | der henviser til, at medlemsstaterne har kompetence til at definere begreberne "vederlag" og "løn", forudsat at de overholder de generelle principper om ligestilling og ikke-forskelsbehandling mellem arbejdstagere, med det resultat, at enhver insolvenssituation, som potentielt kan være til ulempe for sidstnævnte, skal tages i betragtning med henblik på udbetaling af erstatning i overensstemmelse med det sociale mål i direktiv 2008/94/EF og med henblik på fastlæggelse af tærskelværdier for erstatningen; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at medlemsstaterne har kompetence til at definere begreberne "vederlag" og "løn", forudsat at de overholder de generelle principper om ligestilling og ikke-forskelsbehandling mellem arbejdstagere, med det resultat, at enhver insolvenssituation, som potentielt kan være til ulempe for sidstnævnte, skal tages i betragtning med henblik på udbetaling af erstatning i overensstemmelse med det sociale mål i direktiv 2008/94/EF og med henblik på fastlæggelse af tærskelværdier for erstatningen;

| AE. | der henviser til, at ansættelseskontrakter er af varierende karakter rundt omkring i EU og også findes i bred mangfoldighed inden for de enkelte medlemsstater, og at det derfor på nuværende tidspunkt er umuligt at forsøge at definere begrebet "arbejdstager" på europæisk plan; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at ansættelseskontrakter er af varierende karakter rundt omkring i EU og også findes i bred mangfoldighed inden for de enkelte medlemsstater, og at det derfor på nuværende tidspunkt er umuligt at forsøge at definere begrebet "arbejdstager" på europæisk plan;

| AF. | der henviser til, at undtagelser fra anvendelsesområdet for direktiv 2008/94/EF så vidt muligt bør undgås; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at undtagelser fra anvendelsesområdet for direktiv 2008/94/EF så vidt muligt bør undgås;

| AG. | der henviser til, at de lovgivningsmæssige tiltag, der anmodes om i denne beslutning, bør baseres på detaljerede konsekvensanalyser, således som Parlamentet har anmodet om; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at de lovgivningsmæssige tiltag, der anmodes om i denne beslutning, bør baseres på detaljerede konsekvensanalyser, således som Parlamentet har anmodet om;

| 1. | anmoder Kommissionen om i henhold til artikel 50, artikel 81, stk. 2 eller artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at fremsætte et eller flere forslag vedrørende EU's rammebestemmelser for virksomheders insolvens efter de detaljerede henstillinger, som findes i bilaget, for at sikre lige vilkår, som er baseret på en grundig analyse af alle brugbare alternative løsninger; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om i henhold til artikel 50, artikel 81, stk. 2 eller artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at fremsætte et eller flere forslag vedrørende EU's rammebestemmelser for virksomheders insolvens efter de detaljerede henstillinger, som findes i bilaget, for at sikre lige vilkår, som er baseret på en grundig analyse af alle brugbare alternative løsninger;

| 2. | konstaterer, at disse henstillinger respekterer borgernes grundlæggende rettigheder og subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at disse henstillinger respekterer borgernes grundlæggende rettigheder og subsidiaritetsprincippet;

| 3. | mener, at forslagets finansielle følgevirkninger bør dækkes af passende budgetbevillinger; |
| --- | --- |

3.

mener, at forslagets finansielle følgevirkninger bør dækkes af passende budgetbevillinger;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet.

---

(1)  EFT L 160 af 30.6.2000, s. 1.

(2)  Sag C-341/04, Eurofood IFSC Ltd., Sml. 2006 I, s. 3813.

(3)  Sag C-97/08 P, Akzo Nobel NV m.fl. mod Kommissionen, Sml. 2009 I, s. 8237.

(4)  Sag C-444/07, MG Probud Gdynia sp. z o.o. [2010] ECR I-417.

(5)  EUT L 283 af 28.10.2008, s. 36.

---

Tirsdag den 15. november 2011BILAG TIL BESLUTNINGEN:

DETALJEREDE HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Del 1:
     
  Henstillinger om harmonisering af særlige aspekter ved insolvens- og selskabslovgivningen

1.1.   Henstilling om harmonisering af visse aspekter ved indledning af insolvensbehandlinger

Europa-Parlamentet foreslår harmonisering af betingelserne for, hvornår insolvensbehandlinger kan indledes. Europa-Parlamentet mener, at et direktiv bør harmonisere aspekter ved indledning af behandlinger på en sådan måde, at:

| — | insolvensbehandling kan indledes mod skyldnere, som er fysiske personer, juridiske personer eller juridiske foreninger; |
| --- | --- |

—

insolvensbehandling kan indledes mod skyldnere, som er fysiske personer, juridiske personer eller juridiske foreninger;

| — | insolvensbehandlinger indledes rettidigt for at give mulighed for en redning af virksomheden, som er i vanskeligheder; |
| --- | --- |

—

insolvensbehandlinger indledes rettidigt for at give mulighed for en redning af virksomheden, som er i vanskeligheder;

| — | insolvensbehandlinger kan indledes med hensyn til de ovennævnte skyldneres aktiver, aktiver hos enheder, der ikke har status som juridisk person (f.eks. en europæisk økonomisk firmagruppe), en arvings bo, og når aktiverne er fælleseje; |
| --- | --- |

—

insolvensbehandlinger kan indledes med hensyn til de ovennævnte skyldneres aktiver, aktiver hos enheder, der ikke har status som juridisk person (f.eks. en europæisk økonomisk firmagruppe), en arvings bo, og når aktiverne er fælleseje;

| — | alle virksomheder kan indlede en insolvensbehandling i tilfælde af, at den er midlertidig, for at de kan beskytte sig; |
| --- | --- |

—

alle virksomheder kan indlede en insolvensbehandling i tilfælde af, at den er midlertidig, for at de kan beskytte sig;

| — | insolvensbehandlingen kan også indledes efter opløsning af en juridisk enhed eller enhed, der ikke har status som juridisk person, så længe at fordelingen af aktiver endnu ikke har fundet sted eller i de tilfælde, hvor der stadig findes aktiver; |
| --- | --- |

—

insolvensbehandlingen kan også indledes efter opløsning af en juridisk enhed eller enhed, der ikke har status som juridisk person, så længe at fordelingen af aktiver endnu ikke har fundet sted eller i de tilfælde, hvor der stadig findes aktiver;

| — | insolvensbehandlingen kan indledes af en ret eller en anden kompetent myndighed efter en skriftlig anmodning af kreditor eller skyldner; anmodningen om indledning af behandlinger kan trækkes tilbage, hvis behandlingen ikke er indledt, eller hvis anmodningen ikke er blevet afvist af en ret; |
| --- | --- |

—

insolvensbehandlingen kan indledes af en ret eller en anden kompetent myndighed efter en skriftlig anmodning af kreditor eller skyldner; anmodningen om indledning af behandlinger kan trækkes tilbage, hvis behandlingen ikke er indledt, eller hvis anmodningen ikke er blevet afvist af en ret;

| — | en kreditor kan anmode om indledning af behandlingen, hvis han/hun har en retlig interesse i denne og troværdigt kan dokumentere, at han/hun har en fordring; |
| --- | --- |

—

en kreditor kan anmode om indledning af behandlingen, hvis han/hun har en retlig interesse i denne og troværdigt kan dokumentere, at han/hun har en fordring;

| — | behandlinger kan indledes, hvis skyldner er insolvent, dvs. ikke i stand til at opfylde betalingsforpligtelserne; hvis skyldner fremsætter anmodningen, kan behandlinger også indledes, hvis skyldnerens insolvens er umiddelbart forestående, dvs. hvis skyldner sandsynligvis ikke vil være i stand til at opfylde betalingsforpligtelserne; |
| --- | --- |

—

behandlinger kan indledes, hvis skyldner er insolvent, dvs. ikke i stand til at opfylde betalingsforpligtelserne; hvis skyldner fremsætter anmodningen, kan behandlinger også indledes, hvis skyldnerens insolvens er umiddelbart forestående, dvs. hvis skyldner sandsynligvis ikke vil være i stand til at opfylde betalingsforpligtelserne;

| — | hvad angår skyldnerens obligatoriske indgivelse af konkursbegæring, skal behandlingen indledes for en periode på mellem et og to måneder efter betalingsstandsningen, hvis en ret ikke allerede har indledt forundersøgelser eller andre passende foranstaltninger for at beskytte aktiverne, og for så vidt som der er tilstrækkeligt med aktiver til dækning af insolvensbehandlingen; |
| --- | --- |

—

hvad angår skyldnerens obligatoriske indgivelse af konkursbegæring, skal behandlingen indledes for en periode på mellem et og to måneder efter betalingsstandsningen, hvis en ret ikke allerede har indledt forundersøgelser eller andre passende foranstaltninger for at beskytte aktiverne, og for så vidt som der er tilstrækkeligt med aktiver til dækning af insolvensbehandlingen;

| — | medlemsstaterne har pligt til at fastsætte regler, der gør skyldner ansvarlig i tilfælde af manglende indgivelse eller mangelfuld indgivelse, og til at indføre effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner. |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne har pligt til at fastsætte regler, der gør skyldner ansvarlig i tilfælde af manglende indgivelse eller mangelfuld indgivelse, og til at indføre effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner.

1.2.   Henstilling om harmonisering af visse aspekter ved anmeldelse af fordringer

Europa-Parlamentet foreslår harmonisering af betingelserne for, hvornår fordringer i forbindelse med insolvensbehandlinger anmeldes. Europa-Parlamentet mener, at et direktiv bør harmonisere aspekter ved anmeldelse af fordringer på en sådan måde, at:

| — | datoen for fastlæggelse af de udestående fordringer er den dato, på hvilken en arbejdsgiver blev insolvent, dvs. den dato, hvor afgørelsen om at indlede insolvensbehandlingen blev truffet; |
| --- | --- |

—

datoen for fastlæggelse af de udestående fordringer er den dato, på hvilken en arbejdsgiver blev insolvent, dvs. den dato, hvor afgørelsen om at indlede insolvensbehandlingen blev truffet;

| — | kreditorerne anmelder deres fordringer til kuratoren skriftligt inden for en bestemt periode; |
| --- | --- |

—

kreditorerne anmelder deres fordringer til kuratoren skriftligt inden for en bestemt periode;

| — | medlemsstaterne er forpligtet til at fastsætte den ovennævnte frist inden for to til tre måneder fra datoen for offentliggørelsen af konkurserklæringen; |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne er forpligtet til at fastsætte den ovennævnte frist inden for to til tre måneder fra datoen for offentliggørelsen af konkurserklæringen;

| — | kreditor er forpligtet til at fremlægge dokumentation til støtte for fordringen; |
| --- | --- |

—

kreditor er forpligtet til at fremlægge dokumentation til støtte for fordringen;

| — | kurator udarbejder en tabel over alle anmeldte fordringer, og denne tabel opsættes ved den kompetente ret i henhold til konkursforordningens artikel 2, litra d); |
| --- | --- |

—

kurator udarbejder en tabel over alle anmeldte fordringer, og denne tabel opsættes ved den kompetente ret i henhold til konkursforordningens artikel 2, litra d);

| — | forsinkede anmeldelser, dvs. anmeldelser fra en kreditor, som ikke har overholdt fristen for anmeldelse af en fordring, skal kontrolleres, men kan medføre yderligere omkostninger for den pågældende kreditor. |
| --- | --- |

—

forsinkede anmeldelser, dvs. anmeldelser fra en kreditor, som ikke har overholdt fristen for anmeldelse af en fordring, skal kontrolleres, men kan medføre yderligere omkostninger for den pågældende kreditor.

1.3.   Henstilling om harmonisering af visse aspekter ved omstødelsessøgsmål

Europa-Parlamentet foreslår en harmonisering af aspekter ved omstødelsessøgsmål på en sådan måde, at:

| — | medlemsstaternes love giver mulighed for at anfægte handlinger, inden behandlingen indledes, hvis behandlingen er til skade for kreditorerne; |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes love giver mulighed for at anfægte handlinger, inden behandlingen indledes, hvis behandlingen er til skade for kreditorerne;

| — | handlinger, der kan være genstand for et omstødelsessøgsmål, er transaktioner i en situation med en forestående insolvens, erhvervelse af sikringsrettigheder, transaktioner med nærtstående parter og transaktioner med henblik på at begå svig mod kreditorerne; |
| --- | --- |

—

handlinger, der kan være genstand for et omstødelsessøgsmål, er transaktioner i en situation med en forestående insolvens, erhvervelse af sikringsrettigheder, transaktioner med nærtstående parter og transaktioner med henblik på at begå svig mod kreditorerne;

| — | de perioder, hvor en handling kan anfægtes ved et omstødelsessøgsmål, varierer i forhold til den pågældende handling; perioderne starter på datoen for anmodningen om indledning af behandlingen; perioderne kan være imellem tre og ni måneder for transaktioner, der er foretaget i en situation med en forestående insolvens, mellem seks og tolv måneder for erhvervelse af sikringsrettigheder, mellem et og to år for transaktioner med nærtstående parter og mellem tre og fem år for transaktioner med henblik på at begå svig mod kreditorerne; |
| --- | --- |

—

de perioder, hvor en handling kan anfægtes ved et omstødelsessøgsmål, varierer i forhold til den pågældende handling; perioderne starter på datoen for anmodningen om indledning af behandlingen; perioderne kan være imellem tre og ni måneder for transaktioner, der er foretaget i en situation med en forestående insolvens, mellem seks og tolv måneder for erhvervelse af sikringsrettigheder, mellem et og to år for transaktioner med nærtstående parter og mellem tre og fem år for transaktioner med henblik på at begå svig mod kreditorerne;

| — | bevisbyrden for at bevise, hvorvidt en handling kan anfægtes, ligger principielt hos den part, der hævder, at handlingen kan anfægtes; for transaktioner med nærtstående parter ligger bevisbyrden hos den nærtstående person. |
| --- | --- |

—

bevisbyrden for at bevise, hvorvidt en handling kan anfægtes, ligger principielt hos den part, der hævder, at handlingen kan anfægtes; for transaktioner med nærtstående parter ligger bevisbyrden hos den nærtstående person.

1.4.   Henstillinger om harmonisering af generelle aspekter ved kravene til kuratorens kvalifikationer og arbejde

| — | kuratoren skal godkendes af en kompetent myndighed i en medlemsstat eller udpeges af en retsinstans med kompetence i en medlemsstat, skal have et godt omdømme og skal have den uddannelsesmæssige baggrund, der er nødvendigt for udførelsen af hans/hendes hverv; |
| --- | --- |

—

kuratoren skal godkendes af en kompetent myndighed i en medlemsstat eller udpeges af en retsinstans med kompetence i en medlemsstat, skal have et godt omdømme og skal have den uddannelsesmæssige baggrund, der er nødvendigt for udførelsen af hans/hendes hverv;

| — | kuratoren skal være kompetent og kvalificeret til at vurdere situationen i skyldnerens virksomhed og til at overtage ledelsesopgaver for virksomheden; |
| --- | --- |

—

kuratoren skal være kompetent og kvalificeret til at vurdere situationen i skyldnerens virksomhed og til at overtage ledelsesopgaver for virksomheden;

| — | det vil være hensigtsmæssigt, at kuratoren ved indledningen af en hovedinsolvensbehandling inden en frist på seks måneder kan beslutte, at aktiverne beskyttes med tilbagevirkende kraft i de tilfælde, hvor et selskab har sin flyttet kapital; |
| --- | --- |

—

det vil være hensigtsmæssigt, at kuratoren ved indledningen af en hovedinsolvensbehandling inden en frist på seks måneder kan beslutte, at aktiverne beskyttes med tilbagevirkende kraft i de tilfælde, hvor et selskab har sin flyttet kapital;

| — | kurator bør få bemyndigelse til at anvende passende og prioriterede procedurer for inddrivelse af skyldige beløb til virksomheder inden afregning med kreditorerne og som et alternativ til overførsel af fordringer; |
| --- | --- |

—

kurator bør få bemyndigelse til at anvende passende og prioriterede procedurer for inddrivelse af skyldige beløb til virksomheder inden afregning med kreditorerne og som et alternativ til overførsel af fordringer;

| — | kuratoren skal være uafhængig af kreditorer og andre interessenter i forbindelse med insolvensbehandlingen; |
| --- | --- |

—

kuratoren skal være uafhængig af kreditorer og andre interessenter i forbindelse med insolvensbehandlingen;

| — | i tilfælde af en interessekonflikt skal kurator træde tilbage fra hans/hendes hverv. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af en interessekonflikt skal kurator træde tilbage fra hans/hendes hverv.

1.5.   Henstilling om harmonisering af visse aspekter ved omstruktureringsplaner

Europa-Parlamentet foreslår en harmonisering af aspekter ved etableringen, virkningerne og indholdet af omstruktureringsplaner på en sådan måde, at:

| — | den er et alternativ til opfyldelse af lovregler, for at skyldnere eller kuratorer kan fremlægge en omstruktureringsplan; |
| --- | --- |

—

den er et alternativ til opfyldelse af lovregler, for at skyldnere eller kuratorer kan fremlægge en omstruktureringsplan;

| — | planen skal indeholde bestemmelser til fyldestgørelse af kreditorerne og for skyldnerens ansvar, efter at insolvensbehandlingen er afsluttet; |
| --- | --- |

—

planen skal indeholde bestemmelser til fyldestgørelse af kreditorerne og for skyldnerens ansvar, efter at insolvensbehandlingen er afsluttet;

| — | planen skal indeholde alle relevante oplysninger, således at kreditorer kan afgøre, om de kan acceptere planen; |
| --- | --- |

—

planen skal indeholde alle relevante oplysninger, således at kreditorer kan afgøre, om de kan acceptere planen;

| — | planen skal være godkendt eller afvist i en bestemt procedure for den kompetente retsinstans; |
| --- | --- |

—

planen skal være godkendt eller afvist i en bestemt procedure for den kompetente retsinstans;

| — | uskadte kreditorer eller parter, som ikke er påvirket af planen, bør ikke være bemyndiget til at stemme om planen, eller i det mindste bør de ikke kunne standse den. |
| --- | --- |

—

uskadte kreditorer eller parter, som ikke er påvirket af planen, bør ikke være bemyndiget til at stemme om planen, eller i det mindste bør de ikke kunne standse den.

Del 2:
     
  Henstillinger om revision af Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 af 29. maj 2000 om konkurs

2.1.   Henstilling vedrørende konkursforordningens anvendelsesområde

Europa-Parlamentet mener, at anvendelsesområdet for konkursforordningen bør udvides til at omfatte insolvensbehandlinger, hvori skyldneren stadig er i besiddelse af virksomheden, eller hvis en midlertidig kurator er blevet udpeget. Konkursforordningens bilag A bør revideres i overensstemmelse hermed.

2.2.   Henstilling om definition af "center for hovedinteresser"

Europa-Parlamentet mener, at konkursforordningen bør indeholde en definition af begrebet "center for hovedinteresser", der skal være formuleret således, at svigagtig forumshopping undgås. Europa-Parlamentet foreslår, at der indføres en formel definition, baseret på ordlyden i betragtning 13, der tager hensyn til den objektive synlighed for tredjemand.

Europa-Parlamentet mener, at definitionen af kendetegn bør tage hensyn til f.eks. den udefra observerbare likvidation af forretningsaktiviteter, aktivernes placering, vedligeholdelse af kontorarealer, arbejdstagernes opholdssted osv.

2.3.   Henstilling om definition af "forretningssted" i forbindelse med sekundære insolvensbehandlinger

Europa-Parlamentet mener, at konkursforordningen bør indeholde en definition af "forretningssted" som ethvert sted, hvor skyldneren udøver en ikke-forbigående økonomisk eller erhvervsmæssig aktivitet med menneskelige ressourcer og varer og tjenesteydelser.

2.4.   Henstilling om samarbejde mellem retterne

Europa-Parlamentet mener, at artikel 32 i konkursforordningen bør indeholde en utvetydig pligt til kommunikation og samarbejde ikke kun mellem kuratorer, men også mellem retterne.

Europa-Parlamentet opfordrer til, at fristerne for behandling ved indledning af hoved- og sekundærinsolvensbehandlingerne bør harmoniseres og afkortes.

2.5.   Henstilling om visse aspekter ved omstødelsessøgsmål

Europa-Parlamentet mener, at insolvensforordningens artikel 13 bør revideres, så den ikke tilskynder til grænseoverskridende omstødelsessøgsmål, men bidrager til at undgå, at omstødelsessøgsmål kan gennemføres ved hjælp af bestemmelser om lovvalg.

Revisionen af bestemmelserne om omstødelsessøgsmål bør under alle omstændigheder tage hensyn til, at et insolvent holdingselskabs sunde datterselskaber ikke bør bringes i insolvens som følge af omstødelsessøgsmål i stedet for at blive solgt i kreditorernes interesse som en going concern.

Del 3:
     
  Henstillinger om koncerners insolvens

Som følge af de forskellige integrationsniveauer, som kan findes i en koncern, mener Europa Parlamentet, at Kommissionens bør fremlægge et fleksibelt forslag til regulering af insolvens i koncerner under hensyntagen til følgende:

| 1. | Når den funktionelle struktur eller ejerstrukturen tillader det, bør følgende fremgangsmåde anvendes:






  A. | Behandlinger bør indledes i de medlemsstater, hvor koncernens driftsmæssige hovedkvarter er beliggende. Anerkendelse af indledningen af behandlingen bør være automatisk. |
| --- | --- | --- |

1.

Når den funktionelle struktur eller ejerstrukturen tillader det, bør følgende fremgangsmåde anvendes:

A.

Behandlinger bør indledes i de medlemsstater, hvor koncernens driftsmæssige hovedkvarter er beliggende. Anerkendelse af indledningen af behandlingen bør være automatisk.

| B. | Indledning af hovedinsolvensbehandlingen bør resultere i en udsættelse af de behandlinger, der er indledt i en anden medlemsstat mod andre dele af koncernen. |
| --- | --- |

B.

Indledning af hovedinsolvensbehandlingen bør resultere i en udsættelse af de behandlinger, der er indledt i en anden medlemsstat mod andre dele af koncernen.

| C. | Der bør udpeges en fælles kurator. |
| --- | --- |

C.

Der bør udpeges en fælles kurator.

| D. | I hver medlemsstat, hvori accessoriske insolvensbehandlinger indledes, bør der nedsættes et udvalg for at forsvare og repræsentere interesserne for de lokale kreditorer og medarbejdere. |
| --- | --- |

D.

I hver medlemsstat, hvori accessoriske insolvensbehandlinger indledes, bør der nedsættes et udvalg for at forsvare og repræsentere interesserne for de lokale kreditorer og medarbejdere.

| E. | Hvis det er umuligt at afgøre, hvilke aktiver der hører til hvilken skyldner, eller at vurdere fordringer mellem virksomheder, bør der undtagelsesvist gøres brug af en sammenlægning af boet. |
| --- | --- |

E.

Hvis det er umuligt at afgøre, hvilke aktiver der hører til hvilken skyldner, eller at vurdere fordringer mellem virksomheder, bør der undtagelsesvist gøres brug af en sammenlægning af boet.

| 2. | For insolvensbehandlinger i forbindelse med decentrale koncerner, bør instrumentet sikre følgende:






  A. | Bestemmelser for obligatorisk koordinering og samarbejde mellem retterne, mellem retterne og insolvensrepræsentanterne og mellem insolvensrepræsentanterne. |
| --- | --- | --- |

2.

For insolvensbehandlinger i forbindelse med decentrale koncerner, bør instrumentet sikre følgende:

A.

Bestemmelser for obligatorisk koordinering og samarbejde mellem retterne, mellem retterne og insolvensrepræsentanterne og mellem insolvensrepræsentanterne.

| B. | Bestemmelser om umiddelbar anerkendelse af afgørelser vedrørende indledning, afvikling og afslutning af insolvensbehandlinger, der er truffet i forbindelse med disse insolvensbehandlinger. |
| --- | --- |

B.

Bestemmelser om umiddelbar anerkendelse af afgørelser vedrørende indledning, afvikling og afslutning af insolvensbehandlinger, der er truffet i forbindelse med disse insolvensbehandlinger.

| C. | Bestemmelser om kuratorers og kreditorers adgang til retter. |
| --- | --- |

C.

Bestemmelser om kuratorers og kreditorers adgang til retter.

| D. | Bestemmelser, der letter og fremmer anvendelsen af forskellige former for samarbejde mellem retterne for at koordinere insolvensbehandlingerne og fastsætte betingelserne og beskyttelsesklausuler, der bør finde anvendelse på disse samarbejdsformer. Disse vil påvirke udvekslingen af oplysninger, koordineringen af aktiviteter og udarbejdelsen af fælles løsninger for:






  — | formidling af information mellem retterne på enhver måde |
| --- | --- | --- |

D.

Bestemmelser, der letter og fremmer anvendelsen af forskellige former for samarbejde mellem retterne for at koordinere insolvensbehandlingerne og fastsætte betingelserne og beskyttelsesklausuler, der bør finde anvendelse på disse samarbejdsformer. Disse vil påvirke udvekslingen af oplysninger, koordineringen af aktiviteter og udarbejdelsen af fælles løsninger for:

—

formidling af information mellem retterne på enhver måde

| — | koordinering af forvaltningen og tilsynet med skyldnerens aktiver og anliggender |
| --- | --- |

—

koordinering af forvaltningen og tilsynet med skyldnerens aktiver og anliggender

| — | forhandling, godkendelse og gennemførelse af insolvensaftaler om koordinering af retsforfølgningen |
| --- | --- |

—

forhandling, godkendelse og gennemførelse af insolvensaftaler om koordinering af retsforfølgningen

| — | koordinering af retsmøder. |
| --- | --- |

—

koordinering af retsmøder.

| E. | Bestemmelser, der giver mulighed for og fremmer udnævnelsen af en fælles kurator for alle behandlinger, som skal udpeges af de involverede retter og med bistand fra lokale repræsentanter, der udgør en styringsgruppe, og bestemmelser om proceduren for samarbejdet mellem styringsgruppens medlemmer. |
| --- | --- |

E.

Bestemmelser, der giver mulighed for og fremmer udnævnelsen af en fælles kurator for alle behandlinger, som skal udpeges af de involverede retter og med bistand fra lokale repræsentanter, der udgør en styringsgruppe, og bestemmelser om proceduren for samarbejdet mellem styringsgruppens medlemmer.

| F. | Bestemmelser, der muliggør og fremmer grænseoverskridende insolvensaftaler, som ville løse spørgsmålet om fordelingen af ansvaret for forskellige aspekter for gennemførelsen og forvaltningen af behandlingerne mellem de forskellige involverede retter og mellem insolvensrepræsentanterne, herunder:






  — | fordeling af ansvarsområder mellem aftalens parter |
| --- | --- | --- |

F.

Bestemmelser, der muliggør og fremmer grænseoverskridende insolvensaftaler, som ville løse spørgsmålet om fordelingen af ansvaret for forskellige aspekter for gennemførelsen og forvaltningen af behandlingerne mellem de forskellige involverede retter og mellem insolvensrepræsentanterne, herunder:

—

fordeling af ansvarsområder mellem aftalens parter

| — | tilgængelighed og koordinering af bistand |
| --- | --- |

—

tilgængelighed og koordinering af bistand

| — | koordinering af inddrivelse af aktiver til fordel for kreditorerne generelt |
| --- | --- |

—

koordinering af inddrivelse af aktiver til fordel for kreditorerne generelt

| — | indgivelse og behandling af fordringer |
| --- | --- |

—

indgivelse og behandling af fordringer

| — | kommunikationsmetoder, herunder -sprog, -hyppighed og -midler |
| --- | --- |

—

kommunikationsmetoder, herunder -sprog, -hyppighed og -midler

| — | anvendelse og afhændelse af aktiver |
| --- | --- |

—

anvendelse og afhændelse af aktiver

| — | koordinering og harmonisering af omstruktureringsplaner |
| --- | --- |

—

koordinering og harmonisering af omstruktureringsplaner

| — | spørgsmål særligt relateret til aftalen, herunder ændring og afslutning, fortolkning, effektivitet og bilæggelse af tvister |
| --- | --- |

—

spørgsmål særligt relateret til aftalen, herunder ændring og afslutning, fortolkning, effektivitet og bilæggelse af tvister

| — | forvaltning af behandlinger, navnlig med hensyn til udsættelser af behandlinger eller aftaler mellem parter, der ikke har adgang til visse retshandlinger |
| --- | --- |

—

forvaltning af behandlinger, navnlig med hensyn til udsættelser af behandlinger eller aftaler mellem parter, der ikke har adgang til visse retshandlinger

| — | beskyttelsesklausuler |
| --- | --- |

—

beskyttelsesklausuler

| — | omkostninger og gebyrer. |
| --- | --- |

—

omkostninger og gebyrer.

Del 4:
     
  Henstilling om oprettelse af et EU-insolvensregister

Europa-Parlamentet foreslår oprettelsen af et EU-insolvensregister inden for rammerne af den europæiske e-justice-portal, der som minimum for hver grænseoverskridende insolvensbehandling, der er indledt, bør indeholde:

| — | de relevante retsafgørelser og domme, |
| --- | --- |

—

de relevante retsafgørelser og domme,

| — | udnævnelsen af kuratoren og dennes kontaktoplysninger, |
| --- | --- |

—

udnævnelsen af kuratoren og dennes kontaktoplysninger,

| — | fristerne for indgivelse af krav |
| --- | --- |

—

fristerne for indgivelse af krav

Det bør være obligatorisk for retterne at videresende disse oplysninger til EU-registret.

Oplysningerne bør forefindes på medlemsstatens officielle sprog, hvori behandlingen er indledt, og på engelsk.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/9

---

Tirsdag den 15. november 2011Demografiske forandringer og konsekvenserne for samhørighedspolitikken

P7_TA(2011)0485

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om demografiske forandringer og konsekvenserne for EU's fremtidige samhørighedspolitik (2010/2157(INI))

2013/C 153 E/02

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den 5. rapport om den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed fra GD Regio, navnlig side 230-234, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 5. rapport om den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed fra GD Regio, navnlig side 230-234,

| — | der henviser til konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid, (KOM(2010)0642), og ledsagedokumentet hertil (SEK(2010)1348), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid, (KOM(2010)0642), og ledsagedokumentet hertil (SEK(2010)1348),

| — | der henviser til GD Regio's arbejdsdokument fra november 2008 om regioner i 2020 - en vurdering af fremtidens udfordringer for EU's regioner (baggrundsdokument til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2008)2868)), |
| --- | --- |

—

der henviser til GD Regio's arbejdsdokument fra november 2008 om regioner i 2020 - en vurdering af fremtidens udfordringer for EU's regioner (baggrundsdokument til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2008)2868)),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. november 2010 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. november 2010 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om den demografiske udvikling i Europa (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om den demografiske udvikling i Europa (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget fra 10. maj 2007 om fremme af solidaritet mellem generationerne (KOM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget fra 10. maj 2007 om fremme af solidaritet mellem generationerne (KOM(2007)0244),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om de demografiske udfordringer og solidariteten mellem generationerne (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006 om den demografiske udvikling i Europa - En udfordring, men også en chance (KOM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006 om den demografiske udvikling i Europa - En udfordring, men også en chance (KOM(2006)0571),

| — | der henviser til grønbogen "Demografiske ændringer - Behov for ny solidaritet mellem generationerne" (KOM(2005)0094) af 16. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til grønbogen "Demografiske ændringer - Behov for ny solidaritet mellem generationerne" (KOM(2005)0094) af 16. marts 2005,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0350/2011),

| A. | der henviser til, at det er en kendsgerning, at der sker demografiske ændringer i EU og resten af verden, at en af de vigtigste opgaver i fremtiden er, hvordan man forholder sig til disse ændringer, og at EU's befolkning er den ældste i verden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er en kendsgerning, at der sker demografiske ændringer i EU og resten af verden, at en af de vigtigste opgaver i fremtiden er, hvordan man forholder sig til disse ændringer, og at EU's befolkning er den ældste i verden;

| B. | der henviser til, at de demografiske ændringer er kendetegnet ved befolkningsaldring og stærke migrationsstrømme fra såvel tredjelande som fra øst til vest inden for EU og fra landdistrikter til byområder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de demografiske ændringer er kendetegnet ved befolkningsaldring og stærke migrationsstrømme fra såvel tredjelande som fra øst til vest inden for EU og fra landdistrikter til byområder;

| C. | der henviser til, at de demografiske ændringer navnlig stiller visse regioner over for nye opgaver, som imidlertid ikke blot skal opfattes som en trussel, men også som en chance; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de demografiske ændringer navnlig stiller visse regioner over for nye opgaver, som imidlertid ikke blot skal opfattes som en trussel, men også som en chance;

| D. | der henviser til, at Kommissionens GD Regio's undersøgelse om "regionerne i 2020" identificerede de demografiske ændringer som en central udfordring; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionens GD Regio's undersøgelse om "regionerne i 2020" identificerede de demografiske ændringer som en central udfordring;

| E. | der henviser til, at demografiske ændringer berører såvel landdistrikter som byområder og bl.a. har følger for muligheden for at sikre god infrastruktur og gode tjenesteydelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at demografiske ændringer berører såvel landdistrikter som byområder og bl.a. har følger for muligheden for at sikre god infrastruktur og gode tjenesteydelser;

| F. | der henviser til, at det principielt er op til medlemsstaterne at tage alle udfordringer i forbindelse med de demografiske ændringer op, men at regionerne må handle proaktivt og i den forbindelse har brug for støtte fra EU-side; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det principielt er op til medlemsstaterne at tage alle udfordringer i forbindelse med de demografiske ændringer op, men at regionerne må handle proaktivt og i den forbindelse har brug for støtte fra EU-side;

| G. | der henviser til, at medlemsstaterne inden for rammerne af de operationelle programmer for 2007-2013 har afsat 30 milliarder EUR fra strukturfondene til foranstaltninger vedrørende demografiske ændringer, og til, at de regionale og lokale myndigheder spiller en central rolle for så vidt angår håndteringen af denne ændring, således at regionalpolitikken bliver et afgørende EU-instrument i denne forbindelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemsstaterne inden for rammerne af de operationelle programmer for 2007-2013 har afsat 30 milliarder EUR fra strukturfondene til foranstaltninger vedrørende demografiske ændringer, og til, at de regionale og lokale myndigheder spiller en central rolle for så vidt angår håndteringen af denne ændring, således at regionalpolitikken bliver et afgørende EU-instrument i denne forbindelse;

Generelt

| 1. | betragter den stigende forventede levealder i Europa som noget glædeligt; mener, at offentligheden ofte kun ser farerne og ikke de muligheder, som de demografiske ændringer rummer; |
| --- | --- |

1.

betragter den stigende forventede levealder i Europa som noget glædeligt; mener, at offentligheden ofte kun ser farerne og ikke de muligheder, som de demografiske ændringer rummer;

| 2. | finder, at alle muligheder bør undersøges omhyggeligt og udnyttes på egnet vis, bl.a. med støtte fra samhørighedspolitikinstrumenterne; |
| --- | --- |

2.

finder, at alle muligheder bør undersøges omhyggeligt og udnyttes på egnet vis, bl.a. med støtte fra samhørighedspolitikinstrumenterne;

| 3. | mener, at de demografiske ændringer har yderst forskellig indvirkning på regionerne, alt efter om de sker hurtigt eller langsomt, og om det drejer sig om regioner med nettotilvandring eller regioner med afvandring, og at der derfor er behov for en anderledes tilpasningsstrategi, som skal tackles på samordnet vis af alle europæiske, nationale og regionale myndigheder; konstaterer, at livskvalitet har en anden betydning i regioner med afvandring, dvs. hovedsagelig landdistrikter, end i regioner med stigende indbyggertal, og mener derfor, at der er brug for differentierede støttestrategier; er af den opfattelse, at afvandringen af arbejdskraft forstærker virkningerne af de demografiske ændringer, og at befolkningens aldring kun er en del af billedet; |
| --- | --- |

3.

mener, at de demografiske ændringer har yderst forskellig indvirkning på regionerne, alt efter om de sker hurtigt eller langsomt, og om det drejer sig om regioner med nettotilvandring eller regioner med afvandring, og at der derfor er behov for en anderledes tilpasningsstrategi, som skal tackles på samordnet vis af alle europæiske, nationale og regionale myndigheder; konstaterer, at livskvalitet har en anden betydning i regioner med afvandring, dvs. hovedsagelig landdistrikter, end i regioner med stigende indbyggertal, og mener derfor, at der er brug for differentierede støttestrategier; er af den opfattelse, at afvandringen af arbejdskraft forstærker virkningerne af de demografiske ændringer, og at befolkningens aldring kun er en del af billedet;

| 4. | mener, at EFRU og ESF kan bidrage til opgaven med at tackle de udfordringer, der følger af de demografiske ændringer i EU, nemlig på den ene side det stigende antal ældre og, på den anden, det faldende antal unge; er tilhænger af at anvende EFRU-midler til at bidrage til at øge antallet af ældrevenlige boliger for at sikre de ældre en høj livskvalitet; opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at anvende de midler, der er til rådighed inden for rammerne af EFRU og ESF, til hjælp til unge familier; |
| --- | --- |

4.

mener, at EFRU og ESF kan bidrage til opgaven med at tackle de udfordringer, der følger af de demografiske ændringer i EU, nemlig på den ene side det stigende antal ældre og, på den anden, det faldende antal unge; er tilhænger af at anvende EFRU-midler til at bidrage til at øge antallet af ældrevenlige boliger for at sikre de ældre en høj livskvalitet; opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at anvende de midler, der er til rådighed inden for rammerne af EFRU og ESF, til hjælp til unge familier;

| 5. | mener, at politiske rammebetingelser for ligestilling mellem kønnene kan medvirke til at imødegå de demografiske udfordringer; kræver derfor, at spørgsmålet om ligestilling mellem kønnene tages i betragtning i alle overvejelser vedrørende demografiske spørgsmål; |
| --- | --- |

5.

mener, at politiske rammebetingelser for ligestilling mellem kønnene kan medvirke til at imødegå de demografiske udfordringer; kræver derfor, at spørgsmålet om ligestilling mellem kønnene tages i betragtning i alle overvejelser vedrørende demografiske spørgsmål;

| 6. | mener, at den i øjeblikket stadigt dårligere demografiske situation i det mindste i nogle medlemsstater vil give anledning til drøftelser om en reform af pensionsordningerne i nær fremtid; |
| --- | --- |

6.

mener, at den i øjeblikket stadigt dårligere demografiske situation i det mindste i nogle medlemsstater vil give anledning til drøftelser om en reform af pensionsordningerne i nær fremtid;

Strukturpolitiske reformer

| 7. | opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at tage hensyn til regionernes forskellige udviklingsniveauer og demografiske indikatorer, f.eks. forsørgelsesbyrden, ved tildelingen og fordelingen af EU's strukturfondsmidler og ved defineringen af virkningsgraderne; erindrer om, at EU har verdens højeste antal ældre i forhold til den øvrige del af befolkningen; er af den opfattelse, at Kommissionen også bør foreslå andre metoder til imødegåelse af de demografiske ændringer på samlet europæisk plan; mener, at det såvel ud fra aspektet om adgang til infrastrukturer, tjenesteydelser og miljøbeskyttelsesaspektet er af afgørende betydning ikke blot at analysere arbejdstagerafvandringen, men også behovet for at sikre forudsætningerne for, at borgerne kan blive boende i deres hjemegn, for på denne måde at undgå befolkningskoncentrationer i bestemte bymæssigt bebyggede områder; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at tage hensyn til regionernes forskellige udviklingsniveauer og demografiske indikatorer, f.eks. forsørgelsesbyrden, ved tildelingen og fordelingen af EU's strukturfondsmidler og ved defineringen af virkningsgraderne; erindrer om, at EU har verdens højeste antal ældre i forhold til den øvrige del af befolkningen; er af den opfattelse, at Kommissionen også bør foreslå andre metoder til imødegåelse af de demografiske ændringer på samlet europæisk plan; mener, at det såvel ud fra aspektet om adgang til infrastrukturer, tjenesteydelser og miljøbeskyttelsesaspektet er af afgørende betydning ikke blot at analysere arbejdstagerafvandringen, men også behovet for at sikre forudsætningerne for, at borgerne kan blive boende i deres hjemegn, for på denne måde at undgå befolkningskoncentrationer i bestemte bymæssigt bebyggede områder;

| 8. | er af den opfattelse, at gennemførelse af EU-politikker også kan føre til fælles løsninger og synergier, når det gælder demografiske ændringer; opfordrer Kommissionen til at integrere de demografiske ændringer som et horisontalt mål i den fremtidige samhørighedspolitik; opfordrer endvidere Kommissionen til at insistere på, at der tages hensyn til dette spørgsmål, når der indgås investeringspartnerskaber med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

er af den opfattelse, at gennemførelse af EU-politikker også kan føre til fælles løsninger og synergier, når det gælder demografiske ændringer; opfordrer Kommissionen til at integrere de demografiske ændringer som et horisontalt mål i den fremtidige samhørighedspolitik; opfordrer endvidere Kommissionen til at insistere på, at der tages hensyn til dette spørgsmål, når der indgås investeringspartnerskaber med medlemsstaterne;

| 9. | tilskynder medlemsstaterne og regionerne til i højere grad end hidtil at tage de demografiske ændringer og konsekvenserne heraf i betragtning samt til at iværksætte foranstaltninger til at tackle spørgsmålet som en horisontal målsætning i forbindelse med udformningen af nationale strategiske rammeprogrammer (eller ethvert tilsvarende dokument) og i deres operationelle programmer; mener i den forbindelse, at det er muligt at knytte flagskibsprojekterne i Europa 2020-strategien, herunder partnerskabet for en aktiv og sund aldring, sammen med parternes ønsker i disse programmer; |
| --- | --- |

9.

tilskynder medlemsstaterne og regionerne til i højere grad end hidtil at tage de demografiske ændringer og konsekvenserne heraf i betragtning samt til at iværksætte foranstaltninger til at tackle spørgsmålet som en horisontal målsætning i forbindelse med udformningen af nationale strategiske rammeprogrammer (eller ethvert tilsvarende dokument) og i deres operationelle programmer; mener i den forbindelse, at det er muligt at knytte flagskibsprojekterne i Europa 2020-strategien, herunder partnerskabet for en aktiv og sund aldring, sammen med parternes ønsker i disse programmer;

| 10. | efterlyser proaktive foranstaltninger til forebyggelse af de negative følger af demografiske ændringer og øget teknisk bistand til de regioner, der er hårdest ramt af faldende befolkningstal og aldring, for at sikre, at de bevarer deres absorptionskapacitet og muligheden for at få gavn af støttemidler fra strukturfondene; |
| --- | --- |

10.

efterlyser proaktive foranstaltninger til forebyggelse af de negative følger af demografiske ændringer og øget teknisk bistand til de regioner, der er hårdest ramt af faldende befolkningstal og aldring, for at sikre, at de bevarer deres absorptionskapacitet og muligheden for at få gavn af støttemidler fra strukturfondene;

| 11. | er af den opfattelse, at de offentlige og private aktører i Europa har mulighed for at gå forrest og bane vejen, bl.a. ved hjælp af social innovation, når det drejer sig om at tage de udfordringer op, der opstår som følge af befolkningsudviklingen og -aldringen; minder om, at man på såvel privat som offentligt plan i stadig stigende omfang skal beskæftige sig med de omkostninger, som aldringen forårsager; erkender, at dette område har et stadigt voksende potentiale for såvel iværksætteri som innovation; |
| --- | --- |

11.

er af den opfattelse, at de offentlige og private aktører i Europa har mulighed for at gå forrest og bane vejen, bl.a. ved hjælp af social innovation, når det drejer sig om at tage de udfordringer op, der opstår som følge af befolkningsudviklingen og -aldringen; minder om, at man på såvel privat som offentligt plan i stadig stigende omfang skal beskæftige sig med de omkostninger, som aldringen forårsager; erkender, at dette område har et stadigt voksende potentiale for såvel iværksætteri som innovation;

| 12. | understreger, at demografiske ændringer og navnlig befolkningens aldring har tydelige konsekvenser for etableringen af en social infrastruktur som f.eks. pensionsordninger og syge- og sundhedspleje, hvor de regionale myndigheder skal dække den ændrede efterspørgsel fra forskellige befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

12.

understreger, at demografiske ændringer og navnlig befolkningens aldring har tydelige konsekvenser for etableringen af en social infrastruktur som f.eks. pensionsordninger og syge- og sundhedspleje, hvor de regionale myndigheder skal dække den ændrede efterspørgsel fra forskellige befolkningsgrupper;

| 13. | opfordrer til, at de fremtidige ESF-bestemmelser bliver nemmere at forvalte, således at mindre organisationer i højere grad kan få adgang til støtte og kan udvikle og forvalte innovative sociale projekter; opfordrer Kommissionen til i den fremtidige ESF at øge støtten til transnationale pilotprojekter på EU-plan, der tackler sociale og beskæftigelsesmæssige spørgsmål, for at lette det innovative regionale, grænseoverskridende og overregionale samarbejde og dermed imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med de demografiske forandringer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til, at de fremtidige ESF-bestemmelser bliver nemmere at forvalte, således at mindre organisationer i højere grad kan få adgang til støtte og kan udvikle og forvalte innovative sociale projekter; opfordrer Kommissionen til i den fremtidige ESF at øge støtten til transnationale pilotprojekter på EU-plan, der tackler sociale og beskæftigelsesmæssige spørgsmål, for at lette det innovative regionale, grænseoverskridende og overregionale samarbejde og dermed imødegå de fælles udfordringer i forbindelse med de demografiske forandringer;

Byudvikling og infrastruktur

| 14. | opfordrer regionerne til at udnytte strukturfondene til at hjælpe med at imødegå de demografiske udfordringer og forbedre adgangen til sociale og administrative tjenester, herunder i små og fjerntliggende byer og landsbyer, ved at fremme de enkelte regioners særlige potentiale og styrke de faktorer, der får folk til at ønske at blive boende; |
| --- | --- |

14.

opfordrer regionerne til at udnytte strukturfondene til at hjælpe med at imødegå de demografiske udfordringer og forbedre adgangen til sociale og administrative tjenester, herunder i små og fjerntliggende byer og landsbyer, ved at fremme de enkelte regioners særlige potentiale og styrke de faktorer, der får folk til at ønske at blive boende;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at skabe mere fleksible vilkår for at fremme krydsfinansiering mellem EFRU og ESF i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af planer og strategier for integreret byudvikling; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at skabe mere fleksible vilkår for at fremme krydsfinansiering mellem EFRU og ESF i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af planer og strategier for integreret byudvikling;

| 16. | mener, at det med henblik på at forhindre affolkning er nødvendigt at udvikle børne- og familievenlige byer, der også er indrettet efter behovene hos handicappede og bevægelseshæmmede; er af den opfattelse, at det, når som helst dette er muligt, bør sikres, at der ikke er for stor afstand mellem arbejdspladser, boliger og rekreative områder; opfordrer regionerne til i forbindelse med byplanlægning at være opmærksomme på, at bolig- og erhvervsområder samt grønne områder blandes og udvikles på en afbalanceret og harmonisk måde, og at forbindelserne til forstæder, der er øremærket til at være nye boligområder, forbedres; mener desuden, at der bør skabes bedre muligheder for telearbejde; |
| --- | --- |

16.

mener, at det med henblik på at forhindre affolkning er nødvendigt at udvikle børne- og familievenlige byer, der også er indrettet efter behovene hos handicappede og bevægelseshæmmede; er af den opfattelse, at det, når som helst dette er muligt, bør sikres, at der ikke er for stor afstand mellem arbejdspladser, boliger og rekreative områder; opfordrer regionerne til i forbindelse med byplanlægning at være opmærksomme på, at bolig- og erhvervsområder samt grønne områder blandes og udvikles på en afbalanceret og harmonisk måde, og at forbindelserne til forstæder, der er øremærket til at være nye boligområder, forbedres; mener desuden, at der bør skabes bedre muligheder for telearbejde;

| 17. | konstaterer, at navnlig små byer i afvandringsregioner udfylder en vigtig funktion som centre for tjenesteydelser; kræver, at der i de fremtidige strukturfonde tages hensyn til denne centrale funktion, navnlig ved at forbedre koordineringen af ELFUL med EFRU og ESF; konstaterer, at affolkningen af landdistrikterne har negative følgevirkninger for byområder, og at økonomisk og socialt blomstrende landdistrikter er et offentligt gode, som bør anerkendes i form af et adækvat finansieret program for udvikling af landdistrikterne; opfordrer medlemsstaterne, regionerne og kommunerne til at stille et omfattende og velfungerende tjenesteydelsesnet til rådighed for borgere i alle aldre med henblik på at forhindre affolkning af landdistrikter og udvandring; |
| --- | --- |

17.

konstaterer, at navnlig små byer i afvandringsregioner udfylder en vigtig funktion som centre for tjenesteydelser; kræver, at der i de fremtidige strukturfonde tages hensyn til denne centrale funktion, navnlig ved at forbedre koordineringen af ELFUL med EFRU og ESF; konstaterer, at affolkningen af landdistrikterne har negative følgevirkninger for byområder, og at økonomisk og socialt blomstrende landdistrikter er et offentligt gode, som bør anerkendes i form af et adækvat finansieret program for udvikling af landdistrikterne; opfordrer medlemsstaterne, regionerne og kommunerne til at stille et omfattende og velfungerende tjenesteydelsesnet til rådighed for borgere i alle aldre med henblik på at forhindre affolkning af landdistrikter og udvandring;

| 18. | påpeger, at EFRU-midler også kan anvendes til at forebygge social udstødelse af ældre, f.eks. ved at etablere infrastrukturer og tjenesteydelser, der navnlig er bestemt til denne aldersgruppe og sikrer tilgængelighed for alle; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at EFRU-midler også kan anvendes til at forebygge social udstødelse af ældre, f.eks. ved at etablere infrastrukturer og tjenesteydelser, der navnlig er bestemt til denne aldersgruppe og sikrer tilgængelighed for alle;

| 19. | mener, at tilpasningsstrategier bør støttes økonomisk i de regioner, som oplever en befolkningsnedgang; er af den opfattelse, at by- og regionalplanlægningen i højere grad skal tage højde for ændringer i infrastrukturanvendelsen, herunder ved at skabe nyt liv i og udforme det indre af byerne på en ny måde, i hvilken forbindelse det er meget vigtigt at samarbejde med private aktører; påpeger, at der i bypolitikken skal fokuseres på udviklingen af ældrevenlige byer; slår til lyd for hensyntagen til og højnelse af byers og kulturarvsmåls turismepotentiale som en mulighed for at gøre afvandringstruede områder attraktive for nye indbyggere; |
| --- | --- |

19.

mener, at tilpasningsstrategier bør støttes økonomisk i de regioner, som oplever en befolkningsnedgang; er af den opfattelse, at by- og regionalplanlægningen i højere grad skal tage højde for ændringer i infrastrukturanvendelsen, herunder ved at skabe nyt liv i og udforme det indre af byerne på en ny måde, i hvilken forbindelse det er meget vigtigt at samarbejde med private aktører; påpeger, at der i bypolitikken skal fokuseres på udviklingen af ældrevenlige byer; slår til lyd for hensyntagen til og højnelse af byers og kulturarvsmåls turismepotentiale som en mulighed for at gøre afvandringstruede områder attraktive for nye indbyggere;

| 20. | opfordrer regionerne til at udvikle innovative koncepter for den offentlige nærtransport for bl.a. at tackle udfordringerne i forbindelse med det svindende passagerantal, navnlig i landdistrikterne; foreslår Kommissionen at yde finansiel støtte til sådanne projekter; |
| --- | --- |

20.

opfordrer regionerne til at udvikle innovative koncepter for den offentlige nærtransport for bl.a. at tackle udfordringerne i forbindelse med det svindende passagerantal, navnlig i landdistrikterne; foreslår Kommissionen at yde finansiel støtte til sådanne projekter;

Ældre, børn og familier

| 21. | er tilhænger af tanken om at gøre anvendelsen af lavtforrentede lån til opførelsen af flere ældrevenlige boliger til en prioritering inden for rammerne af EFRU; foreslår, at det på visse betingelser gøres muligt at afsætte finansielle midler til beskyttede boliger og flergenerationsboliger for at undgå, at ældre isoleres, og for at udnytte deres kreative potentiale med det mål at sikre den aldrende befolkning en bedre livskvalitet; |
| --- | --- |

21.

er tilhænger af tanken om at gøre anvendelsen af lavtforrentede lån til opførelsen af flere ældrevenlige boliger til en prioritering inden for rammerne af EFRU; foreslår, at det på visse betingelser gøres muligt at afsætte finansielle midler til beskyttede boliger og flergenerationsboliger for at undgå, at ældre isoleres, og for at udnytte deres kreative potentiale med det mål at sikre den aldrende befolkning en bedre livskvalitet;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at social- og sundhedsydelser i stigende grad tilpasses alles behov, især familiers og børns, og at der afsættes midler til fortsat at sikre ældre mennesker hjemmepleje og lægebehandling overalt uanset deres indkomst, alder og sociale status for at undgå afvandringen fra landdistrikter og randområder; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at social- og sundhedsydelser i stigende grad tilpasses alles behov, især familiers og børns, og at der afsættes midler til fortsat at sikre ældre mennesker hjemmepleje og lægebehandling overalt uanset deres indkomst, alder og sociale status for at undgå afvandringen fra landdistrikter og randområder;

| 23. | mener, at offentlige investeringer i sundheds- og plejesektoren er vigtige for den sociale samhørighed i Europa; opfordrer medlemsstaterne til at sikre god sundhedspleje, også i landdistrikterne, f.eks. gennem regionale internetklinikker og sundhedstjenester, hvilket gør det muligt at modvirke den stigende mangel på læger i disse områder samt i grænseregionerne gennem et tættere grænseoverskridende samarbejde mellem klinikker og aktører og ved at overveje muligheden af at anvende strukturfondsmidler til at fremme yderligere foranstaltninger inden for telemedicin og pleje samt at aktivere ældre mennesker; opfordrer Kommissionen til at finde innovative måder, hvorpå sådanne foranstaltninger kan støttes finansielt; |
| --- | --- |

23.

mener, at offentlige investeringer i sundheds- og plejesektoren er vigtige for den sociale samhørighed i Europa; opfordrer medlemsstaterne til at sikre god sundhedspleje, også i landdistrikterne, f.eks. gennem regionale internetklinikker og sundhedstjenester, hvilket gør det muligt at modvirke den stigende mangel på læger i disse områder samt i grænseregionerne gennem et tættere grænseoverskridende samarbejde mellem klinikker og aktører og ved at overveje muligheden af at anvende strukturfondsmidler til at fremme yderligere foranstaltninger inden for telemedicin og pleje samt at aktivere ældre mennesker; opfordrer Kommissionen til at finde innovative måder, hvorpå sådanne foranstaltninger kan støttes finansielt;

| 24. | advarer om risikoen for specifikke regionale problemer med at levere tjenesteydelser af almen interesse, navnlig manglende kvalificeret arbejdskraft inden for plejerelaterede erhverv i visse regioner; mener, at disse regioner bør udvikle specifikke regionale løsninger på behovene og vanskelighederne i forbindelse med tjenesteydelser og anvende ESF-midler til at uddanne plejepersonale med henblik på at sikre, at en høj kvalitet af pleje er sikret, og at nye job bliver skabt, herunder gennem omskolingsprogrammer for arbejdsløse; påpeger, at man dermed bidrager direkte til at nå målet i Europa 2020-strategien om at skabe flere arbejdspladser; |
| --- | --- |

24.

advarer om risikoen for specifikke regionale problemer med at levere tjenesteydelser af almen interesse, navnlig manglende kvalificeret arbejdskraft inden for plejerelaterede erhverv i visse regioner; mener, at disse regioner bør udvikle specifikke regionale løsninger på behovene og vanskelighederne i forbindelse med tjenesteydelser og anvende ESF-midler til at uddanne plejepersonale med henblik på at sikre, at en høj kvalitet af pleje er sikret, og at nye job bliver skabt, herunder gennem omskolingsprogrammer for arbejdsløse; påpeger, at man dermed bidrager direkte til at nå målet i Europa 2020-strategien om at skabe flere arbejdspladser;

| 25. | understreger betydningen af at skabe de nødvendige betingelser for, at mennesker kan forene arbejdsliv, familieliv og privatliv på en afbalanceret måde, og f.eks., hvor det er muligt, stille pålidelige heldagstilbud af høj kvalitet til rådighed overalt for børn i alle aldre, herunder strukturer og muligheder for førskoleindlæring, med henblik på at forhindre affolkning; anerkender samtidig den vigtige rolle, som den bredere familiekreds spiller for børnepasning; |
| --- | --- |

25.

understreger betydningen af at skabe de nødvendige betingelser for, at mennesker kan forene arbejdsliv, familieliv og privatliv på en afbalanceret måde, og f.eks., hvor det er muligt, stille pålidelige heldagstilbud af høj kvalitet til rådighed overalt for børn i alle aldre, herunder strukturer og muligheder for førskoleindlæring, med henblik på at forhindre affolkning; anerkender samtidig den vigtige rolle, som den bredere familiekreds spiller for børnepasning;

| 26. | anser det for vigtigt, at der findes tilstrækkelig med økonomisk overkommeligt boligareal til rådighed for familier, således at det bliver nemmere at forene familie og arbejde, eftersom hjælp til unge familier kan bidrage til at øge fødselstallet i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

26.

anser det for vigtigt, at der findes tilstrækkelig med økonomisk overkommeligt boligareal til rådighed for familier, således at det bliver nemmere at forene familie og arbejde, eftersom hjælp til unge familier kan bidrage til at øge fødselstallet i medlemsstaterne;

Migration og integration

| 27. | understreger, at migrationen kan give anledning til visse integrationsproblemer; |
| --- | --- |

27.

understreger, at migrationen kan give anledning til visse integrationsproblemer;

| 28. | påpeger, at kvalificerede arbejdstageres udvandring fra de nye til de gamle medlemsstater udgør et af de største demografiske problemer for de nye medlemsstater og har negative følger for deres respektive befolkningers aldersstruktur; understreger endvidere, at denne udvandring også vedrører en del fagfolk inden for sundhedssektoren og dermed udgør en fare for sundhedssystemernes bæredygtighed i de mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

28.

påpeger, at kvalificerede arbejdstageres udvandring fra de nye til de gamle medlemsstater udgør et af de største demografiske problemer for de nye medlemsstater og har negative følger for deres respektive befolkningers aldersstruktur; understreger endvidere, at denne udvandring også vedrører en del fagfolk inden for sundhedssektoren og dermed udgør en fare for sundhedssystemernes bæredygtighed i de mindre udviklede regioner;

| 29. | anerkender dog, at indvandring navnlig giver regioner med nettoudvandring mulighed for at afbøde de negative følger af de demografiske ændringer, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at anerkende integrationen af indvandrere som en strategisk vigtig politisk foranstaltning; |
| --- | --- |

29.

anerkender dog, at indvandring navnlig giver regioner med nettoudvandring mulighed for at afbøde de negative følger af de demografiske ændringer, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at anerkende integrationen af indvandrere som en strategisk vigtig politisk foranstaltning;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at blive enige om en fælles strategi for lovlig indvandring, ikke mindst idet Europa som følge af den demografiske udvikling, især i visse givne sektorer, er afhængig af indvandring af kvalificeret arbejdskraft (både mellem medlemsstaterne og fra lande uden for EU, navnlig dem, som grænser op til EU); er af den opfattelse, at medlemsstaterne skal bestræbe sig på at fastholde kvalificeret arbejdskraft for at bidrage til en afbalanceret udvikling af regionerne og mildne følgerne af de demografiske ændringer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at blive enige om en fælles strategi for lovlig indvandring, ikke mindst idet Europa som følge af den demografiske udvikling, især i visse givne sektorer, er afhængig af indvandring af kvalificeret arbejdskraft (både mellem medlemsstaterne og fra lande uden for EU, navnlig dem, som grænser op til EU); er af den opfattelse, at medlemsstaterne skal bestræbe sig på at fastholde kvalificeret arbejdskraft for at bidrage til en afbalanceret udvikling af regionerne og mildne følgerne af de demografiske ændringer;

| 31. | foreslår, at der afsættes flere midler til integration af indvandrere med henblik på at overvinde fordomme, og mener, at man dermed kan fremme undervisning og fælles udvekslingsarrangementer; |
| --- | --- |

31.

foreslår, at der afsættes flere midler til integration af indvandrere med henblik på at overvinde fordomme, og mener, at man dermed kan fremme undervisning og fælles udvekslingsarrangementer;

Beskæftigelse

| 32. | opfordrer Kommissionen til at målrette ESF i retning af at sikre, at der tages hensyn til mennesker i alle deres forskellige livsfaser, og for at sikre, at der gøres øget brug af det professionelle og frivillige potentiale for så vidt angår udfordringerne i forbindelse med de demografiske ændringer; bemærker, at den ældre generations erfaringer og knowhow bør udnyttes, f.eks. i forbindelse med coachingprojekter, for at gøre generationsskift lettere, hvortil der er behov for hensigtsmæssige løsninger; mener, at kommunikationen mellem generationerne er en gunstig mulighed, som man bør benytte sig af; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at målrette ESF i retning af at sikre, at der tages hensyn til mennesker i alle deres forskellige livsfaser, og for at sikre, at der gøres øget brug af det professionelle og frivillige potentiale for så vidt angår udfordringerne i forbindelse med de demografiske ændringer; bemærker, at den ældre generations erfaringer og knowhow bør udnyttes, f.eks. i forbindelse med coachingprojekter, for at gøre generationsskift lettere, hvortil der er behov for hensigtsmæssige løsninger; mener, at kommunikationen mellem generationerne er en gunstig mulighed, som man bør benytte sig af;

| 33. | mener, at regionerne bør anvende ESF-midler målrettet til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed for at sikre de unges sociale integration og give dem mulighed for at kunne vælge et egnet erhverv; påpeger, at dette f.eks. kan opnås ved at støtte uddannelsesforanstaltninger og iværksætteri for unge mennesker; |
| --- | --- |

33.

mener, at regionerne bør anvende ESF-midler målrettet til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed for at sikre de unges sociale integration og give dem mulighed for at kunne vælge et egnet erhverv; påpeger, at dette f.eks. kan opnås ved at støtte uddannelsesforanstaltninger og iværksætteri for unge mennesker;

| 34. | mener, at man bør sikre kontinuitet i foranstaltningerne til at øge andelen af erhvervsaktive kvinder; kræver derfor, at flere kvinder får adgang til kvalificeret beskæftigelse og mulighed for at deltage i programmerne for livslang læring under forudsætning af, at de kvalifikationer, som opnås, svarer til arbejdsmarkedets behov; anbefaler medlemsstaterne at udvikle systemer, som tilskynder arbejdstagerne til at deltage i særlige projekter, hvis formål er at forene arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

34.

mener, at man bør sikre kontinuitet i foranstaltningerne til at øge andelen af erhvervsaktive kvinder; kræver derfor, at flere kvinder får adgang til kvalificeret beskæftigelse og mulighed for at deltage i programmerne for livslang læring under forudsætning af, at de kvalifikationer, som opnås, svarer til arbejdsmarkedets behov; anbefaler medlemsstaterne at udvikle systemer, som tilskynder arbejdstagerne til at deltage i særlige projekter, hvis formål er at forene arbejdsliv og privatliv;

| 35. | understreger, at den væsentligste forudsætning for at skabe nye beskæftigelsesmuligheder på tværs af generationerne for de regioner i EU, som står over for demografiske problemer, er at etablere et gunstigt miljø for en konkurrencedygtig og innovativ privat sektor; |
| --- | --- |

35.

understreger, at den væsentligste forudsætning for at skabe nye beskæftigelsesmuligheder på tværs af generationerne for de regioner i EU, som står over for demografiske problemer, er at etablere et gunstigt miljø for en konkurrencedygtig og innovativ privat sektor;

Analyse og bedste praksis

| 36. | mener, at den demografiske udvikling i regionerne bør sammenfattes statistisk; opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag til, hvorledes lokale, regionale og nationale databaser over den demokratiske udvikling kan gøres sammenlignelige, således at dataene kan evalueres og bedømmes på europæisk plan, samt udarbejde forslag til, hvordan udveksling af bedste praksis mellem stater, regioner og kommuner kan fremmes; |
| --- | --- |

36.

mener, at den demografiske udvikling i regionerne bør sammenfattes statistisk; opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag til, hvorledes lokale, regionale og nationale databaser over den demokratiske udvikling kan gøres sammenlignelige, således at dataene kan evalueres og bedømmes på europæisk plan, samt udarbejde forslag til, hvordan udveksling af bedste praksis mellem stater, regioner og kommuner kan fremmes;

| 37. | opfordrer Kommissionen til at forbedre Demography Vulnerability Index og beregne det hvert femte år for at fastslå, hvilke regioner i Europa der er særligt sårbare over for de demografiske ændringer; opfordrer Kommissionen til at udvikle pilotmetoder med henblik på at kortlægge de praksisser, der anvendes i de mest krævende regioner; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til at forbedre Demography Vulnerability Index og beregne det hvert femte år for at fastslå, hvilke regioner i Europa der er særligt sårbare over for de demografiske ændringer; opfordrer Kommissionen til at udvikle pilotmetoder med henblik på at kortlægge de praksisser, der anvendes i de mest krævende regioner;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at forbedre samarbejdet med de lokale og regionale aktører om problemerne i forbindelse med de demografiske ændringer; er af den opfattelse, at der i forbindelse med dette samarbejde i grænseregionerne også skal tages højde for ønsker om og anvendelsesområdet for grænseoverskridende initiativer; anbefaler, at der udvikles uddannelsesprogrammer inden for dette område med henblik på at skabe en bedre forståelse for og øge bevidstheden om denne problematik; opfordrer regionerne til at udveksle bedste praksis vedrørende de udfordringer, som er knyttet til aldring; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at forbedre samarbejdet med de lokale og regionale aktører om problemerne i forbindelse med de demografiske ændringer; er af den opfattelse, at der i forbindelse med dette samarbejde i grænseregionerne også skal tages højde for ønsker om og anvendelsesområdet for grænseoverskridende initiativer; anbefaler, at der udvikles uddannelsesprogrammer inden for dette område med henblik på at skabe en bedre forståelse for og øge bevidstheden om denne problematik; opfordrer regionerne til at udveksle bedste praksis vedrørende de udfordringer, som er knyttet til aldring;

| 39. | henstiller, at Kommissionen inden for rammerne af det territoriale samarbejde fremmer europæiske netværk, hvori regionale og lokale myndigheder og civilsamfundets aktører kan drage nytte af hinandens erfaringer i forbindelse med deres bestræbelser på at løse de problemer, der opstår som følge af de demografiske ændringer; |
| --- | --- |

39.

henstiller, at Kommissionen inden for rammerne af det territoriale samarbejde fremmer europæiske netværk, hvori regionale og lokale myndigheder og civilsamfundets aktører kan drage nytte af hinandens erfaringer i forbindelse med deres bestræbelser på at løse de problemer, der opstår som følge af de demografiske ændringer;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at finde en ny og passende måde at udforme ideen om "Erasmus for lokal- og regionalpolitikere" og gøre nærmere rede for sin idé om at etablere et "sommer- eller vinteruniversitet", således at repræsentanter fra de europæiske regioner kan udveksle gode erfaringer med og mulige løsninger på demografiske problemer; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at finde en ny og passende måde at udforme ideen om "Erasmus for lokal- og regionalpolitikere" og gøre nærmere rede for sin idé om at etablere et "sommer- eller vinteruniversitet", således at repræsentanter fra de europæiske regioner kan udveksle gode erfaringer med og mulige løsninger på demografiske problemer;

| 41. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en samlet oversigt over bedste praksis-metoder, analysere dem og i samarbejde med medlemsstaterne og deres regioner anvende dem, således at de kan tjene som forbillede ved udarbejdelsen af foranstaltninger til at klare de demografiske udfordringer; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en samlet oversigt over bedste praksis-metoder, analysere dem og i samarbejde med medlemsstaterne og deres regioner anvende dem, således at de kan tjene som forbillede ved udarbejdelsen af foranstaltninger til at klare de demografiske udfordringer;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at udveksle erfaringer, bedste praksis og nye metoder til at undgå negative følger af de demografiske ændringer; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at udveksle erfaringer, bedste praksis og nye metoder til at undgå negative følger af de demografiske ændringer;

*

* *

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

43.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0400.

(2)  EUT C 184 E af 6.8.2009, s. 75.

(3)  EUT C 292 E af 1.12.2006, s. 131.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/15

---

Tirsdag den 15. november 2011Gennemførelse af direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer

P7_TA(2011)0490

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om gennemførelse af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (2011/2024(INI))

2013/C 153 E/03

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om oprettelse af et europæisk erhvervspas til tjenesteudbydere (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om oprettelse af et europæisk erhvervspas til tjenesteudbydere (2),

| — | der henviser til Domstolens dom af 19. januar 2006 i sag C-330/03, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (samling af afgørelser 2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 19. januar 2006 i sag C-330/03, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (samling af afgørelser 2006),

| — | der henviser til rapport om unionsborgerskab 2010 - Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder (KOM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport om unionsborgerskab 2010 - Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder (KOM(2010)0603),

| — | der henviser til den offentlige høring iværksat af Europa-Kommissionen i marts 2011 om direktiv 2005/36/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring iværksat af Europa-Kommissionen i marts 2011 om direktiv 2005/36/EF,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010, "EUROPA 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010, "EUROPA 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Mario Montis rapport til Kommissionen af 9. maj 2010 med titlen "En ny strategi for det indre marked", |
| --- | --- |

—

der henviser til Mario Montis rapport til Kommissionen af 9. maj 2010 med titlen "En ny strategi for det indre marked",

| — | der henviser til høringen med de nationale parlamenter den 26. oktober 2010 om gennemførelse og anvendelse af direktiv 2005/36/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen med de nationale parlamenter den 26. oktober 2010 om gennemførelse og anvendelse af direktiv 2005/36/EF,

| — | der henviser til den undersøgelse, det har ladet foretage om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (PE 447.514), |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse, det har ladet foretage om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (PE 447.514),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 med titlen "På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 med titlen "På vej mod en akt for det indre marked - For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne" (KOM(2010)0608),

| — | der henviser til SOLVIT-rapporten fra 2010 "SOLVIT-nettets udvikling og resultater", |
| --- | --- |

—

der henviser til SOLVIT-rapporten fra 2010 "SOLVIT-nettets udvikling og resultater",

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om et indre marked for europæere (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om et indre marked for europæere (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid " (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid " (KOM(2011)0206),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 22. juni 2011 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (KOM(2011)0367), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 22. juni 2011 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (KOM(2011)0367),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 5. juli 2011 med en sammenfatning af reaktionerne inden for rammerne af høringen om modernisering af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 5. juli 2011 med en sammenfatning af reaktionerne inden for rammerne af høringen om modernisering af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (4),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 5. juli 2011 om evalueringen af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 5. juli 2011 om evalueringen af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48 og 119, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48 og 119, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0373/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0373/2011),

| A. | der henviser til, at de demografiske ændringer vil gøre det stadig vigtigere, at erhvervsudøvere er mobile i hele Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de demografiske ændringer vil gøre det stadig vigtigere, at erhvervsudøvere er mobile i hele Den Europæiske Union;

| B. | der henviser til, at de ændrede arbejdsmarkeder kræver mere gennemsigtighed, forenkling og fleksibilitet i bestemmelserne om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de ændrede arbejdsmarkeder kræver mere gennemsigtighed, forenkling og fleksibilitet i bestemmelserne om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer;

| C. | der henviser til, at erhvervsmobilitet er en central faktor for den økonomiske udvikling og for en bæredygtig økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at erhvervsmobilitet er en central faktor for den økonomiske udvikling og for en bæredygtig økonomisk genopretning;

| D. | der henviser til, at efterspørgslen efter højt uddannede arbejdstagere ifølge Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) forventes at stige med over 16 mio. job i Den Europæiske Union frem til 2020; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at efterspørgslen efter højt uddannede arbejdstagere ifølge Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) forventes at stige med over 16 mio. job i Den Europæiske Union frem til 2020;

| E. | der henviser til, at retten til sikker beskæftigelse og til at udbyde tjenester i en anden medlemsstat er fastlagt i traktaterne og er et konkret eksempel på, hvordan borgerne nyder godt af det indre marked; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at retten til sikker beskæftigelse og til at udbyde tjenester i en anden medlemsstat er fastlagt i traktaterne og er et konkret eksempel på, hvordan borgerne nyder godt af det indre marked;

| F. | der henviser til, at den fri bevægelighed for personer inden for EU og retten til anerkendelse af fortjenstfuldhed og erhvervsmæssige kompetencer kun kan eksistere, hvis de nuværende usynlige barrierer begrænses til et minimum og visse nationale regler, der i dag i uforholdsmæssig grad hindrer anvendelsen af retten til kvalificerede job, er fjernet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den fri bevægelighed for personer inden for EU og retten til anerkendelse af fortjenstfuldhed og erhvervsmæssige kompetencer kun kan eksistere, hvis de nuværende usynlige barrierer begrænses til et minimum og visse nationale regler, der i dag i uforholdsmæssig grad hindrer anvendelsen af retten til kvalificerede job, er fjernet;

| G. | der henviser til, at en optimal udformning af anerkendelsen af erhvervsmæssige kvalifikationer er en forudsætning for, at alle fuldt ud kan nyde godt af fordelene ved den fri bevægelighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en optimal udformning af anerkendelsen af erhvervsmæssige kvalifikationer er en forudsætning for, at alle fuldt ud kan nyde godt af fordelene ved den fri bevægelighed;

| H. | der henviser til, at akten for det indre marked har understreget, at en modernisering af systemet for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer er afgørende for at øge den økonomiske vækst og styrke erhvervsudøvernes og borgernes tillid; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at akten for det indre marked har understreget, at en modernisering af systemet for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer er afgørende for at øge den økonomiske vækst og styrke erhvervsudøvernes og borgernes tillid;

| I. | der henviser til, at en af de vigtigste årsager til vanskelighederne i forbindelse med anerkendelse af uddannelsestitler og erhvervsmæssige kvalifikationer er manglen på tillid til oprindelseslandets kriterier for godkendelse og tildeling af eksamensbeviser, og at det derfor er vigtigt at fastlægge foranstaltninger for automatisk anerkendelse ved at fjerne fordomme og formelle nationale hindringer for anerkendelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en af de vigtigste årsager til vanskelighederne i forbindelse med anerkendelse af uddannelsestitler og erhvervsmæssige kvalifikationer er manglen på tillid til oprindelseslandets kriterier for godkendelse og tildeling af eksamensbeviser, og at det derfor er vigtigt at fastlægge foranstaltninger for automatisk anerkendelse ved at fjerne fordomme og formelle nationale hindringer for anerkendelse;

| J. | der henviser til, at der siden 2007 er truffet omkring 100 000 afgørelser under direktivet, hvilket har muliggjort 85 000 erhvervsudøveres mobilitet (6); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der siden 2007 er truffet omkring 100 000 afgørelser under direktivet, hvilket har muliggjort 85 000 erhvervsudøveres mobilitet (6);

| K. | der henviser til, at erhvervsudøvere i sundhedssektoren er de mest mobile blandt de regulerede erhverv i EU, idet omkring 57 200 læger, sygeplejersker, tandlæger, farmaceuter, jordmødre og dyrlæger opnåede anerkendelse mellem 2007 og 2010; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at erhvervsudøvere i sundhedssektoren er de mest mobile blandt de regulerede erhverv i EU, idet omkring 57 200 læger, sygeplejersker, tandlæger, farmaceuter, jordmødre og dyrlæger opnåede anerkendelse mellem 2007 og 2010;

| L. | der henviser til, at der stadig er en kløft mellem borgernes forventninger og virkeligheden, idet over 16 % af SOLVIT-sagerne i 2010 vedrørte anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (7); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der stadig er en kløft mellem borgernes forventninger og virkeligheden, idet over 16 % af SOLVIT-sagerne i 2010 vedrørte anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (7);

| M. | der henviser til, at det er vanskeligt at fastslå, hvilken der er den kompetente myndighed for godkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, og at sådanne myndigheders procedurer er komplekse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er vanskeligt at fastslå, hvilken der er den kompetente myndighed for godkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, og at sådanne myndigheders procedurer er komplekse;

| N. | der henviser til, at der i direktivet om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser stilles krav om, at medlemsstaterne skal sikre, at oplysninger om retten til at praktisere for fagfolk i sundhedssektoren, der er opført i nationale eller lokale registre, på deres område, stilles til rådighed for myndigheder i andre medlemsstater, og at udvekslingen af oplysninger skal finde sted via informationssystemet for det indre marked; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der i direktivet om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser stilles krav om, at medlemsstaterne skal sikre, at oplysninger om retten til at praktisere for fagfolk i sundhedssektoren, der er opført i nationale eller lokale registre, på deres område, stilles til rådighed for myndigheder i andre medlemsstater, og at udvekslingen af oplysninger skal finde sted via informationssystemet for det indre marked;

| O. | der henviser til, at der i 2010 var 220 SOLVIT-sager om erhvervsmæssige kvalifikationer, og at to tredjedele af disse sager stammer fra blot fire medlemsstater; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der i 2010 var 220 SOLVIT-sager om erhvervsmæssige kvalifikationer, og at to tredjedele af disse sager stammer fra blot fire medlemsstater;

| P. | der henviser til, at der i direktiv 2005/36/EF konsolideres regler fra 15 tidligere direktiver fra 1960'erne og fremefter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i direktiv 2005/36/EF konsolideres regler fra 15 tidligere direktiver fra 1960'erne og fremefter;

| Q. | der henviser til, at direktiv 2005/36/EF ikke blev gennemført rettidigt i alle medlemsstater og først var fuldt gennemført tre år efter den oprindelige frist; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at direktiv 2005/36/EF ikke blev gennemført rettidigt i alle medlemsstater og først var fuldt gennemført tre år efter den oprindelige frist;

| R. | der henviser til, at korrekt anvendelse af dette direktiv styrker den menneskelige dimension i det indre marked; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at korrekt anvendelse af dette direktiv styrker den menneskelige dimension i det indre marked;

| S. | der henviser til, at indførelsen af et europæisk erhvervspas vil kunne forenkle og fremskynde processen med anerkendelse af erhvervskvalifikationer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at indførelsen af et europæisk erhvervspas vil kunne forenkle og fremskynde processen med anerkendelse af erhvervskvalifikationer;

Forenkling for borgerne

| 1. | mener, at den frie bevægelighed for stadig flere højt kvalificerede personer og arbejdstagere er en af de grundlæggende fordele ved det europæiske samarbejde og et konkurrencedygtigt indre marked, og at det er en vigtig faktor i den økonomiske udvikling i hele EU og en rettighed for samtlige europæiske borgere; er overbevist om, at arbejdstagernes mobilitet for EU-borgere bør styrkes, og at indirekte hindringer bør fjernes på betingelse af, at der sikres balance mellem mobilitet og kvaliteten af faglige kvalifikationer; |
| --- | --- |

1.

mener, at den frie bevægelighed for stadig flere højt kvalificerede personer og arbejdstagere er en af de grundlæggende fordele ved det europæiske samarbejde og et konkurrencedygtigt indre marked, og at det er en vigtig faktor i den økonomiske udvikling i hele EU og en rettighed for samtlige europæiske borgere; er overbevist om, at arbejdstagernes mobilitet for EU-borgere bør styrkes, og at indirekte hindringer bør fjernes på betingelse af, at der sikres balance mellem mobilitet og kvaliteten af faglige kvalifikationer;

| 2. | støtter alle initiativer, der har til formål at fremme grænseoverskridende mobilitet som et middel til at sikre, at arbejdsmarkederne kan fungere effektivt, og som et middel til at forbedre den økonomiske vækst og konkurrenceevnen i EU; erkender behovet for en modernisering af direktiv 2005/36/EF, der skal sikre et klart og styrket retsgrundlag; |
| --- | --- |

2.

støtter alle initiativer, der har til formål at fremme grænseoverskridende mobilitet som et middel til at sikre, at arbejdsmarkederne kan fungere effektivt, og som et middel til at forbedre den økonomiske vækst og konkurrenceevnen i EU; erkender behovet for en modernisering af direktiv 2005/36/EF, der skal sikre et klart og styrket retsgrundlag;

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme mobiliteten blandt erhvervsudøvere yderligere; mener, at det relativt lave antal mobile erhvervsudøvere giver anledning til bekymring, og foreslår, at der udarbejdes strategier til at takle dette problem; understreger resultatet af den seneste Eurobarometer-undersøgelse, som viser, at mere end 50 % af de unge i Europa er villige til eller endog ivrige efter at arbejde i udlandet (8); |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme mobiliteten blandt erhvervsudøvere yderligere; mener, at det relativt lave antal mobile erhvervsudøvere giver anledning til bekymring, og foreslår, at der udarbejdes strategier til at takle dette problem; understreger resultatet af den seneste Eurobarometer-undersøgelse, som viser, at mere end 50 % af de unge i Europa er villige til eller endog ivrige efter at arbejde i udlandet (8);

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme kendskabet til fordelene ved direktivet blandt deres borgere og erhvervsudøvere; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme kendskabet til fordelene ved direktivet blandt deres borgere og erhvervsudøvere;

| 5. | mener, at dialogen mellem aktørerne med henblik på en regelmæssig ajourføring af kravene til grunduddannelse, anerkendelse af erfaring og løbende faglig udvikling spiller en væsentlig rolle for harmoniseringen af uddannelserne; mener imidlertid ikke, at problemet med de uddannelsesmæssige forskelle vil kunne løses på en klar og tilfredsstillede måde ved, at der over de nationale ordninger indføres en "28. ordning"; |
| --- | --- |

5.

mener, at dialogen mellem aktørerne med henblik på en regelmæssig ajourføring af kravene til grunduddannelse, anerkendelse af erfaring og løbende faglig udvikling spiller en væsentlig rolle for harmoniseringen af uddannelserne; mener imidlertid ikke, at problemet med de uddannelsesmæssige forskelle vil kunne løses på en klar og tilfredsstillede måde ved, at der over de nationale ordninger indføres en "28. ordning";

| 6. | understreger, at princippet om delvis adgang af langt størstedelen af deltagerne i Kommissionens offentlige høring betragtes som uønsket og som vanskeligt at kontrollere i praksis og derfor må tydeliggøres; understreger imidlertid, at princippet om delvis adgang vil kunne indebære fordele, men kun for de erhverv, hvor opgaverne kan adskilles klart; opfordrer til en grundig evaluering af dette princip og mener, at anvendelsen af det bør overvejes fra sag til sag, idet man udelukker de regulerede erhverv, der har konsekvenser for sundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

6.

understreger, at princippet om delvis adgang af langt størstedelen af deltagerne i Kommissionens offentlige høring betragtes som uønsket og som vanskeligt at kontrollere i praksis og derfor må tydeliggøres; understreger imidlertid, at princippet om delvis adgang vil kunne indebære fordele, men kun for de erhverv, hvor opgaverne kan adskilles klart; opfordrer til en grundig evaluering af dette princip og mener, at anvendelsen af det bør overvejes fra sag til sag, idet man udelukker de regulerede erhverv, der har konsekvenser for sundhed og sikkerhed;

| 7. | glæder sig over den vellykkede automatiske anerkendelsesproces; understreger imidlertid, at anerkendelsesprocessen under det generelle system baseret på erhvervserfaring er overordentlig kompliceret og tidskrævende for både de kompetente myndigheder og de personer, der udøver visse erhverv; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over den vellykkede automatiske anerkendelsesproces; understreger imidlertid, at anerkendelsesprocessen under det generelle system baseret på erhvervserfaring er overordentlig kompliceret og tidskrævende for både de kompetente myndigheder og de personer, der udøver visse erhverv;

| 8. | konstaterer, idet betydningen af ordningen med forudgående anmeldelse understreges, at der blev tilkendegivet adskillige bekymringer under Kommissionens offentlige høring i 2011, og at foranstaltninger til forbedring af den midlertidige mobilitet for erhvervsudøvere derfor bør udgøre et centralt aspekt af den kommende revision af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; ønsker en yderligere tydeliggørelse af konceptet midlertidige og lejlighedsvise tjenesteydelser, idet det dog vil være umuligt at foretage en definition, der dækker alle erhverv, hvilket også vil underminere subsidiariteten; |
| --- | --- |

8.

konstaterer, idet betydningen af ordningen med forudgående anmeldelse understreges, at der blev tilkendegivet adskillige bekymringer under Kommissionens offentlige høring i 2011, og at foranstaltninger til forbedring af den midlertidige mobilitet for erhvervsudøvere derfor bør udgøre et centralt aspekt af den kommende revision af direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; ønsker en yderligere tydeliggørelse af konceptet midlertidige og lejlighedsvise tjenesteydelser, idet det dog vil være umuligt at foretage en definition, der dækker alle erhverv, hvilket også vil underminere subsidiariteten;

| 9. | mener, at de kompetente myndigheder oplever problemer i forbindelse med anvendelsen af ordningen med forudgående anmeldelse, idet der ikke er nogen sammenhængende strategi for vurderingen af midlertidige og lejlighedsvise tjenesteydelser, og idet det er yderst vanskeligt at overvåge tjenesteyderens aktiviteter på stedet; opfordrer Kommissionen til at evaluere de nugældende bestemmelser i direktivets artikel 7 og give yderligere forklaringer vedrørende retspraksis, og navnlig vedrørende erhverv, der har betydning for folkesundhed og sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at forelægge sine konklusioner for Parlamentet; |
| --- | --- |

9.

mener, at de kompetente myndigheder oplever problemer i forbindelse med anvendelsen af ordningen med forudgående anmeldelse, idet der ikke er nogen sammenhængende strategi for vurderingen af midlertidige og lejlighedsvise tjenesteydelser, og idet det er yderst vanskeligt at overvåge tjenesteyderens aktiviteter på stedet; opfordrer Kommissionen til at evaluere de nugældende bestemmelser i direktivets artikel 7 og give yderligere forklaringer vedrørende retspraksis, og navnlig vedrørende erhverv, der har betydning for folkesundhed og sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at forelægge sine konklusioner for Parlamentet;

| 10. | understreger, at artikel 7, stk. 4, i direktivet, som giver medlemsstaterne mulighed for forudgående at kontrollere de erhvervsmæssige kvalifikationer inden for de erhverv, som er knyttet til sundhed og sikkerhed, og som ikke allerede er omfattet af automatisk anerkendelse, betragtes som afgørende af et stort flertal af aktører; påpeger imidlertid, at medlemsstaterne for at øge gennemsigtigheden bør præcisere, hvilke erhverv de mener, har sundheds- og sikkerhedsmæssige konsekvenser; |
| --- | --- |

10.

understreger, at artikel 7, stk. 4, i direktivet, som giver medlemsstaterne mulighed for forudgående at kontrollere de erhvervsmæssige kvalifikationer inden for de erhverv, som er knyttet til sundhed og sikkerhed, og som ikke allerede er omfattet af automatisk anerkendelse, betragtes som afgørende af et stort flertal af aktører; påpeger imidlertid, at medlemsstaterne for at øge gennemsigtigheden bør præcisere, hvilke erhverv de mener, har sundheds- og sikkerhedsmæssige konsekvenser;

| 11. | er enig med Kommissionen i, at definitionen af "lovreguleret uddannelse" er for snæver og i uønsket grad kan påvirke erhvervsudøveres midlertidige mobilitet; mener, at definitionen bør omfatte alle uddannelser, som giver mulighed for at udøve et erhverv i oprindelsesmedlemsstaten; |
| --- | --- |

11.

er enig med Kommissionen i, at definitionen af "lovreguleret uddannelse" er for snæver og i uønsket grad kan påvirke erhvervsudøveres midlertidige mobilitet; mener, at definitionen bør omfatte alle uddannelser, som giver mulighed for at udøve et erhverv i oprindelsesmedlemsstaten;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at gøre det klart, at en anmeldelse i forbindelse med midlertidig mobilitet principielt skal være gyldig på hele en medlemsstats område, og at vurdere, om der er behov for en årlig anmeldelse; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at gøre det klart, at en anmeldelse i forbindelse med midlertidig mobilitet principielt skal være gyldig på hele en medlemsstats område, og at vurdere, om der er behov for en årlig anmeldelse;

| 13. | opfordrer kraftigt til, at tjenesteydere, der udelukkende leverer deres tjenesteydelser til forbrugere, som de ledsager til en anden medlemsstat, og som derfor ikke har kontakt med lokale forbrugere i værtsmedlemsstaten (f.eks. rejseledere, trænere, sundhedspersoner, der ledsager idrætsudøvere), fritages fra pligten til forudgående anmeldelse i artikel 7; går ind for dette i forbindelse med alle tjenesteydelser, som ikke vedrører folkesundhed og sikkerhed; |
| --- | --- |

13.

opfordrer kraftigt til, at tjenesteydere, der udelukkende leverer deres tjenesteydelser til forbrugere, som de ledsager til en anden medlemsstat, og som derfor ikke har kontakt med lokale forbrugere i værtsmedlemsstaten (f.eks. rejseledere, trænere, sundhedspersoner, der ledsager idrætsudøvere), fritages fra pligten til forudgående anmeldelse i artikel 7; går ind for dette i forbindelse med alle tjenesteydelser, som ikke vedrører folkesundhed og sikkerhed;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at koordinere og konsolidere de forskellige disponible kilder til information i spørgsmål om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer - inklusive nationale kontaktpunkter og faglige organer - med webportalen Dit Europa, der henviser til de kvikskranker, der i øjeblikket findes inden for rammerne af tjenesteydelsesdirektivet; mener, at dette vil give de erhvervsudøvende adgang til en offentlig hjemmeside - på deres eget sprog - hvor de kan oploade dokumenter, få adgang til og udskrive deres erhvervspas, og erhverve ajourførte oplysninger om anerkendelsesprocessen og administrative oplysninger om de kompetente myndigheder, faglige organer og de dokumenter, der skal indgives; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at koordinere og konsolidere de forskellige disponible kilder til information i spørgsmål om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer - inklusive nationale kontaktpunkter og faglige organer - med webportalen Dit Europa, der henviser til de kvikskranker, der i øjeblikket findes inden for rammerne af tjenesteydelsesdirektivet; mener, at dette vil give de erhvervsudøvende adgang til en offentlig hjemmeside - på deres eget sprog - hvor de kan oploade dokumenter, få adgang til og udskrive deres erhvervspas, og erhverve ajourførte oplysninger om anerkendelsesprocessen og administrative oplysninger om de kompetente myndigheder, faglige organer og de dokumenter, der skal indgives;

| 15. | mener, at dialogen og udvekslingen af oplysninger inden for hvert enkelt erhverv samt samarbejdet mellem de kompetente myndigheder og de nationale kontaktpunkter må forbedres, såvel i som mellem medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at fremme netværk mellem kompetente myndigheder og faglige organer for de mest mobile erhverv med henblik på at udveksle generelle oplysninger om nationale fremgangsmåder og uddannelseskrav, udveksle bedste praksis og undersøge muligheden af et mere indgående samarbejde, f.eks. fælles platforme; mener, at de offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter bør indgå i en struktureret dialog om, hvordan man kan sikre de unge en bedre erhvervsmæssig integration; |
| --- | --- |

15.

mener, at dialogen og udvekslingen af oplysninger inden for hvert enkelt erhverv samt samarbejdet mellem de kompetente myndigheder og de nationale kontaktpunkter må forbedres, såvel i som mellem medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at fremme netværk mellem kompetente myndigheder og faglige organer for de mest mobile erhverv med henblik på at udveksle generelle oplysninger om nationale fremgangsmåder og uddannelseskrav, udveksle bedste praksis og undersøge muligheden af et mere indgående samarbejde, f.eks. fælles platforme; mener, at de offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter bør indgå i en struktureret dialog om, hvordan man kan sikre de unge en bedre erhvervsmæssig integration;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre effektiviteten af de offentlige myndigheders formidling af oplysninger om såvel arbejdstageres rettigheder som procedurerne for anerkendelse af faglige kvalifikationer med henblik på at begrænse enhver form for afskrækkende bureaukrati, der hæmmer mobiliteten; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre effektiviteten af de offentlige myndigheders formidling af oplysninger om såvel arbejdstageres rettigheder som procedurerne for anerkendelse af faglige kvalifikationer med henblik på at begrænse enhver form for afskrækkende bureaukrati, der hæmmer mobiliteten;

| 17. | opfordrer derfor medlemsstaterne til at anvende moderne kommunikationsteknologier, inklusive databaser og online-registreringsprocedurer, for at sikre, at de deadlines, der er fastsat under det generelle system, overholdes, og at der gøres betragtelige fremskridt, for så vidt angår adgang til information om og kendskab til procedurerne; |
| --- | --- |

17.

opfordrer derfor medlemsstaterne til at anvende moderne kommunikationsteknologier, inklusive databaser og online-registreringsprocedurer, for at sikre, at de deadlines, der er fastsat under det generelle system, overholdes, og at der gøres betragtelige fremskridt, for så vidt angår adgang til information om og kendskab til procedurerne;

| 18. | opfordrer til, at der indføres et obligatorisk krav om, at de kompetente myndigheder leverer aktuelle kontaktoplysninger til alle andre kompetente myndigheder for de forskellige erhverv; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til, at der indføres et obligatorisk krav om, at de kompetente myndigheder leverer aktuelle kontaktoplysninger til alle andre kompetente myndigheder for de forskellige erhverv;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge retningslinjer for, hvornår en person, der har indgivet en komplet sagsmappe, bør kunne forvente en afgørelse fra den kompetente myndighed; mener, at en begrænsning af denne periode gennem øget anvendelse af IMI og optimering af procedurerne også vil fremme mobiliteten; opfordrer medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til at sikre anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer inden for en rimelig frist; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at fastlægge retningslinjer for, hvornår en person, der har indgivet en komplet sagsmappe, bør kunne forvente en afgørelse fra den kompetente myndighed; mener, at en begrænsning af denne periode gennem øget anvendelse af IMI og optimering af procedurerne også vil fremme mobiliteten; opfordrer medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til at sikre anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer inden for en rimelig frist;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og Kommissionen til at sikre mere gennemsigtighed, således at ansøgere og berørte personer kan få en udtømmende forklaring på årsagerne til afslag på anerkendelse af deres eksamensbevis eller erhvervskvalifikationer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og Kommissionen til at sikre mere gennemsigtighed, således at ansøgere og berørte personer kan få en udtømmende forklaring på årsagerne til afslag på anerkendelse af deres eksamensbevis eller erhvervskvalifikationer;

| 21. | anfører, at den nuværende procedure for anmeldelse af nye eksamensbeviser er for kompleks; opfordrer Kommissionen til at forenkle anmeldelsen af nye eksamensbeviser og til at ajourføre bilag V til direktivet mere rettidigt; |
| --- | --- |

21.

anfører, at den nuværende procedure for anmeldelse af nye eksamensbeviser er for kompleks; opfordrer Kommissionen til at forenkle anmeldelsen af nye eksamensbeviser og til at ajourføre bilag V til direktivet mere rettidigt;

| 22. | opfodrer medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og Kommissionen til at sikre, at anerkendelsen af eksamensbeviser og certifikater er på niveau med anerkendelsen af erhvervskvalifikationer, således at der kan blive skabt et egentligt indre marked på europæisk og internationalt plan, og for at undgå at regulere, hvad der allerede er reguleret; |
| --- | --- |

22.

opfodrer medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og Kommissionen til at sikre, at anerkendelsen af eksamensbeviser og certifikater er på niveau med anerkendelsen af erhvervskvalifikationer, således at der kan blive skabt et egentligt indre marked på europæisk og internationalt plan, og for at undgå at regulere, hvad der allerede er reguleret;

| 23. | understreger, at udligningsforanstaltningerne, der gør det muligt for de kompetente myndigheder at kræve en egnethedsprøve eller en prøvetid på maksimalt tre år, og som spiller en uvurderlig rolle i forbindelse med sikring af forbruger- og patientsikkerheden, bør gås efter med henblik på at vurdere, om de er hensigtsmæssige, og på at løse eksisterende problemer; kræver bedre forklaringer og en evaluering af adfærdskodeksen for at hjælpe de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

23.

understreger, at udligningsforanstaltningerne, der gør det muligt for de kompetente myndigheder at kræve en egnethedsprøve eller en prøvetid på maksimalt tre år, og som spiller en uvurderlig rolle i forbindelse med sikring af forbruger- og patientsikkerheden, bør gås efter med henblik på at vurdere, om de er hensigtsmæssige, og på at løse eksisterende problemer; kræver bedre forklaringer og en evaluering af adfærdskodeksen for at hjælpe de kompetente myndigheder;

| 24. | opfordrer til, at der i samarbejde med de kompetente myndigheder, faglige organer, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet udstikkes ikke-bindende EU-retningslinjer om anvendelsen af udligningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at der i samarbejde med de kompetente myndigheder, faglige organer, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet udstikkes ikke-bindende EU-retningslinjer om anvendelsen af udligningsforanstaltninger;

| 25. | understreger, at det er særlig vanskeligt og omkostningstungt for myndighederne at kontrollere kvalifikationsniveauerne i artikel 11, og at de er meget vanskelige for borgerne at sætte sig ind i; gør opmærksom på, at de fem kvalifikationsniveauer i artikel 11 ofte fører til forveksling med de otte niveauer i den europæiske referenceramme for kvalifikationer; er enig med Kommissionen i, at en udeladelse af artikel 11 og bilag II og III vil betyde, at de kompetente myndigheder ikke længere skal tage stilling til, om en ansøger opfylder de uddannelsesmæssige krav på grundlag af forud fastlagte kvalifikationsniveauer, men kan koncentrere sig om at fastslå, om der er væsentlige uddannelsesmæssige forskelle, og om der er behov for udligningsforanstaltninger; fastslår dermed, at det vil forenkle anerkendelsesprocessen betragteligt, hvis kvalifikationsniveauerne ophæves, inklusive bilag II og III; |
| --- | --- |

25.

understreger, at det er særlig vanskeligt og omkostningstungt for myndighederne at kontrollere kvalifikationsniveauerne i artikel 11, og at de er meget vanskelige for borgerne at sætte sig ind i; gør opmærksom på, at de fem kvalifikationsniveauer i artikel 11 ofte fører til forveksling med de otte niveauer i den europæiske referenceramme for kvalifikationer; er enig med Kommissionen i, at en udeladelse af artikel 11 og bilag II og III vil betyde, at de kompetente myndigheder ikke længere skal tage stilling til, om en ansøger opfylder de uddannelsesmæssige krav på grundlag af forud fastlagte kvalifikationsniveauer, men kan koncentrere sig om at fastslå, om der er væsentlige uddannelsesmæssige forskelle, og om der er behov for udligningsforanstaltninger; fastslår dermed, at det vil forenkle anerkendelsesprocessen betragteligt, hvis kvalifikationsniveauerne ophæves, inklusive bilag II og III;

| 26. | henviser til, at der stadig er væsentlige forskelle mellem uddannelsessystemerne i medlemsstaterne; mener, at der derfor i forbindelse med krav om en minimumsvarighed af uddannelsesforløbet for bestemte uddannelser også skal medregnes de perioder, der i flerstrengede uddannelsessystemer normalt fuldføres på lærlingeuddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

26.

henviser til, at der stadig er væsentlige forskelle mellem uddannelsessystemerne i medlemsstaterne; mener, at der derfor i forbindelse med krav om en minimumsvarighed af uddannelsesforløbet for bestemte uddannelser også skal medregnes de perioder, der i flerstrengede uddannelsessystemer normalt fuldføres på lærlingeuddannelsesinstitutioner;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne og de kompetente myndigheder til med støtte fra Kommissionen til at iværksætte undersøgelser med henblik på at fastlægge en europæisk taksonomi for kompetencer, kvalifikationer og erhverv, der skal gøre det muligt at skabe klarhed over, om formelle kvalifikationer og erhverv omfatter de samme kompetencer og kvalifikationer i de forskellige medlemsstater og for at udvikle et europæisk analyseredskab; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne og de kompetente myndigheder til med støtte fra Kommissionen til at iværksætte undersøgelser med henblik på at fastlægge en europæisk taksonomi for kompetencer, kvalifikationer og erhverv, der skal gøre det muligt at skabe klarhed over, om formelle kvalifikationer og erhverv omfatter de samme kompetencer og kvalifikationer i de forskellige medlemsstater og for at udvikle et europæisk analyseredskab;

| 28. | mener, at adfærdskodeksen bør udbredes mere for at sikre, at direktivet gennemføres mere effektivt, da dette vil fremme en ensartet fortolkning af bestemmelserne; |
| --- | --- |

28.

mener, at adfærdskodeksen bør udbredes mere for at sikre, at direktivet gennemføres mere effektivt, da dette vil fremme en ensartet fortolkning af bestemmelserne;

Ajourføring af eksisterende bestemmelser

| 29. | opfordrer Kommissionen til at genindføre mekanismerne for dialog mellem medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og de faglige organer med henblik på så regelmæssigt som muligt og i overensstemmelse med den videnskabelige og tekniske udvikling at ajourføre minimumkravene til sektorerhvervene, så de afspejler den aktuelle erhvervsmæssige praksis, at ajourføre den nuværende klassificering af de økonomiske aktiviteter baseret på erhvervserfaring, og at indføre en enkel mekanisme til løbende ajourføring af minimumskravene for uddannelse; opfordrer under hensyntagen til den fremtidige udvikling af Bologna- og Københavnprocesserne Kommissionen til at overveje indførelse af en kompetencebaseret fremgangsmåde ved at definere minimumuddannelseskrav ikke kun hvad angår varighed, men også hvad angår læringsresultaterne; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at genindføre mekanismerne for dialog mellem medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og de faglige organer med henblik på så regelmæssigt som muligt og i overensstemmelse med den videnskabelige og tekniske udvikling at ajourføre minimumkravene til sektorerhvervene, så de afspejler den aktuelle erhvervsmæssige praksis, at ajourføre den nuværende klassificering af de økonomiske aktiviteter baseret på erhvervserfaring, og at indføre en enkel mekanisme til løbende ajourføring af minimumskravene for uddannelse; opfordrer under hensyntagen til den fremtidige udvikling af Bologna- og Københavnprocesserne Kommissionen til at overveje indførelse af en kompetencebaseret fremgangsmåde ved at definere minimumuddannelseskrav ikke kun hvad angår varighed, men også hvad angår læringsresultaterne;

| 30. | opfordrer Kommissionen til ikke at opsplitte processen med modernisering af den automatiske anerkendelse, som det foreslås i grønbogen, og til at sikre, at Parlamentet får tilstrækkelig indsigt, hvis der foretages væsentlige ændringer af direktivet; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til ikke at opsplitte processen med modernisering af den automatiske anerkendelse, som det foreslås i grønbogen, og til at sikre, at Parlamentet får tilstrækkelig indsigt, hvis der foretages væsentlige ændringer af direktivet;

| 31. | glæder sig over de seneste reformer, der er gennemført som led i Bolognaprocessen, og de gavnlige virkninger af denne proces for de europæiske studerendes mobilitet og beskæftigelsesmuligheder; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at gøre det europæiske meritoverførselssystem (ECTS) mere gennemsigtigt og sammenligneligt, således at ECTS kan blive et vigtigt redskab til fremme af den gensidige anerkendelse af kvalifikationer og i sidste ende mobiliteten; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over de seneste reformer, der er gennemført som led i Bolognaprocessen, og de gavnlige virkninger af denne proces for de europæiske studerendes mobilitet og beskæftigelsesmuligheder; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at gøre det europæiske meritoverførselssystem (ECTS) mere gennemsigtigt og sammenligneligt, således at ECTS kan blive et vigtigt redskab til fremme af den gensidige anerkendelse af kvalifikationer og i sidste ende mobiliteten;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at overveje betydningen af standardiserede læringsresultater og kliniske kompetencer, når den fastsætter mindstekrav til uddannelse; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at overveje betydningen af standardiserede læringsresultater og kliniske kompetencer, når den fastsætter mindstekrav til uddannelse;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden af at udvide anvendelsesområdet for automatisk anerkendelse yderligere i fremtiden; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden af at udvide anvendelsesområdet for automatisk anerkendelse yderligere i fremtiden;

| 34. | ønsker yderligere klarhed om den foreslåede forlængelse af varigheden af den generelle udannelse som adgangskrav til uddannelsen til sygeplejerske og jordemoder; |
| --- | --- |

34.

ønsker yderligere klarhed om den foreslåede forlængelse af varigheden af den generelle udannelse som adgangskrav til uddannelsen til sygeplejerske og jordemoder;

| 35. | ønsker en yderligere forklaring på den foreslåede ophævelse af artikel 21, stk. 4, i direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; |
| --- | --- |

35.

ønsker en yderligere forklaring på den foreslåede ophævelse af artikel 21, stk. 4, i direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer;

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde en sammenligning af minimumskravene til uddannelse og til mere regelmæssigt at foretage udveksling indbyrdes og med de kompetente myndigheder med henblik på en tilnærmelse af minimumskravene til uddannelse; |
| --- | --- |

36.

opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde en sammenligning af minimumskravene til uddannelse og til mere regelmæssigt at foretage udveksling indbyrdes og med de kompetente myndigheder med henblik på en tilnærmelse af minimumskravene til uddannelse;

| 37. | påpeger, at det til vurderingen af gennemførelsen af direktiv 2005/36/EF er nødvendigt at fastlægge en liste over certifikater eller andre beviser for formelle kvalifikationer, som er anerkendt i en eller flere medlemsstater, men som ikke er anerkendt i andre medlemsstater; denne liste bør også omfatte tilfælde, hvor borgere, der har erhvervet en eksamen i en anden medlemsstat end deres oprindelsesmedlemsstat, nægtes anerkendelse i deres egen medlemsstat, når de vender tilbage; |
| --- | --- |

37.

påpeger, at det til vurderingen af gennemførelsen af direktiv 2005/36/EF er nødvendigt at fastlægge en liste over certifikater eller andre beviser for formelle kvalifikationer, som er anerkendt i en eller flere medlemsstater, men som ikke er anerkendt i andre medlemsstater; denne liste bør også omfatte tilfælde, hvor borgere, der har erhvervet en eksamen i en anden medlemsstat end deres oprindelsesmedlemsstat, nægtes anerkendelse i deres egen medlemsstat, når de vender tilbage;

| 38. | understreger det store antal regulerede erhverv i Den Europæiske Union og opfordrer medlemsstaterne til at genoverveje klassificeringen af visse erhverv for at gøre det muligt at skabe klarhed over, om formelle kvalifikationer og erhverv omfatter de samme kompetencer og kvalifikationer i alle medlemsstaterne; mener, at en reduktion af det samlede antal regulerede erhverv i EU vil øge mobiliteten; mener imidlertid, at klassificering kan være velbegrundet af hensyn til forbrugerbeskyttelsen, navnlig hvad angår de sundhedsfaglige, retslige og tekniske erhverv; |
| --- | --- |

38.

understreger det store antal regulerede erhverv i Den Europæiske Union og opfordrer medlemsstaterne til at genoverveje klassificeringen af visse erhverv for at gøre det muligt at skabe klarhed over, om formelle kvalifikationer og erhverv omfatter de samme kompetencer og kvalifikationer i alle medlemsstaterne; mener, at en reduktion af det samlede antal regulerede erhverv i EU vil øge mobiliteten; mener imidlertid, at klassificering kan være velbegrundet af hensyn til forbrugerbeskyttelsen, navnlig hvad angår de sundhedsfaglige, retslige og tekniske erhverv;

| 39. | mener, at den mest effektive måde til at muliggøre fri bevægelighed for erhvervsudøvere vil være at begrænse antallet af regulerede erhverv i EU; opfordrer Kommissionen til i et revideret direktiv at indføje en mekanisme, med hvilken medlemsstaterne kan kontrollere deres reguleringsbestemmelser med undtagelse af dem, der vedrører sundhedserhverv, og fjerne dem, hvis de ikke er forholdsmæssige; |
| --- | --- |

39.

mener, at den mest effektive måde til at muliggøre fri bevægelighed for erhvervsudøvere vil være at begrænse antallet af regulerede erhverv i EU; opfordrer Kommissionen til i et revideret direktiv at indføje en mekanisme, med hvilken medlemsstaterne kan kontrollere deres reguleringsbestemmelser med undtagelse af dem, der vedrører sundhedserhverv, og fjerne dem, hvis de ikke er forholdsmæssige;

Opgradering af den offentlige sundhed og sikkerhed

| 40. | mener, at beskyttelse af forbruger- og patientsikkerheden er et vigtigt mål i forbindelse med revisionen af direktivet, og at dette direktivs effektivitet i høj grad afhænger af, at der sikres mobilitet samtidig med sikkerhed; henleder opmærksomheden på den særlige status, som beskæftigede i sundhedssektoren har; |
| --- | --- |

40.

mener, at beskyttelse af forbruger- og patientsikkerheden er et vigtigt mål i forbindelse med revisionen af direktivet, og at dette direktivs effektivitet i høj grad afhænger af, at der sikres mobilitet samtidig med sikkerhed; henleder opmærksomheden på den særlige status, som beskæftigede i sundhedssektoren har;

| 41. | understreger, at der har været alvorlige problemer med personer, der fortsat har praktiseret i EU, efter at de er blevet suspenderet eller frataget deres autorisation; |
| --- | --- |

41.

understreger, at der har været alvorlige problemer med personer, der fortsat har praktiseret i EU, efter at de er blevet suspenderet eller frataget deres autorisation;

| 42. | ønsker inden for rammerne af informationssystemet for det indre marked (IMI) og for de erhvervsudøvere, der ikke allerede er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet, oprettelse af en proaktiv advarselsordning, der gør det obligatorisk at udsende en advarsel til alle medlemsstater, når der er truffet regulatoriske foranstaltninger mod erhvervsudøveres autorisation eller deres ret til at levere tjenester, forudsat at dette advarselssystem ikke indeholder andre oplysninger, respekterer uskyldsformodningen og overholder de gældende databeskyttelsesbestemmelser; |
| --- | --- |

42.

ønsker inden for rammerne af informationssystemet for det indre marked (IMI) og for de erhvervsudøvere, der ikke allerede er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet, oprettelse af en proaktiv advarselsordning, der gør det obligatorisk at udsende en advarsel til alle medlemsstater, når der er truffet regulatoriske foranstaltninger mod erhvervsudøveres autorisation eller deres ret til at levere tjenester, forudsat at dette advarselssystem ikke indeholder andre oplysninger, respekterer uskyldsformodningen og overholder de gældende databeskyttelsesbestemmelser;

| 43. | påpeger, at befolkningen og patienterne har brug for bedre sikkerhed for, at erhvervsudøvere i sundhedssektoren, der er blevet anerkendt, har ajourført deres kvalifikationer og viden; |
| --- | --- |

43.

påpeger, at befolkningen og patienterne har brug for bedre sikkerhed for, at erhvervsudøvere i sundhedssektoren, der er blevet anerkendt, har ajourført deres kvalifikationer og viden;

| 44. | understreger, at aktørerne ønsker større vægt på løbende faglig udvikling, inklusive (livslang) formel, ikke-formel og uformel læring, samt på at evaluere denne; påpeger, at global konkurrence og tendensen mod videnbaserede økonomier skaber nye udfordringer i henseende til udvikling af kvalifikationer og uddannelse; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge metoder til at dokumentere al uddannelse, f.eks. via europæiske kvalifikationspas og den europæiske referenceramme for kvalifikationer samt IMI, og til at udforme en sammenligningstabel over de forskellige ordninger for løbende faglig udvikling i medlemsstaterne; opfordrer endvidere Kommissionen til for sundhedserhvervenes vedkommende at undersøge, om udligningsforanstaltninger kan være en passende løsning på de forskellige niveauer inden for løbende faglig uddannelse i medlemsstaterne; opfordrer de kompetente myndigheder til at give oplysninger om løbende faglig udvikling under anerkendelsesprocessen, til at udveksle bedste praksis på dette område og til at udveksle oplysninger om løbende faglig udvikling, navnlig inden for de sektorer og i de medlemsstater, hvor løbende faglig udvikling er obligatorisk; |
| --- | --- |

44.

understreger, at aktørerne ønsker større vægt på løbende faglig udvikling, inklusive (livslang) formel, ikke-formel og uformel læring, samt på at evaluere denne; påpeger, at global konkurrence og tendensen mod videnbaserede økonomier skaber nye udfordringer i henseende til udvikling af kvalifikationer og uddannelse; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge metoder til at dokumentere al uddannelse, f.eks. via europæiske kvalifikationspas og den europæiske referenceramme for kvalifikationer samt IMI, og til at udforme en sammenligningstabel over de forskellige ordninger for løbende faglig udvikling i medlemsstaterne; opfordrer endvidere Kommissionen til for sundhedserhvervenes vedkommende at undersøge, om udligningsforanstaltninger kan være en passende løsning på de forskellige niveauer inden for løbende faglig uddannelse i medlemsstaterne; opfordrer de kompetente myndigheder til at give oplysninger om løbende faglig udvikling under anerkendelsesprocessen, til at udveksle bedste praksis på dette område og til at udveksle oplysninger om løbende faglig udvikling, navnlig inden for de sektorer og i de medlemsstater, hvor løbende faglig udvikling er obligatorisk;

| 45. | understreger betydningen af, at løbende faglig uddannelse afpasses efter arbejdsmarkedets behov i de enkelte lande for dermed at sikre en bedre udnyttelse af uddannelsesressourcerne for de beskæftigede; |
| --- | --- |

45.

understreger betydningen af, at løbende faglig uddannelse afpasses efter arbejdsmarkedets behov i de enkelte lande for dermed at sikre en bedre udnyttelse af uddannelsesressourcerne for de beskæftigede;

| 46. | understreger, at en udvidelse af anerkendelsesproceduren til også at omfatte kvalifikationer fra tredjelande kan medføre misbrug af systemet i form af "forum shopping" og vil være yderst farligt for de kompetente myndigheder i værtsmedlemsstaterne; |
| --- | --- |

46.

understreger, at en udvidelse af anerkendelsesproceduren til også at omfatte kvalifikationer fra tredjelande kan medføre misbrug af systemet i form af "forum shopping" og vil være yderst farligt for de kompetente myndigheder i værtsmedlemsstaterne;

| 47. | fastholder, at evnen til at kommunikere med kolleger og patienter er afgørende for erhvervsudøvere i sundhedssektoren for at undgå farlige eller potentielt livstruende situationer; |
| --- | --- |

47.

fastholder, at evnen til at kommunikere med kolleger og patienter er afgørende for erhvervsudøvere i sundhedssektoren for at undgå farlige eller potentielt livstruende situationer;

| 48. | mener, at artikel 53 i direktiv 2005/36/EF, der vedrører sprogkrav, bør præciseres, da der løbende er uenighed om fortolkningen af denne bestemmelse mellem Kommissionen, Domstolen og medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at revidere sprogkravene for erhvervsudøvere inden for sundhedssektoren ved at give de kompetente myndigheder den nødvendige fleksibilitet til at fastlægge og, om nødvendigt, teste erhvervsudøvernes tekniske og sproglige kundskaber som led i anerkendelsesprocessen; mener, med forbehold for arbejdsgivernes evne til selv at dække deres behov i henseende til erhvervsudøveres sprogkundskaber i forbindelse med besættelse af en bestemt stilling, at proportionalitetsprincippet gennemgående bør anvendes, således at tests ikke bliver en yderligere hindring; |
| --- | --- |

48.

mener, at artikel 53 i direktiv 2005/36/EF, der vedrører sprogkrav, bør præciseres, da der løbende er uenighed om fortolkningen af denne bestemmelse mellem Kommissionen, Domstolen og medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at revidere sprogkravene for erhvervsudøvere inden for sundhedssektoren ved at give de kompetente myndigheder den nødvendige fleksibilitet til at fastlægge og, om nødvendigt, teste erhvervsudøvernes tekniske og sproglige kundskaber som led i anerkendelsesprocessen; mener, med forbehold for arbejdsgivernes evne til selv at dække deres behov i henseende til erhvervsudøveres sprogkundskaber i forbindelse med besættelse af en bestemt stilling, at proportionalitetsprincippet gennemgående bør anvendes, således at tests ikke bliver en yderligere hindring;

| 49. | mener, at sprogkundskaber er helt afgørende for at lette erhvervsudøvernes integration i et andet land, for sikring af kvaliteten af de leverede tjenester og for at beskytte forbruger- og patientsikkerheden; |
| --- | --- |

49.

mener, at sprogkundskaber er helt afgørende for at lette erhvervsudøvernes integration i et andet land, for sikring af kvaliteten af de leverede tjenester og for at beskytte forbruger- og patientsikkerheden;

| 50. | understreger, at erhvervsudøvere, der leverer e-sundhedsydelser, for at beskytte patienterne skal garantere de samme kvalitets- og sikkerhedsstandarder som ved levering af ikke-elektroniske sundhedsydelser; mener, at det derfor bør præciseres, at kravene i dette direktiv og om fornødent i supplerende direktiver gælder for leverandører af e-sundhedsydelser; |
| --- | --- |

50.

understreger, at erhvervsudøvere, der leverer e-sundhedsydelser, for at beskytte patienterne skal garantere de samme kvalitets- og sikkerhedsstandarder som ved levering af ikke-elektroniske sundhedsydelser; mener, at det derfor bør præciseres, at kravene i dette direktiv og om fornødent i supplerende direktiver gælder for leverandører af e-sundhedsydelser;

| 51. | påpeger, at udviklingen af e-sundhed og et sundhedssystem med fjernbehandling kræver, at sygeplejersker og læger efter endt uddannelse er i stand til at tage sig af patienter af forskellig nationalitet, og at det derfor vil være nødvendigt at fremme samarbejdet mellem uddannelsescentre, hospitaler og universiteter i forskellige lande, for så vidt angår de fagfolk og kandidater, der skal tage sig af patienterne via disse instrumenter; |
| --- | --- |

51.

påpeger, at udviklingen af e-sundhed og et sundhedssystem med fjernbehandling kræver, at sygeplejersker og læger efter endt uddannelse er i stand til at tage sig af patienter af forskellig nationalitet, og at det derfor vil være nødvendigt at fremme samarbejdet mellem uddannelsescentre, hospitaler og universiteter i forskellige lande, for så vidt angår de fagfolk og kandidater, der skal tage sig af patienterne via disse instrumenter;

Integration af erhvervsudøvere og øget tillid i systemet

| 52. | glæder sig til resultaterne af det erhvervspas-projekt, der i Krakow blev varslet på forummet for det indre marked; fastholder, at et erhvervspas skal være frivilligt, skal dokumentere uddannelsesmæssig og erhvervsmæssig erfaring, og skal være forbundet med IMI-systemet; mener, at et erhvervspas vil kunne være et nyttigt redskab til at øge mobiliteten inden for visse erhverv, forenkle de administrative procedurer og øge sikkerheden; opfordrer Kommissionen til, inden noget kort indføres, at dokumentere den mulige merværdi for anerkendelsesprocessen; understreger, at ethvert kort, der indføres, skal opfylde specifikke betingelser vedrørende sikkerhed og databeskyttelse, og fastholder, at de nødvendige sikkerhedselementer mod misbrug og svindel skal være til stede; |
| --- | --- |

52.

glæder sig til resultaterne af det erhvervspas-projekt, der i Krakow blev varslet på forummet for det indre marked; fastholder, at et erhvervspas skal være frivilligt, skal dokumentere uddannelsesmæssig og erhvervsmæssig erfaring, og skal være forbundet med IMI-systemet; mener, at et erhvervspas vil kunne være et nyttigt redskab til at øge mobiliteten inden for visse erhverv, forenkle de administrative procedurer og øge sikkerheden; opfordrer Kommissionen til, inden noget kort indføres, at dokumentere den mulige merværdi for anerkendelsesprocessen; understreger, at ethvert kort, der indføres, skal opfylde specifikke betingelser vedrørende sikkerhed og databeskyttelse, og fastholder, at de nødvendige sikkerhedselementer mod misbrug og svindel skal være til stede;

| 53. | gentager, at alle medlemsstater skal have mere tillid til og tro på hinandens systemer, hvis EU skal kunne begrænse den ujævne gennemførelse og håndhævelse af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer overalt i EU 27; |
| --- | --- |

53.

gentager, at alle medlemsstater skal have mere tillid til og tro på hinandens systemer, hvis EU skal kunne begrænse den ujævne gennemførelse og håndhævelse af direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer overalt i EU 27;

| 54. | støtter udvidelsen af IMI til også at omfatte erhverv, der endnu ikke er omfattet af dette informationssystem, som fastsat i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde i informationssystemet for det indre marked (9) ("IMI"-forordningen"), og erhverv, som ikke er omfattet af direktiv 2005/36/EF; |
| --- | --- |

54.

støtter udvidelsen af IMI til også at omfatte erhverv, der endnu ikke er omfattet af dette informationssystem, som fastsat i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde i informationssystemet for det indre marked (9) ("IMI"-forordningen"), og erhverv, som ikke er omfattet af direktiv 2005/36/EF;

| 55. | ønsker obligatorisk indførelse af IMI for kompetente myndigheder for at lette det proaktive administrative samarbejde og forenkle anerkendelsesprocedurerne; mener, at IMI kan styrkes yderligere, f.eks. ved at udvide de muligheder, der er til rådighed, for at lette de nationale myndigheders arbejde; opfordrer Kommissionen til at stille ledsagende uddannelsesforanstaltninger og tekniske støtteforanstaltninger til rådighed for at sikre, at de muligheder for effektivisering, som systemet indebærer, udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

55.

ønsker obligatorisk indførelse af IMI for kompetente myndigheder for at lette det proaktive administrative samarbejde og forenkle anerkendelsesprocedurerne; mener, at IMI kan styrkes yderligere, f.eks. ved at udvide de muligheder, der er til rådighed, for at lette de nationale myndigheders arbejde; opfordrer Kommissionen til at stille ledsagende uddannelsesforanstaltninger og tekniske støtteforanstaltninger til rådighed for at sikre, at de muligheder for effektivisering, som systemet indebærer, udnyttes fuldt ud;

| 56. | opfordrer til øget mobilitet for kandidater og overholdelse af afgørelsen i Morgenbesser-sagen (10); mener, at medlemsstaterne bør tilskynde til betalt arbejde under opsyn for kandidater fra andre medlemsstater, hvis deres egne statsborgere også har denne mulighed; understreger desuden, at erhvervserfaring, der er erhvervet under arbejde under opsyn, bør anerkendes i oprindelsesmedlemsstaten; |
| --- | --- |

56.

opfordrer til øget mobilitet for kandidater og overholdelse af afgørelsen i Morgenbesser-sagen (10); mener, at medlemsstaterne bør tilskynde til betalt arbejde under opsyn for kandidater fra andre medlemsstater, hvis deres egne statsborgere også har denne mulighed; understreger desuden, at erhvervserfaring, der er erhvervet under arbejde under opsyn, bør anerkendes i oprindelsesmedlemsstaten;

| 57. | understreger, at konceptet med fælles platforme, som anført i direktivets artikel 15, ikke har været vellykket, og at der i øjeblikket ikke findes sådanne platforme; mener, at disse har potentiale til at blive nyttige redskaber til fremme af mobiliteten, og at de bør defineres og kontrolleres af erhvervsudøverne selv; glæder sig over Kommissionens ønske om at forbedre dette koncept i en revideret artikel; opfordrer Kommissionen til at give medlemsstaterne den nødvendige fleksibilitet til at vælge, om de vil deltage i nogen fælles platform, og til at sænke tærsklen for medlemsstaternes deltagelse; |
| --- | --- |

57.

understreger, at konceptet med fælles platforme, som anført i direktivets artikel 15, ikke har været vellykket, og at der i øjeblikket ikke findes sådanne platforme; mener, at disse har potentiale til at blive nyttige redskaber til fremme af mobiliteten, og at de bør defineres og kontrolleres af erhvervsudøverne selv; glæder sig over Kommissionens ønske om at forbedre dette koncept i en revideret artikel; opfordrer Kommissionen til at give medlemsstaterne den nødvendige fleksibilitet til at vælge, om de vil deltage i nogen fælles platform, og til at sænke tærsklen for medlemsstaternes deltagelse;

| 58. | mener, at indførelse af enhver form for fælles platforme bør gøres afhængig af en indre markedstest og af parlamentarisk kontrol; |
| --- | --- |

58.

mener, at indførelse af enhver form for fælles platforme bør gøres afhængig af en indre markedstest og af parlamentarisk kontrol;

| 59. | understreger, at dette direktiv bør integrere databeskyttelsesbestemmelserne i direktiv 95/46/EF, og at revisioner af dette direktiv også bør tage højde for udviklingen i databeskyttelsesbestemmelserne; konstaterer, at der bør være ajourførte kontaktoplysninger til rådighed for de kompetente myndigheder med ansvar for databehandling og en klar politik for lagring og anvendelse af erhvervsudøveres personoplysninger samt retningslinjer for rettelse af fejlagtige oplysninger; |
| --- | --- |

59.

understreger, at dette direktiv bør integrere databeskyttelsesbestemmelserne i direktiv 95/46/EF, og at revisioner af dette direktiv også bør tage højde for udviklingen i databeskyttelsesbestemmelserne; konstaterer, at der bør være ajourførte kontaktoplysninger til rådighed for de kompetente myndigheder med ansvar for databehandling og en klar politik for lagring og anvendelse af erhvervsudøveres personoplysninger samt retningslinjer for rettelse af fejlagtige oplysninger;

| 60. | konstaterer, at forhandlingerne mellem EU og Schweiz har ført til en aftale om ændring af bilag III til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer med henblik på tilføjelse af direktiv 2005/36/EF; konstaterer, at der i aftalen indgår en midlertidig anvendelse af størstedelen af direktivet bortset fra afsnit II, hvilket kræver tilpasninger i Schweiz, og at Rådets afgørelse om den ovennævnte aftale bortfalder, hvis Schweiz undlader at meddele, at det har afsluttet de interne procedurer for gennemførelsen af afgørelsen senest 24 måneder efter vedtagelsen af afgørelsen; agter at følge udviklingen i denne sag nøje; |
| --- | --- |

60.

konstaterer, at forhandlingerne mellem EU og Schweiz har ført til en aftale om ændring af bilag III til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer med henblik på tilføjelse af direktiv 2005/36/EF; konstaterer, at der i aftalen indgår en midlertidig anvendelse af størstedelen af direktivet bortset fra afsnit II, hvilket kræver tilpasninger i Schweiz, og at Rådets afgørelse om den ovennævnte aftale bortfalder, hvis Schweiz undlader at meddele, at det har afsluttet de interne procedurer for gennemførelsen af afgørelsen senest 24 måneder efter vedtagelsen af afgørelsen; agter at følge udviklingen i denne sag nøje;

| 61. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle reviderede direktiver gennemføres korrekt inden for den fastsatte deadline; opfordrer medlemsstaterne til at give direktivet en passende prioritering; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle reviderede direktiver gennemføres korrekt inden for den fastsatte deadline; opfordrer medlemsstaterne til at give direktivet en passende prioritering;

*

* *

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

62.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

(2)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 42.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0145.

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-evaluation-directive-200536ec_en.pdf.

(6)  Europa-Kommissionen: "Evaluation of the Professional Qualifications Directive", Bruxelles, den 5. juli 2011.

(7)  Europa-Kommissionen, GD MARKT, SOLVIT 2010 Report: Development and performance of the SOLVIT network in 2010, (2011).

(8)  Europa-Kommissionen: Flash Eurobarometer-undersøgelse om "Unge på vej", analytisk rapport, maj 2011.

(9)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om administrativt samarbejde i informationssystemet for det indre marked ("IMI"-forordningen") (KOM(2011)0522).

(10)  Domstolens dom af 13. november 2003, Sag C-313/01, Morgenbesser, Sml. I-13467.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/25

---

Tirsdag den 15. november 2011En ny forbrugerpolitisk strategi

P7_TA(2011)0491

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om en ny forbrugerpolitisk strategi 2011/2149(INI)

2013/C 153 E/04

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som indarbejdet i traktaterne ved artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union (EUT), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder som indarbejdet i traktaterne ved artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union (EUT),

| — | der henviser til artikel 26 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori det hedder, at "det indre marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaterne", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 26 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori det hedder, at "det indre marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaterne",

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, i EUT, som forpligter EU til at arbejde for "en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, i EUT, som forpligter EU til at arbejde for "en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten",

| — | der henviser til artikel 9 i TEUF, hvori det hedder, at Unionen "ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager ... hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i TEUF, hvori det hedder, at Unionen "ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager ... hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed",

| — | der henviser til artikel 11 i TEUF, hvorefter "miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i TEUF, hvorefter "miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling",

| — | der henviser til artikel 12 i TEUF, hvorefter "forbrugerbeskyttelseshensyn inddrages ved udformningen og gennemførelsen af andre af Unionens politikker og aktiviteter", |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12 i TEUF, hvorefter "forbrugerbeskyttelseshensyn inddrages ved udformningen og gennemførelsen af andre af Unionens politikker og aktiviteter",

| — | der henviser til artikel 14 i TEUF og protokol nr. 26 hertil om tjenesteydelser af almindelig (økonomisk) interesse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14 i TEUF og protokol nr. 26 hertil om tjenesteydelser af almindelig (økonomisk) interesse,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet med titlen "Europa 2020. En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet med titlen "Europa 2020. En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 og forordning (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af direktiv 87/250/EØF, 90/496/EØF, 1999/10/EF, 2000/13/EF, 2002/67/EF, 2008/5/EF og forordning (EF) nr. 608/2004 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af forordning (EF) nr. 1924/2006 og forordning (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af direktiv 87/250/EØF, 90/496/EØF, 1999/10/EF, 2000/13/EF, 2002/67/EF, 2008/5/EF og forordning (EF) nr. 608/2004 (1),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerrettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 23. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbrugerrettigheder (2),

| — | der henviser til Det Europæiske Netværk af Forbrugercentres årsrapport 2010, Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Netværk af Forbrugercentres årsrapport 2010, Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2011,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 7. april 2011 om forbrugernes indflydelse i EU (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 7. april 2011 om forbrugernes indflydelse i EU (SEC(2011)0469),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 11. marts 2011 med titlen "Consumers at home in the single market", femte udgave af resultattavlen om forbrugerforhold (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 11. marts 2011 med titlen "Consumers at home in the single market", femte udgave af resultattavlen om forbrugerforhold (SEC(2011)0299),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 22. oktober 2010 med titlen "Making markets work for consumers", fjerde udgave af resultattavlen for forbrugermarkeder (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 22. oktober 2010 med titlen "Making markets work for consumers", fjerde udgave af resultattavlen for forbrugermarkeder (SEC(2010)1257),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om endelig gennemførelse af det indre marked for e-handel (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. september 2010 om endelig gennemførelse af det indre marked for e-handel (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og fair detailmarked (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og fair detailmarked (5),

| — | der henviser til professor Mario Montis rapport af 9. maj 2010 til Kommissionen om en ny strategi for det indre marked, |
| --- | --- |

—

der henviser til professor Mario Montis rapport af 9. maj 2010 til Kommissionen om en ny strategi for det indre marked,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om realisering af et indre marked for forbrugere og borgere (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om forbrugerbeskyttelse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om forbrugerbeskyttelse (7),

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 2.juli 2009 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse ("forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde") KOM(2009)0336, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 2.juli 2009 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse ("forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde") KOM(2009)0336,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om grænseoverskridende e-handel fra virksomhed til forbruger i EU (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om grænseoverskridende e-handel fra virksomhed til forbruger i EU (KOM(2009)0557),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juli 2009 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en harmoniseret metode til klassificering og indberetning af klager og forespørgsler fra forbrugere (KOM(2009)0346) og til ledsagedokumentet med udkast til Kommissionens henstilling (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juli 2009 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en harmoniseret metode til klassificering og indberetning af klager og forespørgsler fra forbrugere (KOM(2009)0346) og til ledsagedokumentet med udkast til Kommissionens henstilling (SEC(2009)0949),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om håndhævelse af forbrugerlovgivningen (KOM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om håndhævelse af forbrugerlovgivningen (KOM(2009)0330),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 29. juni 2009 om foranstaltninger til fremme af det indre marked (8) og Kommissionens henstilling af 12. juli 2004 om gennemførelsen i national ret af direktiver af betydning for det indre marked (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 29. juni 2009 om foranstaltninger til fremme af det indre marked (8) og Kommissionens henstilling af 12. juli 2004 om gennemførelsen i national ret af direktiver af betydning for det indre marked (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF af 18. juni 2009 om sikkerhedskrav til legetøj (legetøjssikkerhedsdirektivet) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF af 18. juni 2009 om sikkerhedskrav til legetøj (legetøjssikkerhedsdirektivet) (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter, der sigter mod at skabe et overordnet sæt regler og principper vedrørende akkreditering og markedsovervågning (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter, der sigter mod at skabe et overordnet sæt regler og principper vedrørende akkreditering og markedsovervågning (11),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen "EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 - Stærke forbrugere, højere forbrugervelfærd og effektiv forbrugerbeskyttelse" (KOM(2007)0099) og Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen "EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 - Stærke forbrugere, højere forbrugervelfærd og effektiv forbrugerbeskyttelse" (KOM(2007)0099) og Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om EU's strategi for forbrugerpolitikken 2007-2013 (12),

| — | der henviser til beretning fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, om "Hindringer for det europæiske indre marked 2008" (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til beretning fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, om "Hindringer for det europæiske indre marked 2008" (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse ("forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde") (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse ("forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde") (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2006 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram for forbrugerbeskyttelse (2007-2013) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2006 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EF-handlingsprogram for forbrugerbeskyttelse (2007-2013) (15),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (direktivet om urimelig handelspraksis) (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (direktivet om urimelig handelspraksis) (16),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og til udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0369/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og til udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0369/2011),

| A. | der henviser til, at EU-borgerne som forbrugere spiller en afgørende rolle for opnåelsen af Europa-2020 målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, eftersom privatforbruget genererer over halvdelen af EU's BNP; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU-borgerne som forbrugere spiller en afgørende rolle for opnåelsen af Europa-2020 målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, eftersom privatforbruget genererer over halvdelen af EU's BNP;

| B. | der henviser til, at 16,3 % af EU's befolkning i henhold til indekset for materielle mangler er truet af fattigdom, og at denne procentandel stiger til 17,1 % for kvinders vedkommende; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 16,3 % af EU's befolkning i henhold til indekset for materielle mangler er truet af fattigdom, og at denne procentandel stiger til 17,1 % for kvinders vedkommende;

| C. | der henviser til, således som det også fremgår af Eurobarometer nr. 342 fra april 2011 om forbrugernes indflydelse, at et væsentligt flertal af forbrugerne føler sig selvsikre og vidende, men en væsentlig andel af dem viser samtidig en mangel på viden om grundlæggende forbrugerlovgivning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, således som det også fremgår af Eurobarometer nr. 342 fra april 2011 om forbrugernes indflydelse, at et væsentligt flertal af forbrugerne føler sig selvsikre og vidende, men en væsentlig andel af dem viser samtidig en mangel på viden om grundlæggende forbrugerlovgivning;

| D. | der henviser til, at forbrugerne ikke danner én enkelt homogen gruppe, eftersom der er væsentlige forskelle mellem dem, for så vidt angår deres forbrugerkompetencer, kendskab til lovgivning, gennemslagskraft og villighed til at klage; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forbrugerne ikke danner én enkelt homogen gruppe, eftersom der er væsentlige forskelle mellem dem, for så vidt angår deres forbrugerkompetencer, kendskab til lovgivning, gennemslagskraft og villighed til at klage;

| E. | der henviser til, at kvinder i henhold til Eurobarometer nr. 342 om forbrugernes indflydelse bruger mere tid på indkøb (3,7 timer i en typisk uge) end mænd (2,8 timer i en typisk uge); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kvinder i henhold til Eurobarometer nr. 342 om forbrugernes indflydelse bruger mere tid på indkøb (3,7 timer i en typisk uge) end mænd (2,8 timer i en typisk uge);

| F. | der henviser til, at forbrugere i henhold til den femte udgave af resultattavlen om forbrugerforhold fra marts 2001 stadig står over for meget forskellige vilkår i EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forbrugere i henhold til den femte udgave af resultattavlen om forbrugerforhold fra marts 2001 stadig står over for meget forskellige vilkår i EU;

| G. | henviser til forbrugernes utilfredshed med de finansielle tjenesteydelsers funktionsmåde, hvilket bl.a. skyldes dårlig rådgivning og det forhold, hvilket fremgår af resultattavlen for forbrugermarkeder, at de fleste forbrugere ikke kender deres grundlæggende rettigheder på området for finansielle tjenesteydelser, at over 98 % er ikke i stand til at vælge den mest hensigtsmæssige investeringsmulighed, og at omkostningerne herved anslås til 0,4 % af EU's BNP; |
| --- | --- |

G.

henviser til forbrugernes utilfredshed med de finansielle tjenesteydelsers funktionsmåde, hvilket bl.a. skyldes dårlig rådgivning og det forhold, hvilket fremgår af resultattavlen for forbrugermarkeder, at de fleste forbrugere ikke kender deres grundlæggende rettigheder på området for finansielle tjenesteydelser, at over 98 % er ikke i stand til at vælge den mest hensigtsmæssige investeringsmulighed, og at omkostningerne herved anslås til 0,4 % af EU's BNP;

| H. | understreger, at offentliggørelse af oplysninger er både vigtig og nødvendig i alle sektorer af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne; henviser til, at det i forbindelse med strategien skal erkendes, at det ikke er tilstrækkeligt at skabe konkurrencedygtige markeder, hvor forbrugerne kan træffe beslutninger i deres bedste interesse; henviser til, at det er vigtigt, oplysningerne gives på EU's officielle sprog og officielle regionale sprog, hvis denne offentliggørelse skal gøres mere effektiv; |
| --- | --- |

H.

understreger, at offentliggørelse af oplysninger er både vigtig og nødvendig i alle sektorer af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne; henviser til, at det i forbindelse med strategien skal erkendes, at det ikke er tilstrækkeligt at skabe konkurrencedygtige markeder, hvor forbrugerne kan træffe beslutninger i deres bedste interesse; henviser til, at det er vigtigt, oplysningerne gives på EU's officielle sprog og officielle regionale sprog, hvis denne offentliggørelse skal gøres mere effektiv;

| I. | der henviser til, at grupper af personer, der er særligt sårbare på grund af psykisk, fysisk eller psykologisk svagheder, alder eller godtroenhed - som f.eks. børn, teenagere, ældre - eller som på grund af deres sociale og økonomiske situation er sårbare (som f.eks. personer med stor gæld) har brug for særlig beskyttelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at grupper af personer, der er særligt sårbare på grund af psykisk, fysisk eller psykologisk svagheder, alder eller godtroenhed - som f.eks. børn, teenagere, ældre - eller som på grund af deres sociale og økonomiske situation er sårbare (som f.eks. personer med stor gæld) har brug for særlig beskyttelse;

| J. | der henviser til, at EU har fastsat mål for sænkningen af CO2-emissioner og opfordret til mere bæredygtige forbrugsmønstre; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU har fastsat mål for sænkningen af CO2-emissioner og opfordret til mere bæredygtige forbrugsmønstre;

| K. | der henviser til, at et indre marked, der fungerer efter hensigten, bør tilbyde forbrugerne et bredere udvalg af højkvalitetsvarer og højkvalitetstjenesteydelser til konkurrencedygtige priser og samtidig et højt niveau for forbruger- og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at et indre marked, der fungerer efter hensigten, bør tilbyde forbrugerne et bredere udvalg af højkvalitetsvarer og højkvalitetstjenesteydelser til konkurrencedygtige priser og samtidig et højt niveau for forbruger- og miljøbeskyttelse;

| L. | der henviser til, at det indre marked skal vokse på en sådan måde, at det ikke undergraver forbrugerbeskyttelsen, og til, at der, mens den fri bevægelighed for tjenesteydelser skal sikres, tages behørigt hensyn til beskyttelse af arbejdstagerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det indre marked skal vokse på en sådan måde, at det ikke undergraver forbrugerbeskyttelsen, og til, at der, mens den fri bevægelighed for tjenesteydelser skal sikres, tages behørigt hensyn til beskyttelse af arbejdstagerne;

| M. | der henviser til, at stærke forbrugere bedre vil være i stand til at finde de bedste priser, salgsbetingelser og den bedste kvalitet, og at de derfor vil fremme konkurrence og innovation; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at stærke forbrugere bedre vil være i stand til at finde de bedste priser, salgsbetingelser og den bedste kvalitet, og at de derfor vil fremme konkurrence og innovation;

| N. | der henviser til de mange gavnlige virkninger for de europæiske forbrugere, som f.eks. lavere priser og et bredere udvalg af produkter og tjenesteydelser, der vil blive skabt gennem et fuldt integreret indre marked; |
| --- | --- |

N.

der henviser til de mange gavnlige virkninger for de europæiske forbrugere, som f.eks. lavere priser og et bredere udvalg af produkter og tjenesteydelser, der vil blive skabt gennem et fuldt integreret indre marked;

| O. | der henviser til, at detailhandlere, således som det også fremgår af resultattavlen om forbrugerforhold fra marts 2011, mangler viden om grundlæggende forbrugerrettigheder i EU, hvilket både kan være til skade for forbrugerne og påvirke detailhandlernes vilje til at handle på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at detailhandlere, således som det også fremgår af resultattavlen om forbrugerforhold fra marts 2011, mangler viden om grundlæggende forbrugerrettigheder i EU, hvilket både kan være til skade for forbrugerne og påvirke detailhandlernes vilje til at handle på tværs af grænserne;

| P. | der henviser til, at det er nødvendigt, at alle interessenter (herunder Kommissionen, de nationale håndhævelsesmyndigheder, forbrugerorganisationerne og den private sektor) intensiverer deres bestræbelser på at nå målsætningen om et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og en styrkelse af forbrugerne, eftersom effektiviteten af det offentliges markedsovervågning og håndhævelse er af afgørende betydning for at forhindre, at ulovlige og farlige produkters får adgang til det europæiske marked, eller sikre, at sådanne produkter fjernes fra det europæiske marked; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det er nødvendigt, at alle interessenter (herunder Kommissionen, de nationale håndhævelsesmyndigheder, forbrugerorganisationerne og den private sektor) intensiverer deres bestræbelser på at nå målsætningen om et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og en styrkelse af forbrugerne, eftersom effektiviteten af det offentliges markedsovervågning og håndhævelse er af afgørende betydning for at forhindre, at ulovlige og farlige produkters får adgang til det europæiske marked, eller sikre, at sådanne produkter fjernes fra det europæiske marked;

| Q. | der henviser til, at stærk og konsekvent håndhævelse er endnu vigtigere i betragtning af den aktuelle konjunkturnedgang, eftersom krisen påvirker forbrugernes valg; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at stærk og konsekvent håndhævelse er endnu vigtigere i betragtning af den aktuelle konjunkturnedgang, eftersom krisen påvirker forbrugernes valg;

| R. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter skal bidrage til en mere effektiv gennemførelse og håndhævelse af forbrugerbeskyttelseslovgivningen ved fortsat at arbejde snævert sammen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter skal bidrage til en mere effektiv gennemførelse og håndhævelse af forbrugerbeskyttelseslovgivningen ved fortsat at arbejde snævert sammen;

| S. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter bør beskytte borgernes sundhed og velfærd; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter bør beskytte borgernes sundhed og velfærd;

Centrale målsætninger

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at lancere en forbrugerdagsorden, og understreger behovet for, at Kommissionen foreslår en proaktiv politik for at definere intelligent regulering med det formål at opnå en sammenhængende retlig ramme; opfordrer endvidere til, at alle fremtidige forbrugerpolitiske foranstaltninger baseres på en holistisk tilgang, der placerer forbrugerne i centrum for det indre marked; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at lancere en forbrugerdagsorden, og understreger behovet for, at Kommissionen foreslår en proaktiv politik for at definere intelligent regulering med det formål at opnå en sammenhængende retlig ramme; opfordrer endvidere til, at alle fremtidige forbrugerpolitiske foranstaltninger baseres på en holistisk tilgang, der placerer forbrugerne i centrum for det indre marked;

| 2. | understreger, at politiske prioriteter bør sammenkædes med og understøttes af statistikker fra resultattavlen om forbrugerforhold; opfordrer endvidere Kommissionen til at tage hensyn til den nylig offentliggjorte top 20 over borgeres og virksomheders største bekymringer vedrørende det indre marked og strategien for forbrugerpolitikken; |
| --- | --- |

2.

understreger, at politiske prioriteter bør sammenkædes med og understøttes af statistikker fra resultattavlen om forbrugerforhold; opfordrer endvidere Kommissionen til at tage hensyn til den nylig offentliggjorte top 20 over borgeres og virksomheders største bekymringer vedrørende det indre marked og strategien for forbrugerpolitikken;

| 3. | glæder sig over forslaget i Kommissionens arbejdsprogram for 2012 om at gennemgå forbrugerpolitikken og den lovgivningsmæssige strategi og integrere initiativer i alle Kommissionens ansvarlige tjenestegrene; bemærker navnlig behovet for at sikre, at forbrugere i hele EU kan nyde godt af den fuldstændige beskyttelse, der følger af central lovgivning, såsom direktiverne om urimelig handelspraksis og forbrugerkredit; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over forslaget i Kommissionens arbejdsprogram for 2012 om at gennemgå forbrugerpolitikken og den lovgivningsmæssige strategi og integrere initiativer i alle Kommissionens ansvarlige tjenestegrene; bemærker navnlig behovet for at sikre, at forbrugere i hele EU kan nyde godt af den fuldstændige beskyttelse, der følger af central lovgivning, såsom direktiverne om urimelig handelspraksis og forbrugerkredit;

| 4. | glæder sig over en strategisk tilgang til forbrugerbeskyttelse, der trækker på erfaringerne fra strategien 2007-2013; understreger, at der inden for rammerne af Europa 2020-strategien er behov for en bedre kobling mellem forbrugerpolitik og sociale og miljømæssige mål; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over en strategisk tilgang til forbrugerbeskyttelse, der trækker på erfaringerne fra strategien 2007-2013; understreger, at der inden for rammerne af Europa 2020-strategien er behov for en bedre kobling mellem forbrugerpolitik og sociale og miljømæssige mål;

| 5. | understreger behovet for en korrekt gennemførelse og håndhævelse af eksisterende lovgivning (navnlig det seneste direktiv om forbrugerrettigheder), ledsaget af en hensigtsmæssig formidling af parternes rettigheder og pligter; understreger desuden behovet for at undersøge de gældende EU-bestemmelser efter vedtagelsen af direktivet om forbrugerrettigheder og planlagte nye initiativer; |
| --- | --- |

5.

understreger behovet for en korrekt gennemførelse og håndhævelse af eksisterende lovgivning (navnlig det seneste direktiv om forbrugerrettigheder), ledsaget af en hensigtsmæssig formidling af parternes rettigheder og pligter; understreger desuden behovet for at undersøge de gældende EU-bestemmelser efter vedtagelsen af direktivet om forbrugerrettigheder og planlagte nye initiativer;

| 6. | understreger behovet for sammenhæng i den måde, forbrugerbeskyttelsespolitikken gennemføres på, og foreslår i den forbindelse, at drøftelserne af fordelingen af dette sagsområde i Kommissionen genoptages; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for sammenhæng i den måde, forbrugerbeskyttelsespolitikken gennemføres på, og foreslår i den forbindelse, at drøftelserne af fordelingen af dette sagsområde i Kommissionen genoptages;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at sikre en bedre koordinering mellem dets forskellige politikker, som berører forbrugerne; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at sikre en bedre koordinering mellem dets forskellige politikker, som berører forbrugerne;

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke det internationale samarbejde og informationsudvekslingen med tredjelande på området for forbrugerbeskyttelse; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke det internationale samarbejde og informationsudvekslingen med tredjelande på området for forbrugerbeskyttelse;

| 9. | henleder opmærksomheden på de talrige udfordringer for forbrugerdagsordenen, nemlig mere indflydelse til forbrugerne og mindskelse af uligheder, fremme af et bæredygtigt forbrug, begrænsning af forbrugernes eksponering for produkter, der ikke er sikre, og beskyttelse af forbrugerne og navnlig børn mod vildledende reklamer; opfordrer til, at de politiske beslutningstagere grundigt overvejer, hvorledes der kan udformes mere intelligente politikker, der sikrer forbrugerne de oplysninger, de har brug for og rent faktisk kan bruge, uden at der derved skabes øgede byrder for virksomhederne; |
| --- | --- |

9.

henleder opmærksomheden på de talrige udfordringer for forbrugerdagsordenen, nemlig mere indflydelse til forbrugerne og mindskelse af uligheder, fremme af et bæredygtigt forbrug, begrænsning af forbrugernes eksponering for produkter, der ikke er sikre, og beskyttelse af forbrugerne og navnlig børn mod vildledende reklamer; opfordrer til, at de politiske beslutningstagere grundigt overvejer, hvorledes der kan udformes mere intelligente politikker, der sikrer forbrugerne de oplysninger, de har brug for og rent faktisk kan bruge, uden at der derved skabes øgede byrder for virksomhederne;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at sikre en særlig beskyttelse for forbrugergrupper, der er særlig sårbare på grund af deres psykiske, fysiske eller psykologiske svagheder, alder eller godtroenhed, eller som på grund af deres sociale og økonomiske situation er sårbare; støtter Kommissionens arbejde vedrørende adfærdsmæssig økonomi, og finder, at det er af afgørende betydning for at sikre, at forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger er effektive i praksis; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at sikre en særlig beskyttelse for forbrugergrupper, der er særlig sårbare på grund af deres psykiske, fysiske eller psykologiske svagheder, alder eller godtroenhed, eller som på grund af deres sociale og økonomiske situation er sårbare; støtter Kommissionens arbejde vedrørende adfærdsmæssig økonomi, og finder, at det er af afgørende betydning for at sikre, at forbrugerbeskyttelsesforanstaltninger er effektive i praksis;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at forbedre kriterierne og forudsætningerne for at foretage flere konsekvensanalyser og i givet fald til at undersøge EU-lovgivning, som har konsekvenser for forbrugerpolitikken, samt etablere bedste praksis for medlemsstaternes korrekte gennemførelse af den gældende lovgivning; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at forbedre kriterierne og forudsætningerne for at foretage flere konsekvensanalyser og i givet fald til at undersøge EU-lovgivning, som har konsekvenser for forbrugerpolitikken, samt etablere bedste praksis for medlemsstaternes korrekte gennemførelse af den gældende lovgivning;

Styrkelse af forbrugernes indflydelse

| 12. | konstaterer, at der er sket en betydelig stigning i e-handelen, der nu er meget vigtig for forbrugere, da 40 % af EU-borgerne køber online; påpeger, at det er nødvendigt at øge forbrugernes og detailhandlernes tillid, navnlig til grænseoverskridende onlineindkøb og -handel, ved at sikre deres respektive rettigheder og forpligtelser på internettet; |
| --- | --- |

12.

konstaterer, at der er sket en betydelig stigning i e-handelen, der nu er meget vigtig for forbrugere, da 40 % af EU-borgerne køber online; påpeger, at det er nødvendigt at øge forbrugernes og detailhandlernes tillid, navnlig til grænseoverskridende onlineindkøb og -handel, ved at sikre deres respektive rettigheder og forpligtelser på internettet;

| 13. | beklager den store kløft mellem niveauet i den indenlandske onlinedetailhandel og grænseoverskridende onlineindkøb; konstaterer, at 44 % af forbrugerne i henhold til forbrugerresultattavlen har udtalt, at usikkerhed om deres rettigheder afskrækkede dem fra at købe varer fra andre medlemsstater, og at en forsinket eller ingen levering og svig er de vigtigste faktorer, der er til hinder for grænseoverskridende køb; opfordrer derfor til, at EU's strategi for forbrugerpolitik understøtter vækst og innovation i detailsektoren og navnlig gennemførelsen af det digitale indre marked for at hjælpe forbrugerne i EU med grænseoverskridende handel; |
| --- | --- |

13.

beklager den store kløft mellem niveauet i den indenlandske onlinedetailhandel og grænseoverskridende onlineindkøb; konstaterer, at 44 % af forbrugerne i henhold til forbrugerresultattavlen har udtalt, at usikkerhed om deres rettigheder afskrækkede dem fra at købe varer fra andre medlemsstater, og at en forsinket eller ingen levering og svig er de vigtigste faktorer, der er til hinder for grænseoverskridende køb; opfordrer derfor til, at EU's strategi for forbrugerpolitik understøtter vækst og innovation i detailsektoren og navnlig gennemførelsen af det digitale indre marked for at hjælpe forbrugerne i EU med grænseoverskridende handel;

| 14. | påpeger, at forbrugernes tillid er en drivende kraft i økonomien med hensyn til både indenlandsk og grænseoverskridende handel, hvad enten denne foregår online eller offline; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at forbrugernes tillid er en drivende kraft i økonomien med hensyn til både indenlandsk og grænseoverskridende handel, hvad enten denne foregår online eller offline;

| 15. | understreger behovet for at orientere forbrugerne om deres rettigheder og pligter og for at sikre, at forbrugernes rettigheder respekteres i fuld udstrækning, når det gælder internetbrug og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, samtidig med at deres personoplysninger og privatliv beskyttes; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for at orientere forbrugerne om deres rettigheder og pligter og for at sikre, at forbrugernes rettigheder respekteres i fuld udstrækning, når det gælder internetbrug og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, samtidig med at deres personoplysninger og privatliv beskyttes;

| 16. | understreger, at forbrugernes personoplysninger har en væsentlig økonomisk værdi, f.eks. databaser med forbrugerprofiler med henblik på målrettet reklame; påpeger, at brugerne for det meste ikke er bevidste om værdien af de data, de frivilligt stiller til rådighed for virksomhederne; anmoder Kommissionen om at sikre en tilstrækkelig grad af konkurrence på markedet for onlinereklame og søgemaskiner og føre tilsyn med, hvordan oplysninger anvendes af de pågældende virksomheder i forhold til den gældende databeskyttelsesrammelovgivning; |
| --- | --- |

16.

understreger, at forbrugernes personoplysninger har en væsentlig økonomisk værdi, f.eks. databaser med forbrugerprofiler med henblik på målrettet reklame; påpeger, at brugerne for det meste ikke er bevidste om værdien af de data, de frivilligt stiller til rådighed for virksomhederne; anmoder Kommissionen om at sikre en tilstrækkelig grad af konkurrence på markedet for onlinereklame og søgemaskiner og føre tilsyn med, hvordan oplysninger anvendes af de pågældende virksomheder i forhold til den gældende databeskyttelsesrammelovgivning;

| 17. | understreger behovet for at give forbrugerne og detailhandlerne mere gennemsigtige og sammenlignelige oplysninger, f. eks. gennem angivelse af prisen pr. enhed og korrekte og gennemsigtige websteder med prissammenligninger sammen med en effektiv mærkning af produkter; |
| --- | --- |

17.

understreger behovet for at give forbrugerne og detailhandlerne mere gennemsigtige og sammenlignelige oplysninger, f. eks. gennem angivelse af prisen pr. enhed og korrekte og gennemsigtige websteder med prissammenligninger sammen med en effektiv mærkning af produkter;

| 18. | understreger betydningen af mærkning og opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at tage hensyn til forbrugernes stigende krav om f.eks. fair handel, CO-fodaftryk, mulighederne for og typer af genanvendelse samt oprindelsesmærkning; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af mærkning og opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at tage hensyn til forbrugernes stigende krav om f.eks. fair handel, CO-fodaftryk, mulighederne for og typer af genanvendelse samt oprindelsesmærkning;

| 19. | understreger behovet for at sikre alle adgang til hurtigt bredbånd og telenetværk og udbredt adgang til varer og tjenesteydelser online, ved bl.a. at fjerne distributionsbegrænsninger, takle geografisk markedssegmentering og udvikle elektroniske betalingstjenester; |
| --- | --- |

19.

understreger behovet for at sikre alle adgang til hurtigt bredbånd og telenetværk og udbredt adgang til varer og tjenesteydelser online, ved bl.a. at fjerne distributionsbegrænsninger, takle geografisk markedssegmentering og udvikle elektroniske betalingstjenester;

| 20. | understreger behovet for, at forbrugerdagsordenen fokuserer på markedet for indholdet i digitale produkter, f.eks. e-bøger; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for, at forbrugerdagsordenen fokuserer på markedet for indholdet i digitale produkter, f.eks. e-bøger;

| 21. | understreger behovet for at styrke forbrugernes indflydelse ved at stille nyttig, målrettet og forståelig information til rådighed for dem; insisterer på, at EU og de nationale myndigheder samt forbrugerorganisationer og virksomheder øger deres bestræbelser på at forbedre forbrugeroplysningen; opfordrer Kommissionen til at foreslå "forbrugervenlig" lovgivning vedrørende det indre marked for at sikre, at forbrugerinteresserne er fuldt integrerede i det indre markeds mekanismer; |
| --- | --- |

21.

understreger behovet for at styrke forbrugernes indflydelse ved at stille nyttig, målrettet og forståelig information til rådighed for dem; insisterer på, at EU og de nationale myndigheder samt forbrugerorganisationer og virksomheder øger deres bestræbelser på at forbedre forbrugeroplysningen; opfordrer Kommissionen til at foreslå "forbrugervenlig" lovgivning vedrørende det indre marked for at sikre, at forbrugerinteresserne er fuldt integrerede i det indre markeds mekanismer;

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde passende støtte og kapacitetsopbygning til forbrugerorganisationer i de enkelte medlemsstater for på denne måde at styrke deres rolle og ressourcer, hvilket vil øge forbrugernes indflydelse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at yde passende støtte og kapacitetsopbygning til forbrugerorganisationer i de enkelte medlemsstater for på denne måde at styrke deres rolle og ressourcer, hvilket vil øge forbrugernes indflydelse;

| 23. | understreger behovet for at uddanne forbrugerne fra så tidlig en alder som muligt, således at de forstår og anvender de oplysninger, der er anført på varerne; opfordrer Kommissionen til at gøre EU-logoerne mere identificerbare og intuitive, idet de tilsyneladende stadig ikke genkendes i et tilfredsstillende omfang (jf. navnlig genkendelsesraten for CE-overensstemmelsesmærket, det europæiske miljømærke, Möbius-sløjfen for genanvendelse eller risikomærkningen); |
| --- | --- |

23.

understreger behovet for at uddanne forbrugerne fra så tidlig en alder som muligt, således at de forstår og anvender de oplysninger, der er anført på varerne; opfordrer Kommissionen til at gøre EU-logoerne mere identificerbare og intuitive, idet de tilsyneladende stadig ikke genkendes i et tilfredsstillende omfang (jf. navnlig genkendelsesraten for CE-overensstemmelsesmærket, det europæiske miljømærke, Möbius-sløjfen for genanvendelse eller risikomærkningen);

| 24. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte informationskampagner i alle medlemsstaterne om den europæiske CE-betegnelse og betydningen heraf, og gøre det klart for forbrugerne, hvad den står for (og ikke står for), samt give dem flere fyldestgørende oplysninger og samtidig søge at øge bevidstheden om produktsikkerhed i fagkredse; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte informationskampagner i alle medlemsstaterne om den europæiske CE-betegnelse og betydningen heraf, og gøre det klart for forbrugerne, hvad den står for (og ikke står for), samt give dem flere fyldestgørende oplysninger og samtidig søge at øge bevidstheden om produktsikkerhed i fagkredse;

| 25. | mener, at civilsamfundet, sammen med forbrugerorganisationer og erhvervslivet bør kanalisere yderligere innovative løsninger til formidling af oplysninger om det indre marked, således at borgerne får mulighed for at drage fuld fordel af eksisterende muligheder; understreger den vigtige rolle, som civilsamfundet spiller i forbindelse med at bistå små og mellemstore virksomheder og forbrugerne, især de mest udsatte som f.eks. unge eller dem uden internetadgang, med at overvinde de eksisterende sproglige, teknologiske og administrative hindringer og restriktioner i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

25.

mener, at civilsamfundet, sammen med forbrugerorganisationer og erhvervslivet bør kanalisere yderligere innovative løsninger til formidling af oplysninger om det indre marked, således at borgerne får mulighed for at drage fuld fordel af eksisterende muligheder; understreger den vigtige rolle, som civilsamfundet spiller i forbindelse med at bistå små og mellemstore virksomheder og forbrugerne, især de mest udsatte som f.eks. unge eller dem uden internetadgang, med at overvinde de eksisterende sproglige, teknologiske og administrative hindringer og restriktioner i medlemsstaterne;

| 26. | beklager, at det inden for visse sektorer stadigt er besværligt at skifte udbyder eller tarif, hvilket hindrer forbrugernes valgfrihed og skader konkurrencen; opfordrer Kommissionen til nærmere at undersøge dette spørgsmål for at sikre, at forbrugerne får det fulde udbytte af det indre marked; |
| --- | --- |

26.

beklager, at det inden for visse sektorer stadigt er besværligt at skifte udbyder eller tarif, hvilket hindrer forbrugernes valgfrihed og skader konkurrencen; opfordrer Kommissionen til nærmere at undersøge dette spørgsmål for at sikre, at forbrugerne får det fulde udbytte af det indre marked;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at se nærmere på de resterende hindringer for, at forbrugerne kan skifte bank, og overveje løsninger for at fjerne dem, f.eks. ved at indføre et system med nummerportabilitet for bankkonti i hele EU; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at se nærmere på de resterende hindringer for, at forbrugerne kan skifte bank, og overveje løsninger for at fjerne dem, f.eks. ved at indføre et system med nummerportabilitet for bankkonti i hele EU;

| 28. | understreger betydningen for forbrugerne af gennemsigtige bankgebyrer, hurtigere transaktionstider og nemmere procedurer for at flytte bankkonti; |
| --- | --- |

28.

understreger betydningen for forbrugerne af gennemsigtige bankgebyrer, hurtigere transaktionstider og nemmere procedurer for at flytte bankkonti;

| 29. | bemærker, at omkring 30 millioner europæere ikke har adgang til grundlæggende bankydelser, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag, som den bebudede i akten om det indre marked og i Kommissionens arbejdsprogram for 2011; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at omkring 30 millioner europæere ikke har adgang til grundlæggende bankydelser, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag, som den bebudede i akten om det indre marked og i Kommissionens arbejdsprogram for 2011;

Forbrugerbeskyttelse og produktsikkerhed

| 30. | fremhæver behovet for at udforme forbrugerpolitikker, der tager hensyn til sårbare forbrugergruppers særlige kendetegn; |
| --- | --- |

30.

fremhæver behovet for at udforme forbrugerpolitikker, der tager hensyn til sårbare forbrugergruppers særlige kendetegn;

| 31. | opfordrer til en eksplicit sammenkædning mellem strategien og programmet for konkurrencepolitikken og en fælles indsats for at opnå dette, så forbrugerne får en bedre service, der er bedre tilpasset deres behov og tilbydes på bedre vilkår; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til en eksplicit sammenkædning mellem strategien og programmet for konkurrencepolitikken og en fælles indsats for at opnå dette, så forbrugerne får en bedre service, der er bedre tilpasset deres behov og tilbydes på bedre vilkår;

| 32. | understreger, at der er et presserende behov for at hæve det generelle sikkerhedsniveau for forbrugerprodukter i EU, især i forbindelse med den kommende revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de ansvarlige EU-agenturer at se nærmere på spørgsmålene om kemikaliers indvirkning på forbrugernes helbred, antibiotisk resistens og nanoteknologi på grundlag den gældende EU-lovgivning på disse områder; |
| --- | --- |

32.

understreger, at der er et presserende behov for at hæve det generelle sikkerhedsniveau for forbrugerprodukter i EU, især i forbindelse med den kommende revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de ansvarlige EU-agenturer at se nærmere på spørgsmålene om kemikaliers indvirkning på forbrugernes helbred, antibiotisk resistens og nanoteknologi på grundlag den gældende EU-lovgivning på disse områder;

| 33. | understreger endvidere behovet for at højne sikkerhedsstandarderne for legetøj og opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at omsætte og gennemføre det nye legetøjsdirektiv fuldt ud; |
| --- | --- |

33.

understreger endvidere behovet for at højne sikkerhedsstandarderne for legetøj og opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at omsætte og gennemføre det nye legetøjsdirektiv fuldt ud;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles evaluerings- og mærkningsordning, som anført i Parlamentets beslutning om det indre marked for virksomheder og vækst, på grundlag af produktets fuldstændige livscyklus, særlig med henblik på at forenkle og harmonisere ordningerne og overvinde omkostningerne ved fragmentering for virksomhederne og forbrugerne samt forhindre vildledende reklame; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en fælles evaluerings- og mærkningsordning, som anført i Parlamentets beslutning om det indre marked for virksomheder og vækst, på grundlag af produktets fuldstændige livscyklus, særlig med henblik på at forenkle og harmonisere ordningerne og overvinde omkostningerne ved fragmentering for virksomhederne og forbrugerne samt forhindre vildledende reklame;

| 35. | efterlyser bedre produktsikkerhedsgarantier, navnlig inden for e-handel på det indre marked; |
| --- | --- |

35.

efterlyser bedre produktsikkerhedsgarantier, navnlig inden for e-handel på det indre marked;

| 36. | opfordrer til, at Rapex (fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger om farer i forbindelse med anvendelse af forbrugsgoder) styrkes og gøres mere effektivt og gennemsigtigt for forbrugerne for at sikre en bedre generel bevidsthed om risiciene ved bestemte forbrugerprodukter og sætte virksomheder og toldmyndigheder i stand til at træffe hurtige og passende foranstaltninger; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til, at Rapex (fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger om farer i forbindelse med anvendelse af forbrugsgoder) styrkes og gøres mere effektivt og gennemsigtigt for forbrugerne for at sikre en bedre generel bevidsthed om risiciene ved bestemte forbrugerprodukter og sætte virksomheder og toldmyndigheder i stand til at træffe hurtige og passende foranstaltninger;

| 37. | påpeger i den forbindelse vigtigheden af, at markederne er gennemsigtige og pålidelige, at faglige standarder forbedres, og at interessekonflikter i forbindelse med levering af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne undgås, og påpeger endvidere den finansielle uddannelses afgørende rolle; |
| --- | --- |

37.

påpeger i den forbindelse vigtigheden af, at markederne er gennemsigtige og pålidelige, at faglige standarder forbedres, og at interessekonflikter i forbindelse med levering af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne undgås, og påpeger endvidere den finansielle uddannelses afgørende rolle;

| 38. | understreger vigtigheden af adgang til finansiel uddannelse og rådgivning og opfordrer til mere regulering i rådgivningssektoren; |
| --- | --- |

38.

understreger vigtigheden af adgang til finansiel uddannelse og rådgivning og opfordrer til mere regulering i rådgivningssektoren;

| 39. | påpeger, at den nye Europæiske Tilsynsmyndighed (ESA) har udtrykkelige beføjelser i forbindelse med og et udtrykkeligt ansvar for forbrugerbeskyttelse inden for finansielle tjenesteydelser, og forventer, at strategien afspejler dette og styrker ESA's muligheder for at beskytte forbrugerne, idet der tages udgangspunkt i de nationale myndigheders eksisterende bedste praksis og sikres tilstrækkelig inddragelse af de interesserede parter, herunder navnlig forbrugerrepræsentanter; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at den nye Europæiske Tilsynsmyndighed (ESA) har udtrykkelige beføjelser i forbindelse med og et udtrykkeligt ansvar for forbrugerbeskyttelse inden for finansielle tjenesteydelser, og forventer, at strategien afspejler dette og styrker ESA's muligheder for at beskytte forbrugerne, idet der tages udgangspunkt i de nationale myndigheders eksisterende bedste praksis og sikres tilstrækkelig inddragelse af de interesserede parter, herunder navnlig forbrugerrepræsentanter;

| 40. | kræver et højt niveau af forbrugerbeskyttelse i hele EU, for at det indre marked kan styrkes yderligere på området for finansielle tjenesteydelser, og protektionistisk praksis bekæmpes; |
| --- | --- |

40.

kræver et højt niveau af forbrugerbeskyttelse i hele EU, for at det indre marked kan styrkes yderligere på området for finansielle tjenesteydelser, og protektionistisk praksis bekæmpes;

| 41. | efterlyser målrettet støtte, der bør tildeles forbrugerforskningsprojekter, især inden for forbrugeradfærd og indsamling af data, med henblik på at bidrage til at udforme politikker, der imødekommer forbrugernes behov; |
| --- | --- |

41.

efterlyser målrettet støtte, der bør tildeles forbrugerforskningsprojekter, især inden for forbrugeradfærd og indsamling af data, med henblik på at bidrage til at udforme politikker, der imødekommer forbrugernes behov;

| 42. | foreslår at udvide den europæiske støtte til forskning inden for nye sektorer, som f.eks. grønt og etisk forbrug, og til fælles udnyttelse af daglige forbrugsgoder (biler, cykler, elektriske husholdningsapparater m.m.); |
| --- | --- |

42.

foreslår at udvide den europæiske støtte til forskning inden for nye sektorer, som f.eks. grønt og etisk forbrug, og til fælles udnyttelse af daglige forbrugsgoder (biler, cykler, elektriske husholdningsapparater m.m.);

| 43. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde om spørgsmål vedrørende salg af varer og uretfærdige aftalevilkår, revision af bestemmelserne om urimelig handelspraksis, forbrugerkreditdirektivet og direktivet om vildledende reklame, og det bredere spørgsmål om, hvorvidt bestemmelserne om urimelig handelspraksis også skal finde anvendelse på forbindelserne mellem virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre reglerne og lovgivningen om det indre marked fuldt ud og korrekt, særlig direktivet om forbrugerrettigheder, direktivet om elektronisk handel og forordningen om fødevareinformation til forbrugerne; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde om spørgsmål vedrørende salg af varer og uretfærdige aftalevilkår, revision af bestemmelserne om urimelig handelspraksis, forbrugerkreditdirektivet og direktivet om vildledende reklame, og det bredere spørgsmål om, hvorvidt bestemmelserne om urimelig handelspraksis også skal finde anvendelse på forbindelserne mellem virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre reglerne og lovgivningen om det indre marked fuldt ud og korrekt, særlig direktivet om forbrugerrettigheder, direktivet om elektronisk handel og forordningen om fødevareinformation til forbrugerne;

| 44. | opfordrer Kommissionen til i forbrugerdagsordenen at belyse betydningen af standardisering med henblik på at forenkle komplekse processer og komplekse forbrugeroplysninger om f.eks. tjenesteydelser, og at sikre, at både forbrugerorganisationerne og de nationale myndigheder inddrages i dette vigtige arbejde; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til i forbrugerdagsordenen at belyse betydningen af standardisering med henblik på at forenkle komplekse processer og komplekse forbrugeroplysninger om f.eks. tjenesteydelser, og at sikre, at både forbrugerorganisationerne og de nationale myndigheder inddrages i dette vigtige arbejde;

En mere social og bæredygtig forbrugerpolitik i EU

| 45. | opfordrer Kommissionen til at medtage et punkt om forbrugeradgang i forbrugerdagsordenen for at sikre, at udsatte grupper får adgang til de basale varer og tjenesteydelser, som de har brug for; påpeger, at dette klart vil vise forbrugerpolitikkens sociale dimension; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at medtage et punkt om forbrugeradgang i forbrugerdagsordenen for at sikre, at udsatte grupper får adgang til de basale varer og tjenesteydelser, som de har brug for; påpeger, at dette klart vil vise forbrugerpolitikkens sociale dimension;

| 46. | påpeger, at ældre og handicappede stadig står over for sikkerheds- og adgangsproblemer i forbindelse med standardvarer og -tjenesteydelser; påpeger i den forbindelse, at standarder med fordel kan bruges til at gøre varer og tjenesteydelser tilgængelige for så mange forbrugere som muligt, uanset alder eller førlighed; |
| --- | --- |

46.

påpeger, at ældre og handicappede stadig står over for sikkerheds- og adgangsproblemer i forbindelse med standardvarer og -tjenesteydelser; påpeger i den forbindelse, at standarder med fordel kan bruges til at gøre varer og tjenesteydelser tilgængelige for så mange forbrugere som muligt, uanset alder eller førlighed;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til kønsperspektivet i forbrugerdagsordenen i overensstemmelse med sit tilsagn om at gennemføre kønsaspektet som en integreret del af sin politik; opfordrer Kommissionen til at sikre, at forbrugerdagsordenen udelukker enhver form for diskrimination på grund af køn i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til kønsperspektivet i forbrugerdagsordenen i overensstemmelse med sit tilsagn om at gennemføre kønsaspektet som en integreret del af sin politik; opfordrer Kommissionen til at sikre, at forbrugerdagsordenen udelukker enhver form for diskrimination på grund af køn i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at tage fat på spørgsmålet om, hvorledes det private forbrug kan blive mere bæredygtigt med henblik på at fremme innovation, økonomisk vækst og en lavemissionsøkonomi i tråd med målsætningerne i Europa 2020-strategien; mener, at der bør lægges særlig vægt på intelligente energisystemer; understreger, at anvendelsen af nye teknologier bør gøre det muligt for alle brugere af nettet at deltage i det indre marked for energi med henblik på at spare energi og nedbringe eller dæmpe energiudgifterne, samtidig med at energiforsyningen til sårbare forbrugere sikres; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at tage fat på spørgsmålet om, hvorledes det private forbrug kan blive mere bæredygtigt med henblik på at fremme innovation, økonomisk vækst og en lavemissionsøkonomi i tråd med målsætningerne i Europa 2020-strategien; mener, at der bør lægges særlig vægt på intelligente energisystemer; understreger, at anvendelsen af nye teknologier bør gøre det muligt for alle brugere af nettet at deltage i det indre marked for energi med henblik på at spare energi og nedbringe eller dæmpe energiudgifterne, samtidig med at energiforsyningen til sårbare forbrugere sikres;

| 49. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de interesserede parter til at koordinere deres indsats for bedre at informere forbrugerne om mere effektive måder at købe og forbruge fødevarer på, med henblik på at forebygge og bekæmpe fødevarespild; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de interesserede parter til at koordinere deres indsats for bedre at informere forbrugerne om mere effektive måder at købe og forbruge fødevarer på, med henblik på at forebygge og bekæmpe fødevarespild;

| 50. | understreger betydningen af en evaluering af konsekvenserne af liberaliseringen for forbrugernes tilfredshed og opfordrer i den forbindelse til en evaluering af, hvordan energimarkedet fungerer; |
| --- | --- |

50.

understreger betydningen af en evaluering af konsekvenserne af liberaliseringen for forbrugernes tilfredshed og opfordrer i den forbindelse til en evaluering af, hvordan energimarkedet fungerer;

Håndhævelse af forbrugerrettigheder og klageadgang

| 51. | opfordrer Kommissionen til yderligere at støtte og oplyse om netværket af europæiske forbrugercentre (ECC-netværket), som bør spille en central rolle i at informere forbrugerne om deres rettigheder og støtte dem i tilfælde af en klage; understreger den centrale rolle, som den grænseoverskridende retshåndhævelse og netværket for forbrugerbeskyttelsessamarbejde (CPC-netværket) har med henblik på at sikre, at forbrugerbeskyttelseslovgivning håndhæves korrekt, og at samarbejdet mellem de kompetente nationale myndigheder fremmes; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til yderligere at støtte og oplyse om netværket af europæiske forbrugercentre (ECC-netværket), som bør spille en central rolle i at informere forbrugerne om deres rettigheder og støtte dem i tilfælde af en klage; understreger den centrale rolle, som den grænseoverskridende retshåndhævelse og netværket for forbrugerbeskyttelsessamarbejde (CPC-netværket) har med henblik på at sikre, at forbrugerbeskyttelseslovgivning håndhæves korrekt, og at samarbejdet mellem de kompetente nationale myndigheder fremmes;

| 52. | opfordrer Kommissionen til at anvende samtlige beføjelser, som den har i medfør af traktaterne, til at forbedre gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelse af al forbrugerrelateret EU-lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres indsats for at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse af bestemmelserne i denne lovgivning; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til at anvende samtlige beføjelser, som den har i medfør af traktaterne, til at forbedre gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelse af al forbrugerrelateret EU-lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres indsats for at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse af bestemmelserne i denne lovgivning;

| 53. | efterlyser mere tilgængelige og mere effektive klagemekanismer som f.eks. alternativ tvistbilæggelse, kollektive søgsmål eller onlinetvistbilæggelse for at øge forbrugernes indflydelse i hele EU; konstaterer med bekymring, at den nuværende mangel på erstatning er et stort smuthul i lovgivningssystemet, eftersom det gør det muligt for erhvervsdrivende at tilbageholde ulovlig fortjeneste; |
| --- | --- |

53.

efterlyser mere tilgængelige og mere effektive klagemekanismer som f.eks. alternativ tvistbilæggelse, kollektive søgsmål eller onlinetvistbilæggelse for at øge forbrugernes indflydelse i hele EU; konstaterer med bekymring, at den nuværende mangel på erstatning er et stort smuthul i lovgivningssystemet, eftersom det gør det muligt for erhvervsdrivende at tilbageholde ulovlig fortjeneste;

| 54. | opfordrer til tilgængelige og effektive klageordninger for de europæiske forbrugere, hvilket er af afgørende betydning for fjernelsen af hindringer i det indre marked, navnlig med henblik på e-handel, og anmoder Kommissionen om at fremlægge et eller flere forslag efter den almindelige lovgivningsprocedure for at sikre Europa-Parlamentets deltagelse; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til tilgængelige og effektive klageordninger for de europæiske forbrugere, hvilket er af afgørende betydning for fjernelsen af hindringer i det indre marked, navnlig med henblik på e-handel, og anmoder Kommissionen om at fremlægge et eller flere forslag efter den almindelige lovgivningsprocedure for at sikre Europa-Parlamentets deltagelse;

| 55. | glæder sig over det igangværende arbejde med at udvikle en europæisk ordning for alternativ tvistbilæggelse ved at anvende nationale systemer og virksomhedssystemer for derigennem at kombinere et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med rimelige handelsbetingelser for erhvervsdrivende; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over det igangværende arbejde med at udvikle en europæisk ordning for alternativ tvistbilæggelse ved at anvende nationale systemer og virksomhedssystemer for derigennem at kombinere et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med rimelige handelsbetingelser for erhvervsdrivende;

| 56. | opfordrer Kommissionen til at anvende bedste praksis i medlemsstaterne som f.eks. den nordiske ombudsmandsmodel og overveje at give Nettet af Europæiske Forbrugercentre retlig kompetence til at løse forbrugertvister; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen til at anvende bedste praksis i medlemsstaterne som f.eks. den nordiske ombudsmandsmodel og overveje at give Nettet af Europæiske Forbrugercentre retlig kompetence til at løse forbrugertvister;

| 57. | mener, at en sådan ordning vil styrke det indre marked og føre til et retfærdigt system, der giver forbrugerne klageadgang i grænseoverskridende tvister, og som opbygger tilliden mellem forbrugeren og erhvervslivet og forhindrer dyre retssager for både erhvervslivet og forbrugerne; |
| --- | --- |

57.

mener, at en sådan ordning vil styrke det indre marked og føre til et retfærdigt system, der giver forbrugerne klageadgang i grænseoverskridende tvister, og som opbygger tilliden mellem forbrugeren og erhvervslivet og forhindrer dyre retssager for både erhvervslivet og forbrugerne;

| 58. | opfordrer Kommissionen til at indlede en interinstitutionel debat om den rette vej fremad for yderligere at styrke retsbeskyttelsen af forbrugerne i forbindelse med deres markedstransaktioner under behørig hensyntagen til den metode, der er fastsat i direktivet om forbrugerrettigheder; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at indlede en interinstitutionel debat om den rette vej fremad for yderligere at styrke retsbeskyttelsen af forbrugerne i forbindelse med deres markedstransaktioner under behørig hensyntagen til den metode, der er fastsat i direktivet om forbrugerrettigheder;

| 59. | understreger behovet for, at den flerårige finansielle ramme for årene efter 2013 indeholder tilstrækkelige bevillinger til gennemførelsen af den målsætning, der er indeholdt i denne beslutning og i den kommende forbrugerdagsorden; påpeger, at forbrugerorganisationers mulighed for at repræsentere forbrugerne i alle EU-medlemsstater kræver en tilstrækkelig og garanteret finansiering fra EU's side; |
| --- | --- |

59.

understreger behovet for, at den flerårige finansielle ramme for årene efter 2013 indeholder tilstrækkelige bevillinger til gennemførelsen af den målsætning, der er indeholdt i denne beslutning og i den kommende forbrugerdagsorden; påpeger, at forbrugerorganisationers mulighed for at repræsentere forbrugerne i alle EU-medlemsstater kræver en tilstrækkelig og garanteret finansiering fra EU's side;

*

* *

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

60.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0324.

(2)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0293.

(3)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0376.

(4)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0320.

(5)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0307.

(6)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 84.

(7)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 1.

(8)  EUT L 176 af 7.7.2009, s. 17.

(9)  EUT L 98 af 16.4.2005, s. 47.

(10)  EUT L 170 af 30.6.2009, s. 1.

(11)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30.

(12)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 17.

(13)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(14)  EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1.

(15)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 61.

(16)  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(17)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/35

---

Tirsdag den 15. november 2011Onlinespil i det indre marked

P7_TA(2011)0492

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om onlinespil i det indre marked (2011/2084(INI))

2013/C 153 E/05

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2011"Grønbog om onlinespil i det indre marked" (KOM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2011"Grønbog om onlinespil i det indre marked" (KOM(2011)0128),

| — | der henviser til artikel 51, 52 og 56, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 51, 52 og 56, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som er knyttet til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som er knyttet til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til EU-Domstolens hertil hørende retspraksis (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens hertil hørende retspraksis (1),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2010 og statusrapporterne fra det franske, svenske, spanske og ungarske formandskab om rammen for spil og væddemål i EU’s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2010 og statusrapporterne fra det franske, svenske, spanske og ungarske formandskab om rammen for spil og væddemål i EU’s medlemsstater,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2009 om onlinespils integritet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2009 om onlinespils integritet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om hvidbogen om sport (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. maj 2008 om hvidbogen om sport (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 med titlen "Bekæmpelse af korruption i EU" (KOM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 med titlen "Bekæmpelse af korruption i EU" (KOM(2011)0308),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. januar 2011 med titlen "Udvikling af sportens europæiske dimension" (KOM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. januar 2011 med titlen "Udvikling af sportens europæiske dimension" (KOM(2011)0012),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel i det indre marked (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel i det indre marked (12),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Retsudvalget (A7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget og Retsudvalget (A7-0342/2011),

| A. | der henviser til, at sektoren for onlinespil er stadigt stigende, og at denne vækst i vidt omfang ikke kontrolleres af de nationale regeringer for de borgere, som disse spilletjenester leveres til, samt at den er forskellig fra andre markeder på grund af de involverede risici, for så vidt angår forbrugerbeskyttelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sektoren for onlinespil er stadigt stigende, og at denne vækst i vidt omfang ikke kontrolleres af de nationale regeringer for de borgere, som disse spilletjenester leveres til, samt at den er forskellig fra andre markeder på grund af de involverede risici, for så vidt angår forbrugerbeskyttelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet;

| B. | der henviser til, at der i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet ikke findes nogen specifik europæisk retsakt om regulering af onlinespil på internettet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet ikke findes nogen specifik europæisk retsakt om regulering af onlinespil på internettet;

| C. | der henviser til, at spilletjenester er underlagt en række EU-retsakter, som f.eks. direktivet om audiovisuelle medier, direktivet om illoyal handelspraksis, fjernsalgsdirektivet, direktivet om hvidvaskning af penge, databeskyttelsesdirektivet, direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation og direktivet om det fælles merværdiafgiftssystem; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at spilletjenester er underlagt en række EU-retsakter, som f.eks. direktivet om audiovisuelle medier, direktivet om illoyal handelspraksis, fjernsalgsdirektivet, direktivet om hvidvaskning af penge, databeskyttelsesdirektivet, direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation og direktivet om det fælles merværdiafgiftssystem;

| D. | der henviser til, at spillesektoren er reguleret forskelligt i de forskellige medlemsstater, og at dette ikke blot gør det vanskeligt for de regulerede udbydere at udbyde lovlige spilletjenester på tværs af landegrænserne, men også for de regulerende myndigheder at beskytte forbrugerne og bekæmpe ulovlige omline-spil og den dermed forbundne mulige kriminalitet på EU-plan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at spillesektoren er reguleret forskelligt i de forskellige medlemsstater, og at dette ikke blot gør det vanskeligt for de regulerede udbydere at udbyde lovlige spilletjenester på tværs af landegrænserne, men også for de regulerende myndigheder at beskytte forbrugerne og bekæmpe ulovlige omline-spil og den dermed forbundne mulige kriminalitet på EU-plan;

| E. | der henviser til, at merværdien ved en fælles europæisk model for bekæmpelse af kriminalitet og svig er betydelig, navnlig med sigte på at bevare sportens integritet og beskytte spillere og forbrugere; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at merværdien ved en fælles europæisk model for bekæmpelse af kriminalitet og svig er betydelig, navnlig med sigte på at bevare sportens integritet og beskytte spillere og forbrugere;

| F. | der henviser til, at artikel 56 i TEUF garanterer fri udveksling af tjenesteydelser, men at onlinespil på grund af deres særlige art blev undtaget fra e-handels-, tjenesteydelses- og forbrugerrettighedsdirektivet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at artikel 56 i TEUF garanterer fri udveksling af tjenesteydelser, men at onlinespil på grund af deres særlige art blev undtaget fra e-handels-, tjenesteydelses- og forbrugerrettighedsdirektivet;

| G. | der henviser til, at der, selv om EU-Domstolen har afklaret en række vigtige spørgsmål vedrørende onlinespil i EU, stadig hersker retsusikkerhed med hensyn til en række andre spørgsmål, som kun kan løses på politisk niveau; der henviser til, at denne retsusikkerhed har ført til en betydelig stigning i antallet af ulovlige spilletilbud og de dermed forbundne store risici; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der, selv om EU-Domstolen har afklaret en række vigtige spørgsmål vedrørende onlinespil i EU, stadig hersker retsusikkerhed med hensyn til en række andre spørgsmål, som kun kan løses på politisk niveau; der henviser til, at denne retsusikkerhed har ført til en betydelig stigning i antallet af ulovlige spilletilbud og de dermed forbundne store risici;

| H. | der henviser til, at onlinespil, hvis de ikke reguleres tilstrækkeligt, rummer en større fare for afhængighed end traditionelle, fysiske spil med direkte kontakt, hvilket bl.a. skyldes lettere adgang og mangel på social kontrol; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at onlinespil, hvis de ikke reguleres tilstrækkeligt, rummer en større fare for afhængighed end traditionelle, fysiske spil med direkte kontakt, hvilket bl.a. skyldes lettere adgang og mangel på social kontrol;

| I. | der henviser til, at forbrugerne skal oplyses om de mulige skadevirkninger af onlinespil og beskyttes mod farerne på dette område, navnlig ludomani, svig, svindel og mindreåriges spil; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forbrugerne skal oplyses om de mulige skadevirkninger af onlinespil og beskyttes mod farerne på dette område, navnlig ludomani, svig, svindel og mindreåriges spil;

| J. | der henviser til, at spil er en betydelig indtægtskilde, som de fleste medlemsstater anvender til almennyttige og velgørende formål, som for eksempel sport; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at spil er en betydelig indtægtskilde, som de fleste medlemsstater anvender til almennyttige og velgørende formål, som for eksempel sport;

| K. | der henviser til, at det er absolut nødvendigt at sikre sportens integritet ved at intensivere bekæmpelsen af korruption og aftalt spil; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er absolut nødvendigt at sikre sportens integritet ved at intensivere bekæmpelsen af korruption og aftalt spil;

| L. | der henviser til, at det for at nå disse mål er vigtigt at indføre mekanismer til på EU-niveau at kontrollere sportskonkurrencer og finansielle strømme, sammen med fælles tilsynsmekanismer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det for at nå disse mål er vigtigt at indføre mekanismer til på EU-niveau at kontrollere sportskonkurrencer og finansielle strømme, sammen med fælles tilsynsmekanismer;

| M. | der henviser til, at samarbejde på internationalt niveau mellem alle interessenter (institutioner, sportsorganisationer og væddemålsoperatører) også er vigtigt for at samle god praksis; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at samarbejde på internationalt niveau mellem alle interessenter (institutioner, sportsorganisationer og væddemålsoperatører) også er vigtigt for at samle god praksis;

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at iværksætte offentlige høringer i forbindelse med sin grønbog om onlinevæddemål og -spil, hvilket vil gøre det lettere at se pragmatisk og realistisk på fremtiden for denne sektor i Europa; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at iværksætte offentlige høringer i forbindelse med sin grønbog om onlinevæddemål og -spil, hvilket vil gøre det lettere at se pragmatisk og realistisk på fremtiden for denne sektor i Europa;

| 2. | glæder sig over Kommissionens præcisering af, at hensigten med den politiske proces, som indledes med grønbogen, på ingen måde er at deregulere eller liberalisere onlinespil; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Kommissionens præcisering af, at hensigten med den politiske proces, som indledes med grønbogen, på ingen måde er at deregulere eller liberalisere onlinespil;

| 3. | minder om den stigende økonomiske betydning af sektoren for onlinespilletjenester, hvis årlige indtægter i 2008 beløb sig til over 6 mia. EUR, hvilket svarer til 45 % af verdensmarkedet; mener ligesom EU-Domstolen, at der er tale om en økonomisk aktivitet af særlig karakter; minder om, at denne stigning også medfører stigende omkostninger for samfundet som følge af ludomani og ulovlige metoder; |
| --- | --- |

3.

minder om den stigende økonomiske betydning af sektoren for onlinespilletjenester, hvis årlige indtægter i 2008 beløb sig til over 6 mia. EUR, hvilket svarer til 45 % af verdensmarkedet; mener ligesom EU-Domstolen, at der er tale om en økonomisk aktivitet af særlig karakter; minder om, at denne stigning også medfører stigende omkostninger for samfundet som følge af ludomani og ulovlige metoder;

| 4. | mener, at en effektiv regulering af markedet for onlinespil navnlig bør:






  a) | lede befolkningens naturlige spilletrang i naturlige og overvågede baner; |
| --- | --- | --- |

4.

mener, at en effektiv regulering af markedet for onlinespil navnlig bør:

a)

lede befolkningens naturlige spilletrang i naturlige og overvågede baner;

| b) | bekæmpe den ulovlige spillesektor; |
| --- | --- |

b)

bekæmpe den ulovlige spillesektor;

| c) | sikre en effektiv beskyttelse af spillerne, navnlig sårbare grupper som f.eks. mindreårige; |
| --- | --- |

c)

sikre en effektiv beskyttelse af spillerne, navnlig sårbare grupper som f.eks. mindreårige;

| d) | forebygge risici for ludomani i forbindelse med spil og |
| --- | --- |

d)

forebygge risici for ludomani i forbindelse med spil og

| e) | sikre, at spillene gennemføres på en lovlig, fair, ansvarlig og gennemsigtig måde, |
| --- | --- |

e)

sikre, at spillene gennemføres på en lovlig, fair, ansvarlig og gennemsigtig måde,

| f) | sikre, at der sker fremme af specifikke foranstaltninger for at sikre sportskonkurrencers integritet; |
| --- | --- |

f)

sikre, at der sker fremme af specifikke foranstaltninger for at sikre sportskonkurrencers integritet;

| g) | sikre, at en betydelig del af de offentlige indtægter fra spil bruges til at støtte offentlige, almennyttige og velgørende formål; |
| --- | --- |

g)

sikre, at en betydelig del af de offentlige indtægter fra spil bruges til at støtte offentlige, almennyttige og velgørende formål;

| h) | sikre, at spil holdes fri for kriminalitet, svig og enhver form for hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

h)

sikre, at spil holdes fri for kriminalitet, svig og enhver form for hvidvaskning af penge;

| 5. | mener, at en sådan lovgivning har potentiale til at sikre, at sportskonkurrencer er attraktive for forbrugerne og offentligheden, at sportsresultaterne er troværdige, og at konkurrencerne bevarer deres prestige; |
| --- | --- |

5.

mener, at en sådan lovgivning har potentiale til at sikre, at sportskonkurrencer er attraktive for forbrugerne og offentligheden, at sportsresultaterne er troværdige, og at konkurrencerne bevarer deres prestige;

| 6. | understreger EU-Domstolens synspunkt (13) om, at internettet blot er en kanal til at udbyde spil med sofistikerede teknologier, som kan anvendes til at beskytte offentligheden og opretholde den offentlige orden, men at dette dog ikke påvirker medlemsstaternes beføjelse til at fastsætte deres specifikke regulatoriske model for onelinespil og til at begrænse eller udelukke udbud af visse tjenester til deres forbrugere; |
| --- | --- |

6.

understreger EU-Domstolens synspunkt (13) om, at internettet blot er en kanal til at udbyde spil med sofistikerede teknologier, som kan anvendes til at beskytte offentligheden og opretholde den offentlige orden, men at dette dog ikke påvirker medlemsstaternes beføjelse til at fastsætte deres specifikke regulatoriske model for onelinespil og til at begrænse eller udelukke udbud af visse tjenester til deres forbrugere;

Subsidiaritetsprincippet og europæisk merværdi

| 7. | understreger, at enhver regulering af spillesektoren er underlagt og skal understøttes af nærhedsprincippet på baggrund af de forskellige traditioner og kulturer i medlemsstaterne, hvilket skal opfattes som "aktiv subsidiaritet" i form af et samarbejde mellem de nationale forvaltninger; mener imidlertid, at dette princip medfører overholdelse af bestemmelserne på det indre marked, i den udstrækning disse kan anvendes i overensstemmelse med Domstolens praksis vedrørende spil; |
| --- | --- |

7.

understreger, at enhver regulering af spillesektoren er underlagt og skal understøttes af nærhedsprincippet på baggrund af de forskellige traditioner og kulturer i medlemsstaterne, hvilket skal opfattes som "aktiv subsidiaritet" i form af et samarbejde mellem de nationale forvaltninger; mener imidlertid, at dette princip medfører overholdelse af bestemmelserne på det indre marked, i den udstrækning disse kan anvendes i overensstemmelse med Domstolens praksis vedrørende spil;

| 8. | mener, at et attraktivt, velreguleret udbud af spilletjenester, både på internettet og via traditionelle fysiske spillekanaler, er nødvendigt for at sikre, at forbrugerne ikke benytter operatører, som ikke opfylder nationale licenskrav; |
| --- | --- |

8.

mener, at et attraktivt, velreguleret udbud af spilletjenester, både på internettet og via traditionelle fysiske spillekanaler, er nødvendigt for at sikre, at forbrugerne ikke benytter operatører, som ikke opfylder nationale licenskrav;

| 9. | afviser derfor en europæisk retsakt om fælles regulering af hele spillemarkedet, men mener dog, at et fælles europæisk initiativ på visse områder som supplement til den nationale regulering vil give en klar merværdi på grund af spilletjenesternes grænseoverskridende karakter; |
| --- | --- |

9.

afviser derfor en europæisk retsakt om fælles regulering af hele spillemarkedet, men mener dog, at et fælles europæisk initiativ på visse områder som supplement til den nationale regulering vil give en klar merværdi på grund af spilletjenesternes grænseoverskridende karakter;

| 10. | anerkender medlemsstaternes ret til at beslutte, hvordan spil skal organiseres under overholdelse af de grundlæggende principper i EU-traktaten om ikke-diskriminering og proportionalitet; respekterer i denne forbindelse en række medlemsstaters beslutning om at forbyde alle eller bestemte typer af onlinespil eller at bevare det offentlige monopol i denne sektor i overensstemmelse med Domstolens praksis, når de blot vedtager en sammenhængende tilgang; |
| --- | --- |

10.

anerkender medlemsstaternes ret til at beslutte, hvordan spil skal organiseres under overholdelse af de grundlæggende principper i EU-traktaten om ikke-diskriminering og proportionalitet; respekterer i denne forbindelse en række medlemsstaters beslutning om at forbyde alle eller bestemte typer af onlinespil eller at bevare det offentlige monopol i denne sektor i overensstemmelse med Domstolens praksis, når de blot vedtager en sammenhængende tilgang;

| 11. | påpeger, at Domstolen i en række afgørelser har accepteret, at tildeling af eksklusive rettigheder til en enkelt operatør under tæt myndighedskontrol kan være et middel til at forbedre beskyttelsen af forbrugerne mod svig og bekæmpe kriminalitet inden for onlinespillesektoren mere effektivt; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at Domstolen i en række afgørelser har accepteret, at tildeling af eksklusive rettigheder til en enkelt operatør under tæt myndighedskontrol kan være et middel til at forbedre beskyttelsen af forbrugerne mod svig og bekæmpe kriminalitet inden for onlinespillesektoren mere effektivt;

| 12. | påpeger, at der ved onlinespil er tale om en økonomisk virksomhed af særlig art, som ikke ubetinget kan være omfattet af reglerne om det indre marked, navnlig om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser; anerkender imidlertid Domstolens faste praksis, der understreger, at nationale kontroller bør vedtages og anvendes på en konsistent, forholdsmæssig og ikke-diskriminerende måde; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at der ved onlinespil er tale om en økonomisk virksomhed af særlig art, som ikke ubetinget kan være omfattet af reglerne om det indre marked, navnlig om fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser; anerkender imidlertid Domstolens faste praksis, der understreger, at nationale kontroller bør vedtages og anvendes på en konsistent, forholdsmæssig og ikke-diskriminerende måde;

| 13. | understreger dels, at udbydere af onlinespil til enhver tid skal efterleve den nationale lovgivning i de lande, hvor de pågældende spil udbydes, og dels, at medlemsstaterne bevarer retten til at træffe foranstaltninger for at kunne gribe ind over for ulovlige onlinespil med det formål at håndhæve national lovgivning og spærre adgangen til markedet for ulovlige spil; |
| --- | --- |

13.

understreger dels, at udbydere af onlinespil til enhver tid skal efterleve den nationale lovgivning i de lande, hvor de pågældende spil udbydes, og dels, at medlemsstaterne bevarer retten til at træffe foranstaltninger for at kunne gribe ind over for ulovlige onlinespil med det formål at håndhæve national lovgivning og spærre adgangen til markedet for ulovlige spil;

| 14. | mener, at princippet om gensidig anerkendelse af licenser ikke finder anvendelse i spillesektoren, men kræver i overensstemmelse med principperne for det indre marked dog, at medlemsstater, der åbner sektoren for onlinespil for konkurrence for alle eller visse typer af spil, sikrer gennemskuelighed og muliggør ikke-diskriminatorisk konkurrence; foreslår i denne forbindelse, at medlemsstaterne indfører en licensmodel, der gør det muligt for de europæiske udbydere af spil, der opfylder værtsmedlemsstatens betingelser, at ansøge om en licens; mener, at procedurer til ansøgning om licens, der reducerer de administrative byrder ved at undgå den unødvendige duplikering af krav og kontroller udført i andre medlemsstater, kan gennemføres i de medlemsstater, der har indført et licenssystem, idet det sikres, at tilsynsmyndighederne i den medlemsstat, hvor ansøgningen er indgivet, spiller en styrende rolle; mener derfor, at den gensidige tillid blandt de nationale tilsynsmyndigheder skal forbedres gennem et tættere administrativt samarbejde; respekterer medlemsstaternes afgørelse om at fastlægge antallet af udbydere samt af typer og mængder af spil, der udbydes for at beskytte forbrugerne og hindre kriminalitet, forudsat at disse begrænsninger er proportionale og afspejler et ønske om at begrænse aktiviteterne i denne sektor på konsistens og systematisk vis; |
| --- | --- |

14.

mener, at princippet om gensidig anerkendelse af licenser ikke finder anvendelse i spillesektoren, men kræver i overensstemmelse med principperne for det indre marked dog, at medlemsstater, der åbner sektoren for onlinespil for konkurrence for alle eller visse typer af spil, sikrer gennemskuelighed og muliggør ikke-diskriminatorisk konkurrence; foreslår i denne forbindelse, at medlemsstaterne indfører en licensmodel, der gør det muligt for de europæiske udbydere af spil, der opfylder værtsmedlemsstatens betingelser, at ansøge om en licens; mener, at procedurer til ansøgning om licens, der reducerer de administrative byrder ved at undgå den unødvendige duplikering af krav og kontroller udført i andre medlemsstater, kan gennemføres i de medlemsstater, der har indført et licenssystem, idet det sikres, at tilsynsmyndighederne i den medlemsstat, hvor ansøgningen er indgivet, spiller en styrende rolle; mener derfor, at den gensidige tillid blandt de nationale tilsynsmyndigheder skal forbedres gennem et tættere administrativt samarbejde; respekterer medlemsstaternes afgørelse om at fastlægge antallet af udbydere samt af typer og mængder af spil, der udbydes for at beskytte forbrugerne og hindre kriminalitet, forudsat at disse begrænsninger er proportionale og afspejler et ønske om at begrænse aktiviteterne i denne sektor på konsistens og systematisk vis;

| 15. | opfordrer - i overensstemmelse med princippet om "aktiv subsidiaritet" - Kommissionen til at undersøge alle mulige redskaber og foranstaltninger, der på EU-plan sigter mod at beskytte sårbare forbrugere, hindre ludomani og bekæmpe ulovlige udbydere af spil, herunder et formaliseret samarbejde mellem de nationale regulerende myndigheder, fælles standarder for udbydere og et rammedirektiv; mener, at en fælles europæisk adfærdskodeks for onlinespil, aftalt mellem regulerende myndigheder og udbyderne, vil kunne være et første skridt; |
| --- | --- |

15.

opfordrer - i overensstemmelse med princippet om "aktiv subsidiaritet" - Kommissionen til at undersøge alle mulige redskaber og foranstaltninger, der på EU-plan sigter mod at beskytte sårbare forbrugere, hindre ludomani og bekæmpe ulovlige udbydere af spil, herunder et formaliseret samarbejde mellem de nationale regulerende myndigheder, fælles standarder for udbydere og et rammedirektiv; mener, at en fælles europæisk adfærdskodeks for onlinespil, aftalt mellem regulerende myndigheder og udbyderne, vil kunne være et første skridt;

| 16. | mener, at en fælles europæisk adfærdskodeks for onlinespil bør omhandle både udbydernes og forbrugernes rettigheder og forpligtelser; mener, at denne adfærdskodeks bør bidrage til at sikre ansvarlige spil, et højt beskyttelsesniveau for spillerne, navnlig for mindreårige og andre sårbare personer, støtte mekanismer til bekæmpelse af internetkriminalitet, svig og vildledende reklame både på EU-niveau og nationalt og i sidste ende skabe en ramme af principper og regler, som sikrer, at forbrugerne er ens beskyttet i hele EU; |
| --- | --- |

16.

mener, at en fælles europæisk adfærdskodeks for onlinespil bør omhandle både udbydernes og forbrugernes rettigheder og forpligtelser; mener, at denne adfærdskodeks bør bidrage til at sikre ansvarlige spil, et højt beskyttelsesniveau for spillerne, navnlig for mindreårige og andre sårbare personer, støtte mekanismer til bekæmpelse af internetkriminalitet, svig og vildledende reklame både på EU-niveau og nationalt og i sidste ende skabe en ramme af principper og regler, som sikrer, at forbrugerne er ens beskyttet i hele EU;

| 17. | understreger, at medlemsstaterne bør gøre mere for at hindre ulovlige spiludbydere i at tilbyde deres tjenester online, f.eks. ved at sortliste ulovlige spiludbydere; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at forelægge retligt bindende instrumenter, der forpligter banker, kreditkortselskaber og andre udbydere af betalingssystemer i EU til, på grundlag af nationale sorte lister, at blokere transaktioner mellem deres kunder og spiludbydere, der ikke har licens på deres retsområde, men uden at hindre lovlige transaktioner; |
| --- | --- |

17.

understreger, at medlemsstaterne bør gøre mere for at hindre ulovlige spiludbydere i at tilbyde deres tjenester online, f.eks. ved at sortliste ulovlige spiludbydere; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at forelægge retligt bindende instrumenter, der forpligter banker, kreditkortselskaber og andre udbydere af betalingssystemer i EU til, på grundlag af nationale sorte lister, at blokere transaktioner mellem deres kunder og spiludbydere, der ikke har licens på deres retsområde, men uden at hindre lovlige transaktioner;

| 18. | respekterer medlemsstaternes ret til at anvende en bred vifte af repressive foranstaltninger mod ulovlige onlinespilletilbud; støtter, at der for at gøre bekæmpelsen af disse ulovlige udbud mere effektiv indføres et reguleringsprincip, hvorefter en spiloperatør kun kan virke (eller søge om den obligatoriske statslige licens) i en medlemsstat, hvis den pågældende ikke virker i strid med loven i nogen medlemsstat; |
| --- | --- |

18.

respekterer medlemsstaternes ret til at anvende en bred vifte af repressive foranstaltninger mod ulovlige onlinespilletilbud; støtter, at der for at gøre bekæmpelsen af disse ulovlige udbud mere effektiv indføres et reguleringsprincip, hvorefter en spiloperatør kun kan virke (eller søge om den obligatoriske statslige licens) i en medlemsstat, hvis den pågældende ikke virker i strid med loven i nogen medlemsstat;

| 19. | opfordrer Kommissionen, som "traktaternes vogter", og medlemsstaterne til fortsat at udføre effektive at kontroller af, at EU-retten overholdes; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen, som "traktaternes vogter", og medlemsstaterne til fortsat at udføre effektive at kontroller af, at EU-retten overholdes;

| 20. | konstaterer, at der kunne være gjort større fremskridt i de traktatbrudssager, der har været under behandling, siden 2008, og at ingen medlemsstater hidtil er blevet indbragt for EU-Domstolen; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte undersøgelsen af eventuelle uoverensstemmelser mellem medlemsstaternes lovgivning om spil (offline og online) og TEUF og om nødvendigt fortsætte de traktatbrudsprocedurer, der har verseret siden 2008, for at sikre sådan overensstemmelse; minder Kommissionen om, at den som "traktaternes vogter" har pligt til at handle hurtigt, når den modtager klager over overtrædelser af frihedsrettighederne i traktaterne; |
| --- | --- |

20.

konstaterer, at der kunne være gjort større fremskridt i de traktatbrudssager, der har været under behandling, siden 2008, og at ingen medlemsstater hidtil er blevet indbragt for EU-Domstolen; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte undersøgelsen af eventuelle uoverensstemmelser mellem medlemsstaternes lovgivning om spil (offline og online) og TEUF og om nødvendigt fortsætte de traktatbrudsprocedurer, der har verseret siden 2008, for at sikre sådan overensstemmelse; minder Kommissionen om, at den som "traktaternes vogter" har pligt til at handle hurtigt, når den modtager klager over overtrædelser af frihedsrettighederne i traktaterne;

Samarbejde mellem de regulerende myndigheder

| 21. | mener, at samarbejdet mellem de nationale reguleringsmyndigheder skal udvides betragteligt, idet disse tildeles tilstrækkelige beføjelser og med Kommissionen som koordinator, med henblik på at udvikle fælles standarder og gennemføre fælles aktioner mod udbydere af onlinespil, som virker uden den krævede nationale licens; fastslår, at rent nationale løsninger ikke er tilstrækkelige til at identificere sortlistede spillere og bekæmpe hvidvaskning af penge, svindel og andre, ofte organiserede kriminalitetsformer; i denne forbindelse: mener, at det vil være nødvendigt at etablere en regulerende myndighed med passende beføjelser i hver medlemsstat for at opnå et mere effektivt reguleringsmæssigt samarbejde; mener, at informationssystemet for det indre marked vil kunne tjene som grundlag for et mere effektivt samarbejde mellem de nationale reguleringsmyndigheder; noterer sig de nationale reguleringsmyndigheders initiativer med sigte på et tættere samarbejde, f.eks. GREF-netværket (Gaming Regulators European Forum) og "European Regulatory Platform"; opfordrer til tættere samarbejde og bedre koordination mellem EU's medlemsstater, Europol og Eurojust i bekæmpelsen af ulovligt spil, svig, hvidvaskning af penge og andre finansielle forbrydelser I forbindelse med onlinespil; |
| --- | --- |

21.

mener, at samarbejdet mellem de nationale reguleringsmyndigheder skal udvides betragteligt, idet disse tildeles tilstrækkelige beføjelser og med Kommissionen som koordinator, med henblik på at udvikle fælles standarder og gennemføre fælles aktioner mod udbydere af onlinespil, som virker uden den krævede nationale licens; fastslår, at rent nationale løsninger ikke er tilstrækkelige til at identificere sortlistede spillere og bekæmpe hvidvaskning af penge, svindel og andre, ofte organiserede kriminalitetsformer; i denne forbindelse: mener, at det vil være nødvendigt at etablere en regulerende myndighed med passende beføjelser i hver medlemsstat for at opnå et mere effektivt reguleringsmæssigt samarbejde; mener, at informationssystemet for det indre marked vil kunne tjene som grundlag for et mere effektivt samarbejde mellem de nationale reguleringsmyndigheder; noterer sig de nationale reguleringsmyndigheders initiativer med sigte på et tættere samarbejde, f.eks. GREF-netværket (Gaming Regulators European Forum) og "European Regulatory Platform"; opfordrer til tættere samarbejde og bedre koordination mellem EU's medlemsstater, Europol og Eurojust i bekæmpelsen af ulovligt spil, svig, hvidvaskning af penge og andre finansielle forbrydelser I forbindelse med onlinespil;

| 22. | mener, at forskellige former for onlinespil - f.eks. hurtige interaktive hasardspil, som afvikles med sekundfrekvens, væddemål og lottospil med ugentlige trækninger - er meget forskellige fra hinanden og derfor kræver forskellige løsninger, eftersom mulighederne for svindel er større inden for nogle spilformer end andre; bemærker navnlig, at mulighederne for hvidvaskning af penge afhænger af identifikationens pålidelighed, spiltypen og de anvendte betalingsformer, hvorfor det for nogle spilformer er nødvendigt at overvåge spilafviklingen i realtid og at føre en skrappere kontrol end det er tilfældet med andre spilformer; |
| --- | --- |

22.

mener, at forskellige former for onlinespil - f.eks. hurtige interaktive hasardspil, som afvikles med sekundfrekvens, væddemål og lottospil med ugentlige trækninger - er meget forskellige fra hinanden og derfor kræver forskellige løsninger, eftersom mulighederne for svindel er større inden for nogle spilformer end andre; bemærker navnlig, at mulighederne for hvidvaskning af penge afhænger af identifikationens pålidelighed, spiltypen og de anvendte betalingsformer, hvorfor det for nogle spilformer er nødvendigt at overvåge spilafviklingen i realtid og at føre en skrappere kontrol end det er tilfældet med andre spilformer;

| 23. | understreger, at det er nødvendigt at overveje beskyttelse af de konti, som kunderne åbner for at kunne spille online, for det tilfælde, at tjenesteudbyderen bliver insolvent; foreslår derfor, at enhver fremtidig lovgivning skal tilstræbe at beskytte indsatserne i tilfælde, hvor spillewebsteder pålægges bøder, eller der indledes retsforfølgelse af dem; |
| --- | --- |

23.

understreger, at det er nødvendigt at overveje beskyttelse af de konti, som kunderne åbner for at kunne spille online, for det tilfælde, at tjenesteudbyderen bliver insolvent; foreslår derfor, at enhver fremtidig lovgivning skal tilstræbe at beskytte indsatserne i tilfælde, hvor spillewebsteder pålægges bøder, eller der indledes retsforfølgelse af dem;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at hjælpe forbrugere, der er ofre for ulovlige metoder, og tilbyde dem juridisk bistand; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at hjælpe forbrugere, der er ofre for ulovlige metoder, og tilbyde dem juridisk bistand;

| 25. | anbefaler indførelse af fælles europæiske mindstestandarder for elektronisk identifikation; mener, at registreringen bør gennemføres på en sådan måde, at spillernes identitet fastslås, og det samtidig sikres, at spillerne råder over højst en spillekonto pr. spilleselskab; understreger, at solide registrerings- og verifikationssystemer er centrale redskaber til at forhindre svindel med onlinespil, f.eks. pengehvidvaskning; |
| --- | --- |

25.

anbefaler indførelse af fælles europæiske mindstestandarder for elektronisk identifikation; mener, at registreringen bør gennemføres på en sådan måde, at spillernes identitet fastslås, og det samtidig sikres, at spillerne råder over højst en spillekonto pr. spilleselskab; understreger, at solide registrerings- og verifikationssystemer er centrale redskaber til at forhindre svindel med onlinespil, f.eks. pengehvidvaskning;

| 26. | Mener, at EU for effektivt at beskytte forbrugerne, navnlig sårbare og unge spillere, mod onlinespillenes negative konsekvenser bør vedtage fælles standarder for forbrugerbeskyttelse; understreger i denne forbindelse, at kontrol- og beskyttelsesprocesserne skal være etableret, inden der indledes nogen form for spilleaktiviteter, og bl.a. vil kunne omfatte aldersverifikation, begrænsninger for elektronisk betaling og overførsler af beløb mellem spillerkonti samt et krav om, at udbyderne på deres spilleplatforme skal anføre oplysninger om lovpligtig alder, risikoadfærd, ludomani og nationale kontaktsteder; |
| --- | --- |

26.

Mener, at EU for effektivt at beskytte forbrugerne, navnlig sårbare og unge spillere, mod onlinespillenes negative konsekvenser bør vedtage fælles standarder for forbrugerbeskyttelse; understreger i denne forbindelse, at kontrol- og beskyttelsesprocesserne skal være etableret, inden der indledes nogen form for spilleaktiviteter, og bl.a. vil kunne omfatte aldersverifikation, begrænsninger for elektronisk betaling og overførsler af beløb mellem spillerkonti samt et krav om, at udbyderne på deres spilleplatforme skal anføre oplysninger om lovpligtig alder, risikoadfærd, ludomani og nationale kontaktsteder;

| 27. | opfordrer til, at der anvendes effektive metoder til at håndtere problematisk spilleadfærd, bl.a. ved hjælp af spilleforbud og obligatoriske grænser for udgifterne i en vis periode, om end fastsat af spilleren selv; understreger, at det, hvis en udgiftsgrænse kan hæves, skal ske med en tidsforsinkelse, før det kan træde i kraft; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at der anvendes effektive metoder til at håndtere problematisk spilleadfærd, bl.a. ved hjælp af spilleforbud og obligatoriske grænser for udgifterne i en vis periode, om end fastsat af spilleren selv; understreger, at det, hvis en udgiftsgrænse kan hæves, skal ske med en tidsforsinkelse, før det kan træde i kraft;

| 28. | understreger, at afhængighed af hasardspil er en patologisk spilleadfærd, hvis udbredelse menes at nå op på 2 % af befolkningen i nogle lande; ønsker derfor, at der foretages en undersøgelse af udbredelsen af spilleafhængighed i EU's medlemsstater som grundlag for en samlet strategi til beskyttelse af forbrugerne mod denne form for afhængighed; mener, at der, så snart der er åbnet en spillerkonto, bør tilbydes udtømmende og sandfærdig information om hasardspil, ansvarlig spilleadfærd og mulighederne for behandling mod spilafhængighed; |
| --- | --- |

28.

understreger, at afhængighed af hasardspil er en patologisk spilleadfærd, hvis udbredelse menes at nå op på 2 % af befolkningen i nogle lande; ønsker derfor, at der foretages en undersøgelse af udbredelsen af spilleafhængighed i EU's medlemsstater som grundlag for en samlet strategi til beskyttelse af forbrugerne mod denne form for afhængighed; mener, at der, så snart der er åbnet en spillerkonto, bør tilbydes udtømmende og sandfærdig information om hasardspil, ansvarlig spilleadfærd og mulighederne for behandling mod spilafhængighed;

| 29. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være opmærksomme på allerede gennemførte undersøgelser på dette område, at fokusere på forskning i forekomst, udvikling og behandling af ludomani og indsamle og offentliggøre statistiske data om alle (online- og offline-) spillemarkederne og om ludomani med henblik på at samle omfattende data om hele spillemarkedet i EU; understreger behovet for statistikker fra uafhængige kilder navnlig vedrørende ludomani; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være opmærksomme på allerede gennemførte undersøgelser på dette område, at fokusere på forskning i forekomst, udvikling og behandling af ludomani og indsamle og offentliggøre statistiske data om alle (online- og offline-) spillemarkederne og om ludomani med henblik på at samle omfattende data om hele spillemarkedet i EU; understreger behovet for statistikker fra uafhængige kilder navnlig vedrørende ludomani;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af et netværk af nationale organisationer, som beskæftiger sig med ludomaner, for at muliggøre en udveksling af erfaringer og bedste praksis; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af et netværk af nationale organisationer, som beskæftiger sig med ludomaner, for at muliggøre en udveksling af erfaringer og bedste praksis;

| 31. | konstaterer, at spillesektoren ifølge en for nylig offentliggjort undersøgelse (14) blev udpeget som den sektor, hvor der hyppigst savnes en mekanisme til alternativ tvistbilæggelse; foreslår derfor, at de nationale reguleringsinstanser skal kunne oprette mekanismer til alternativ tvistbilæggelse i onlinespillesektoren; |
| --- | --- |

31.

konstaterer, at spillesektoren ifølge en for nylig offentliggjort undersøgelse (14) blev udpeget som den sektor, hvor der hyppigst savnes en mekanisme til alternativ tvistbilæggelse; foreslår derfor, at de nationale reguleringsinstanser skal kunne oprette mekanismer til alternativ tvistbilæggelse i onlinespillesektoren;

Spil og sport: nødvendigheden af at sikre integritet

| 32. | konstaterer, at risikoen for svindel i sportskampe - selv om den har været til stede fra begyndelsen - er øget efter at onlinespilsektoren er kommet til og derfor udgør en risiko for sportens integritet; mener derfor, at der bør udvikles en fælles definition af svindel og snyd i forbindelse med sportskampe og at svindel i forbindelse med væddemål bør gøres strafbart i hele Europa; |
| --- | --- |

32.

konstaterer, at risikoen for svindel i sportskampe - selv om den har været til stede fra begyndelsen - er øget efter at onlinespilsektoren er kommet til og derfor udgør en risiko for sportens integritet; mener derfor, at der bør udvikles en fælles definition af svindel og snyd i forbindelse med sportskampe og at svindel i forbindelse med væddemål bør gøres strafbart i hele Europa;

| 33. | ønsker instrumenter, som kan øge det grænseoverskridende politi- og retssamarbejde, og som omfatter alle medlemsstaternes kompetente myndigheder for forebyggelse, opdagelse og efterforskning af aftalt spil i forbindelse med sportsvæddemål; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at overveje særlige retsforfølgningstjenester med særligt ansvar for at efterforske tilfælde af aftalt spil; ønsker en ramme for samarbejdet med arrangører af sportskonkurrencer med henblik på at lette udveksling af oplysninger mellem sportens disciplinære organer og staternes efterforsknings- og påtalemyndigheder, f.eks. ved at oprette særlige nationale netværk og kontaktpunkter til at tage sig at tilfælde af aftalt spil; dette bør, hvor det er hensigtsmæssigt, ske i samarbejde med spiludbyderne; |
| --- | --- |

33.

ønsker instrumenter, som kan øge det grænseoverskridende politi- og retssamarbejde, og som omfatter alle medlemsstaternes kompetente myndigheder for forebyggelse, opdagelse og efterforskning af aftalt spil i forbindelse med sportsvæddemål; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at overveje særlige retsforfølgningstjenester med særligt ansvar for at efterforske tilfælde af aftalt spil; ønsker en ramme for samarbejdet med arrangører af sportskonkurrencer med henblik på at lette udveksling af oplysninger mellem sportens disciplinære organer og staternes efterforsknings- og påtalemyndigheder, f.eks. ved at oprette særlige nationale netværk og kontaktpunkter til at tage sig at tilfælde af aftalt spil; dette bør, hvor det er hensigtsmæssigt, ske i samarbejde med spiludbyderne;

| 34. | mener derfor, at der bør indføres en fælles definition af svindel i forbindelse med sport på europæisk niveau, som bør inkluderes i alle medlemsstaternes straffelove; |
| --- | --- |

34.

mener derfor, at der bør indføres en fælles definition af svindel i forbindelse med sport på europæisk niveau, som bør inkluderes i alle medlemsstaternes straffelove;

| 35. | udtrykker sin bekymring over forbindelserne mellem kriminelle organisationer og udviklingen af aftalt spil i forbindelse med onlinevæddemål, hvor overskuddet anvendes til andre kriminelle aktiviteter; |
| --- | --- |

35.

udtrykker sin bekymring over forbindelserne mellem kriminelle organisationer og udviklingen af aftalt spil i forbindelse med onlinevæddemål, hvor overskuddet anvendes til andre kriminelle aktiviteter;

| 36. | konstaterer, at flere europæiske lande allerede har vedtaget streng lovgivning mod hvidvaskning af penge gennem sportsvæddemål, svig inden for sport (som klassificeres som en specifik straffelovsovertrædelse) og interessekonflikter mellem væddemålsoperatører og sportsklubber, hold eller aktive atleter; |
| --- | --- |

36.

konstaterer, at flere europæiske lande allerede har vedtaget streng lovgivning mod hvidvaskning af penge gennem sportsvæddemål, svig inden for sport (som klassificeres som en specifik straffelovsovertrædelse) og interessekonflikter mellem væddemålsoperatører og sportsklubber, hold eller aktive atleter;

| 37. | konstaterer, at onlineoperatører med licens i EU allerede spiller en rolle i forbindelse med udpegning af potentielle tilfælde af korruption inden for sporten; |
| --- | --- |

37.

konstaterer, at onlineoperatører med licens i EU allerede spiller en rolle i forbindelse med udpegning af potentielle tilfælde af korruption inden for sporten;

| 38. | understreger betydningen af uddannelse for beskyttelse af integriteten inden for sporten; opfordrer medlemsstaterne og sportsorganisationerne til i passende grad at oplyse og uddanne sportsfolk og forbrugere allerede i en ung alder og på alle niveauer (både amatører og professionelle); |
| --- | --- |

38.

understreger betydningen af uddannelse for beskyttelse af integriteten inden for sporten; opfordrer medlemsstaterne og sportsorganisationerne til i passende grad at oplyse og uddanne sportsfolk og forbrugere allerede i en ung alder og på alle niveauer (både amatører og professionelle);

| 39. | er opmærksom på den særlige betydning af det bidrag, som indtægterne fra spil yder til finansiering af alle niveauer inden for professionel sport og amatørsport i medlemsstaterne, inklusive foranstaltninger til at sikre sportskonkurrencernes integritet mod manipulation; anmoder Kommissionen om, idet den respekterer praksis i medlemsstaterne, at overveje alternative finansieringsmåder, hvorpå indtægter fra sportsvæddemål rutinemæssigt kan blive brugt til at beskytte sportskonkurrencers integritet mod manipulerende væddemål, og om samtidig at sikre, at ingen finansieringsmekanisme fører til en situation, som kun nogle få professionelle sportsgrene, der i vidt omfang transmitteres i tv, drager fordel af, mens andre sportsgrene, især breddeidrætten, oplever, at finansieringen fra sportsvæddemål mindskes; |
| --- | --- |

39.

er opmærksom på den særlige betydning af det bidrag, som indtægterne fra spil yder til finansiering af alle niveauer inden for professionel sport og amatørsport i medlemsstaterne, inklusive foranstaltninger til at sikre sportskonkurrencernes integritet mod manipulation; anmoder Kommissionen om, idet den respekterer praksis i medlemsstaterne, at overveje alternative finansieringsmåder, hvorpå indtægter fra sportsvæddemål rutinemæssigt kan blive brugt til at beskytte sportskonkurrencers integritet mod manipulerende væddemål, og om samtidig at sikre, at ingen finansieringsmekanisme fører til en situation, som kun nogle få professionelle sportsgrene, der i vidt omfang transmitteres i tv, drager fordel af, mens andre sportsgrene, især breddeidrætten, oplever, at finansieringen fra sportsvæddemål mindskes;

| 40. | gentager sin holdning, at sportsvæddemål er en kommerciel udnyttelse af sportskonkurrencer; anbefaler, at sportskonkurrencer beskyttes mod al uautoriseret kommerciel udnyttelse, navnlig ved at anerkende sportsorganisationernes ejendomsret til de konkurrencer, de organiserer, ikke kun for at sikre et fair økonomisk afkast til gavn for alle sportens niveauer, professionelle som amatører, men også som et middel til at styrke bekæmpelsen af svindel inden for sport, især aftalt spil; |
| --- | --- |

40.

gentager sin holdning, at sportsvæddemål er en kommerciel udnyttelse af sportskonkurrencer; anbefaler, at sportskonkurrencer beskyttes mod al uautoriseret kommerciel udnyttelse, navnlig ved at anerkende sportsorganisationernes ejendomsret til de konkurrencer, de organiserer, ikke kun for at sikre et fair økonomisk afkast til gavn for alle sportens niveauer, professionelle som amatører, men også som et middel til at styrke bekæmpelsen af svindel inden for sport, især aftalt spil;

| 41. | understreger, at det vil sikre et mere afbalanceret forhold mellem arrangører af sportskonkurrencer og onlinespiloperatører, hvis der indgås retsligt bindende aftaler mellem dem; |
| --- | --- |

41.

understreger, at det vil sikre et mere afbalanceret forhold mellem arrangører af sportskonkurrencer og onlinespiloperatører, hvis der indgås retsligt bindende aftaler mellem dem;

| 42. | fremhæver betydningen af gennemsigtighed i sektoren for onlinespil; gør i denne forbindelse opmærksom på behovet for en årlig rapport, som bl.a. skal afdække, hvilke aktiviteter af offentlig interesse og/eller sportsbegivenheder der finansieres og/eller sponsoreres med indtægter fra spil; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for obligatorisk årlig rapportering. |
| --- | --- |

42.

fremhæver betydningen af gennemsigtighed i sektoren for onlinespil; gør i denne forbindelse opmærksom på behovet for en årlig rapport, som bl.a. skal afdække, hvilke aktiviteter af offentlig interesse og/eller sportsbegivenheder der finansieres og/eller sponsoreres med indtægter fra spil; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for obligatorisk årlig rapportering.

| 43. | understreger nødvendigheden af at skabe et pålideligt alternativ til de ulovlige spiltjenester; understreger nødvendigheden af pragmatiske løsninger, for så vidt angår onlinespiludbyderes annoncering for og sponsorering af sportskonkurrencer; mener, at der bør vedtages fælles standarder for reklame, som i tilstrækkelig grad beskytter svage forbrugere, men som samtidig gør det muligt at sponsorere internationale arrangementer; |
| --- | --- |

43.

understreger nødvendigheden af at skabe et pålideligt alternativ til de ulovlige spiltjenester; understreger nødvendigheden af pragmatiske løsninger, for så vidt angår onlinespiludbyderes annoncering for og sponsorering af sportskonkurrencer; mener, at der bør vedtages fælles standarder for reklame, som i tilstrækkelig grad beskytter svage forbrugere, men som samtidig gør det muligt at sponsorere internationale arrangementer;

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med alle sportens interessenter med henblik på at finde de egnede og nødvendige mekanismer til at bevare sportens integritet og finansieringen af breddeidrætten; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med alle sportens interessenter med henblik på at finde de egnede og nødvendige mekanismer til at bevare sportens integritet og finansieringen af breddeidrætten;

*

* *

| 45. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

45.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Navnlig dommene i sagerne Schindler 1994 (C-275/92), Gebhard 1995 (C-55/94), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01), Lindman 2003 (C-42/02), Fixtures Marketing Ltd v OPAP 2004 (C-444/02), Fixtures Marketing Ltd v Svenska Spel AB 2004 (C-338/02), Fixtures Marketing Ltd v Oy Veikkaus Ab 2005 (C-46/02), Stauffer 2006 (C-386/04), Unibet 2007 (C-432/05), Placanica m.fl. 2007 (C-338/04, C-359/04 og C-360/04), Kommissionen mod Italien 2007 (C-206/04), Liga Portuguesa de Futebol Profissional 2009 (C-42/07), Ladbrokes 2010 (C-258/08), Sporting Exchange 2010 (C-203/08), Sjöberg og Gerdin 2010 (C-447/08 og C-448/08), Markus Stoß m.fl. 2010 (C-316/07, C-358/07, C-359/07, C-360/07, C-409/07 og C-410/07), Carmen Media 2010 (C-46/08), Engelmann 2010 (C-64/08).

(2)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 30.

(3)  EUT C 271 E af 12.11.2009, s. 51.

(4)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(5)  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(6)  EFT L 144 af 4.6.1997, s. 19.

(7)  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

(8)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(9)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(10)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

(11)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(12)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(13)  Carmen Media 2010 (C-46/08).

(14)  Study on "Cross-Border Alternative Dispute Resolution in the European Union", 2011, http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=41671.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/43

---

Tirsdag den 15. november 2011Honningbiers sundhed og udfordringer for biavlen

P7_TA(2011)0493

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om honningbiers sundhed og udfordringer for biavlen (2011/2108(INI))

2013/C 153 E/06

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om situationen i biavlssektoren (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om situationen i biavlssektoren (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2010 om honningbiers sundhed (KOM(2010)0714), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2010 om honningbiers sundhed (KOM(2010)0714),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. maj 2011 om honningbiers sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. maj 2011 om honningbiers sundhed,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. maj 2011"Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020" (KOM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. maj 2011"Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020" (KOM(2011)0244),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (2), som fastsætter de særlige bestemmelser for biavlssektoren i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (2), som fastsætter de særlige bestemmelser for biavlssektoren i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til EFSA's videnskabelige rapport af 11. august 2008, og den videnskabelige rapport, der blev bestilt og vedtaget af EFSA den 3. december 2009, som begge omhandler bidødelighed og tilsyn med bier i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til EFSA's videnskabelige rapport af 11. august 2008, og den videnskabelige rapport, der blev bestilt og vedtaget af EFSA den 3. december 2009, som begge omhandler bidødelighed og tilsyn med bier i Europa,

| — | der henviser til EU-Domstolens afgørelse i sag C-442/09 (3), vedrørende mærkning af honning, der indeholder genetisk modificeret materiale, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens afgørelse i sag C-442/09 (3), vedrørende mærkning af honning, der indeholder genetisk modificeret materiale,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats med henblik på bæredygtig anvendelse af pesticider (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats med henblik på bæredygtig anvendelse af pesticider (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011"EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem?" (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011"EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem?" (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0359/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0359/2011),

| A. | der henviser til, at biavl spiller en afgørende rolle som en økonomisk og social aktivitet for den bæredygtige udvikling i landområder og skaber beskæftigelse samt udgør en vigtig økosystemtjeneste gennem bestøvning, hvilket bidrager til en forbedring af biodiversiteten, idet den opretholder planternes genetiske diversitet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at biavl spiller en afgørende rolle som en økonomisk og social aktivitet for den bæredygtige udvikling i landområder og skaber beskæftigelse samt udgør en vigtig økosystemtjeneste gennem bestøvning, hvilket bidrager til en forbedring af biodiversiteten, idet den opretholder planternes genetiske diversitet;

| B. | der henviser til, at biavl og biodiversitet er indbyrdes afhængige; der henviser til, at bikolonier gennem bestøvning skaber vigtige miljømæssige, økonomiske og sociale offentlige goder, og derved sikrer fødevaresikkerheden og bevarer biodiversiteten, og der henviser til, at biavlere udfører en miljømæssig tjenesteydelse af afgørende betydning ved at forvalte deres bikolonier, samtidig med at de sikrer en bæredygtig produktionsmodel i landdistrikterne; der henviser til, at biernes "trækområder", forskellige fødeområder og visse afgrøder (raps, solsikker osv.) giver bierne den rige næring, de har brug for, for at opretholde deres immunforsvar og forblive sunde; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at biavl og biodiversitet er indbyrdes afhængige; der henviser til, at bikolonier gennem bestøvning skaber vigtige miljømæssige, økonomiske og sociale offentlige goder, og derved sikrer fødevaresikkerheden og bevarer biodiversiteten, og der henviser til, at biavlere udfører en miljømæssig tjenesteydelse af afgørende betydning ved at forvalte deres bikolonier, samtidig med at de sikrer en bæredygtig produktionsmodel i landdistrikterne; der henviser til, at biernes "trækområder", forskellige fødeområder og visse afgrøder (raps, solsikker osv.) giver bierne den rige næring, de har brug for, for at opretholde deres immunforsvar og forblive sunde;

| C. | der henviser til, at der er givet udtryk for bekymring over, at der - på grund af de høje omkostninger ved at oprette en biavlervirksomhed - er færre, der går ind i branchen, hvilket medfører et underskud i det antal bistader, der er nødvendige for at bestøve afgørende landbrugsafgrøder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er givet udtryk for bekymring over, at der - på grund af de høje omkostninger ved at oprette en biavlervirksomhed - er færre, der går ind i branchen, hvilket medfører et underskud i det antal bistader, der er nødvendige for at bestøve afgørende landbrugsafgrøder;

| D. | der henviser til, at der er konstateret et fald i antallet af bikolonier, både i EU og i andre dele af verden; der henviser til, at bestøvende arter, som bidrager til landbrugets produktivitet, er i tilbagegang; der henviser til, at i tilfælde af en markant intensivering af denne tendens vil landbrugere i både EU og andre dele af verden måske skulle skride til menneskeligt assisteret bestøvning, hvilket ville medføre en fordobling i udgifterne til bestøvning; der henviser til, at videnskab og dyrlægepraksis næppe på nuværende tidspunkt effektivt kan forbygge eller bekæmpe visse skadegørere og sygdomme som følge af utilstrækkelig forskning og udvikling af nye lægemidler i forbindelse med biers sundhed de sidste årtier, hvilket er et resultat af markedets begrænsede størrelse og dermed de store medicinalfirmaers begrænsede interesse for dette; der henviser til, at det begrænsede antal lægemidler til bekæmpelse af Varroa destructor-miden i mange tilfælde ikke længere er effektivt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der er konstateret et fald i antallet af bikolonier, både i EU og i andre dele af verden; der henviser til, at bestøvende arter, som bidrager til landbrugets produktivitet, er i tilbagegang; der henviser til, at i tilfælde af en markant intensivering af denne tendens vil landbrugere i både EU og andre dele af verden måske skulle skride til menneskeligt assisteret bestøvning, hvilket ville medføre en fordobling i udgifterne til bestøvning; der henviser til, at videnskab og dyrlægepraksis næppe på nuværende tidspunkt effektivt kan forbygge eller bekæmpe visse skadegørere og sygdomme som følge af utilstrækkelig forskning og udvikling af nye lægemidler i forbindelse med biers sundhed de sidste årtier, hvilket er et resultat af markedets begrænsede størrelse og dermed de store medicinalfirmaers begrænsede interesse for dette; der henviser til, at det begrænsede antal lægemidler til bekæmpelse af Varroa destructor-miden i mange tilfælde ikke længere er effektivt;

| E. | der henviser til, at de enkelte bier og koloniers sundhed påvirkes af adskillige letale og subletale faktorer, hvoraf mange er forbundne; der henviser til, at det begrænsede antal markedsførte lægemidler til bekæmpelse af Varroa destructor-miden i mange tilfælde ikke længere er tilstrækkeligt effektivt på grund af fremkomsten af resistens; der henviser til, at anvendelse af pesticider, skiftende klimatiske og miljømæssige forhold, tab af plantebiodiversitet, ændringer i arealanvendelse, dårlig biavlspraksis og forekomst af invasive arter svækker koloniernes immunsystemer og favoriserer opportunistiske sygdomme; der henviser til, at honningbier kan udsættes for plantebeskyttelsesprodukter direkte og indirekte, f.eks. gennem vind, overfladevand, dråbedannelse, nektar og pollen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de enkelte bier og koloniers sundhed påvirkes af adskillige letale og subletale faktorer, hvoraf mange er forbundne; der henviser til, at det begrænsede antal markedsførte lægemidler til bekæmpelse af Varroa destructor-miden i mange tilfælde ikke længere er tilstrækkeligt effektivt på grund af fremkomsten af resistens; der henviser til, at anvendelse af pesticider, skiftende klimatiske og miljømæssige forhold, tab af plantebiodiversitet, ændringer i arealanvendelse, dårlig biavlspraksis og forekomst af invasive arter svækker koloniernes immunsystemer og favoriserer opportunistiske sygdomme; der henviser til, at honningbier kan udsættes for plantebeskyttelsesprodukter direkte og indirekte, f.eks. gennem vind, overfladevand, dråbedannelse, nektar og pollen;

| F. | der henviser til, at biavlerne kan bidrage til og hjælpe med at opretholde deres biers sundhed og velbefindende, selv om kvaliteten af deres omgivelser spiller en stor rolle for, hvor vellykkede, de er; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at biavlerne kan bidrage til og hjælpe med at opretholde deres biers sundhed og velbefindende, selv om kvaliteten af deres omgivelser spiller en stor rolle for, hvor vellykkede, de er;

| G. | der henviser til, at begrænset brug af veterinærlægemidler og aktive stoffer samt bevarelse af et sundt koloniimmunsystem anbefales, men henviser til, at der forekommer problemer med resistens; der henviser til, at aktive stoffer og veterinærlægemidler ikke nedbrydes i biernes stofskifte, og at europæiske producenter er afhængige af ren honning af høj kvalitet uden reststoffer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at begrænset brug af veterinærlægemidler og aktive stoffer samt bevarelse af et sundt koloniimmunsystem anbefales, men henviser til, at der forekommer problemer med resistens; der henviser til, at aktive stoffer og veterinærlægemidler ikke nedbrydes i biernes stofskifte, og at europæiske producenter er afhængige af ren honning af høj kvalitet uden reststoffer,

| H. | der henviser til, at et stort antal europæiske biavlere er amatører og ikke professionelle biavlere; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at et stort antal europæiske biavlere er amatører og ikke professionelle biavlere;

Forskning og udbredelse af videnskabelig viden

| 1. | opfordrer Kommissionen til at øge niveauet for forskning i honningbiers sundhed under den næste finansielle ramme (FP8) og at fokusere på forskning i teknologiske udviklinger, sygdomsforebyggelse og -bekæmpelse, især på de miljømæssige faktorers indvirkning på bikoloniernes immunsystem og deres interaktion med patalogier, på at udvikle bæredygtige landbrugsmetoder og fremme ikke-kemiske alternativer (f.eks. forebyggende landbrugsmetoder såsom vekseldrift og anvendelse af biologisk beskyttelse) og generelt yderligere at tilskynde til integreret skadedyrsbekæmpelse og udvikling af veterinærlægemidler til aktuelle smitstoffer i EU, der skader honningbierne, navnlig Varroa destructor-miden, da den er det vigtigste patogen, og nødvendiggør en bredere vifte af aktive stoffer til bekæmpning på grund af dets stærke evne til at udvikle resistens, samt at bekæmpe endoparasitter og andre opportunistiske patalogier; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at øge niveauet for forskning i honningbiers sundhed under den næste finansielle ramme (FP8) og at fokusere på forskning i teknologiske udviklinger, sygdomsforebyggelse og -bekæmpelse, især på de miljømæssige faktorers indvirkning på bikoloniernes immunsystem og deres interaktion med patalogier, på at udvikle bæredygtige landbrugsmetoder og fremme ikke-kemiske alternativer (f.eks. forebyggende landbrugsmetoder såsom vekseldrift og anvendelse af biologisk beskyttelse) og generelt yderligere at tilskynde til integreret skadedyrsbekæmpelse og udvikling af veterinærlægemidler til aktuelle smitstoffer i EU, der skader honningbierne, navnlig Varroa destructor-miden, da den er det vigtigste patogen, og nødvendiggør en bredere vifte af aktive stoffer til bekæmpning på grund af dets stærke evne til at udvikle resistens, samt at bekæmpe endoparasitter og andre opportunistiske patalogier;

| 2. | betragter det som vigtigt, at der træffes umiddelbare foranstaltninger for at beskytte biernes sundhed under hensyntagen til biavlens særlige karakter, de involverede parters forskellighed og principperne om proportionalitet og subsidiaritet; |
| --- | --- |

2.

betragter det som vigtigt, at der træffes umiddelbare foranstaltninger for at beskytte biernes sundhed under hensyntagen til biavlens særlige karakter, de involverede parters forskellighed og principperne om proportionalitet og subsidiaritet;

| 3. | giver på ny udtryk for bekymring over, at øget dødelighed blandt honningbier og vilde bestøvere i Europa vil få alvorlige negative konsekvenser for landbruget, fødevareproduktionen og -sikkerheden, biodiversiteten, miljøets bæredygtighed og økosystemet, hvis der ikke tages fat på problemet; |
| --- | --- |

3.

giver på ny udtryk for bekymring over, at øget dødelighed blandt honningbier og vilde bestøvere i Europa vil få alvorlige negative konsekvenser for landbruget, fødevareproduktionen og -sikkerheden, biodiversiteten, miljøets bæredygtighed og økosystemet, hvis der ikke tages fat på problemet;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af passende nationale overvågningssystemer i tæt samarbejde med biavlerforeningerne og udvikle harmoniserede standarder på EU-plan, således at der kan foretages sammenligninger; understreger behovet for ensartet identificering og registrering af bistader på nationalt plan med årlig revision og ajourføring; insisterer på, at finansieringen af identificering og registrering ikke bør hentes fra eksisterende programmer til forbedring af produktionen og afsætningen af honning i Den Europæiske Union (Rådets forordning (EF) nr. 1221/97 (7)); |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af passende nationale overvågningssystemer i tæt samarbejde med biavlerforeningerne og udvikle harmoniserede standarder på EU-plan, således at der kan foretages sammenligninger; understreger behovet for ensartet identificering og registrering af bistader på nationalt plan med årlig revision og ajourføring; insisterer på, at finansieringen af identificering og registrering ikke bør hentes fra eksisterende programmer til forbedring af produktionen og afsætningen af honning i Den Europæiske Union (Rådets forordning (EF) nr. 1221/97 (7));

| 5. | opfordrer Kommissionen til at støtte et europæisk netværk af "referencebistader" til overvågning af indvirkningen af miljømæssige forhold og af biavls- og landbrugspraksis på biers sundhed; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at støtte et europæisk netværk af "referencebistader" til overvågning af indvirkningen af miljømæssige forhold og af biavls- og landbrugspraksis på biers sundhed;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at opstille treårsprogrammer, der er baseret på samtlige medlemsstaters oplysninger om de bistader, der rent faktisk er omfattet, og ikke på skøn; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at opstille treårsprogrammer, der er baseret på samtlige medlemsstaters oplysninger om de bistader, der rent faktisk er omfattet, og ikke på skøn;

| 7. | bifalder oprettelsen af EU-referencelaboratoriet for biers sundhed, der bør fokusere på aktiviteter, der ikke er dækket af eksisterende ekspertnetværk eller nationale laboratorier, og sammenfatte den overordnede viden fra deres forskning; |
| --- | --- |

7.

bifalder oprettelsen af EU-referencelaboratoriet for biers sundhed, der bør fokusere på aktiviteter, der ikke er dækket af eksisterende ekspertnetværk eller nationale laboratorier, og sammenfatte den overordnede viden fra deres forskning;

| 8. | understreger behovet for at støtte diagnoselaboratorier og afprøvning i marken på nationalt plan, og påpeger, at overlapninger i finansieringen bør undgås; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for at støtte diagnoselaboratorier og afprøvning i marken på nationalt plan, og påpeger, at overlapninger i finansieringen bør undgås;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at nedsætte en styringskomité, der sammen med repræsentanter for biavlssektoren skal bistå Kommissionen med at udarbejde det årlige arbejdsprogram for EU-referencelaboratoriet; beklager, at det første årlige arbejdsprogram for EU-referencelaboratoriet blev forelagt uden forudgående høring af de berørte parter; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at nedsætte en styringskomité, der sammen med repræsentanter for biavlssektoren skal bistå Kommissionen med at udarbejde det årlige arbejdsprogram for EU-referencelaboratoriet; beklager, at det første årlige arbejdsprogram for EU-referencelaboratoriet blev forelagt uden forudgående høring af de berørte parter;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at fortsat at støtte videnskabelig forskning i honningbiers sundhed med udgangspunkt i de gode eksempler fra COST-aktionen COLOSS samt BeeDoc- og STEP-initiativerne, og til at tilskynde medlemsstaterne til at støtte videnskabelig forskning på dette område; understreger dog, at samarbejdet med biavlere og biavlerorganisationer bør styrkes; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at fortsat at støtte videnskabelig forskning i honningbiers sundhed med udgangspunkt i de gode eksempler fra COST-aktionen COLOSS samt BeeDoc- og STEP-initiativerne, og til at tilskynde medlemsstaterne til at støtte videnskabelig forskning på dette område; understreger dog, at samarbejdet med biavlere og biavlerorganisationer bør styrkes;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at udelukke overlapninger med hensyn til anvendelsen af ressourcer med henblik på at øge deres effektivitet ved at garantere økonomisk og økologisk merværdi for både biavlere og landbrugere; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at øge deres finansiering af forskningsaktiviteter; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at udelukke overlapninger med hensyn til anvendelsen af ressourcer med henblik på at øge deres effektivitet ved at garantere økonomisk og økologisk merværdi for både biavlere og landbrugere; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at øge deres finansiering af forskningsaktiviteter;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til og føre tilsyn med oprettelsen af nationale netværk til overvågning af honningydende planters fænologi; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til og føre tilsyn med oprettelsen af nationale netværk til overvågning af honningydende planters fænologi;

| 13. | opfordrer Kommissionen til aktivt at tilskynde til en mere omfattende informationsudveksling mellem medlemsstater, laboratorier, biavlere, landbrugere, industri og forskere om økotoksikologiske undersøgelser, der påvirker honningbiers sundhed, med henblik på at muliggøre oplyste, uafhængige videnskabelige undersøgelser; opfordrer Kommissionen til at fremme denne proces ved at gøre sin relevante webside tilgængelig på de officielle sprog i de berørte medlemsstater; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til aktivt at tilskynde til en mere omfattende informationsudveksling mellem medlemsstater, laboratorier, biavlere, landbrugere, industri og forskere om økotoksikologiske undersøgelser, der påvirker honningbiers sundhed, med henblik på at muliggøre oplyste, uafhængige videnskabelige undersøgelser; opfordrer Kommissionen til at fremme denne proces ved at gøre sin relevante webside tilgængelig på de officielle sprog i de berørte medlemsstater;

| 14. | bifalder Kommissionens initiativ "Bedre uddannelse - større fødevaresikkerhed", men opfordrer til at programmet forlænges ud over 2011, og at antallet af deltagere fra de nationale myndigheder øges; |
| --- | --- |

14.

bifalder Kommissionens initiativ "Bedre uddannelse - større fødevaresikkerhed", men opfordrer til at programmet forlænges ud over 2011, og at antallet af deltagere fra de nationale myndigheder øges;

| 15. | efterlyser støtte til uddannelsesprogrammer for biavlere om sygdomsforebyggelse og -bekæmpelse samt for landbrugere og skovbrugere om botanisk viden, bi-venlig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, pesticiders indvirkning og kemifrie landbrugsmetoder til at forhindre ukrudt; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med biavlerforeningerne at fremlægge retningslinjer for veterinærbehandling af stader; |
| --- | --- |

15.

efterlyser støtte til uddannelsesprogrammer for biavlere om sygdomsforebyggelse og -bekæmpelse samt for landbrugere og skovbrugere om botanisk viden, bi-venlig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, pesticiders indvirkning og kemifrie landbrugsmetoder til at forhindre ukrudt; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med biavlerforeningerne at fremlægge retningslinjer for veterinærbehandling af stader;

| 16. | opfordrer medlemsstaternes myndigheder og repræsentative organisationer til at støtte udbredelsen af relevant videnskabelig og teknisk viden om biers sundhed blandt biavlere; understreger, at der er behov for en vedvarende dialog mellem biavlere, landbrugere og de relevante myndigheder; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaternes myndigheder og repræsentative organisationer til at støtte udbredelsen af relevant videnskabelig og teknisk viden om biers sundhed blandt biavlere; understreger, at der er behov for en vedvarende dialog mellem biavlere, landbrugere og de relevante myndigheder;

| 17. | understreger behovet for at sikre en passende uddannelse for veterinærer samt at give biavlere mulighed for dyrlægekonsultation og biavlsspecialisters deltagelse i de nationale veterinære myndigheder; |
| --- | --- |

17.

understreger behovet for at sikre en passende uddannelse for veterinærer samt at give biavlere mulighed for dyrlægekonsultation og biavlsspecialisters deltagelse i de nationale veterinære myndigheder;

Veterinærlægemidler

| 18. | erkender, at udviklingen af innovative og effektive behandlinger mod Varroa-miden, som har været medvirkende til ca. 10 % af de årlige tab, er af stor betydning; mener, at der er behov for at øge støtten til godkendte veterinærbehandlinger med henblik på at begrænse sygdomme og plagers skadelige indvirkning; anmoder Kommissionen om at indføre fælles retningslinjer for veterinærbehandlinger i biavlssektoren, idet nødvendigheden af korrekt gennemførelse heraf understreges; opfordrer til, at der indføres retningslinjer for anvendelsen af molekyler og/eller formler med en grundstruktur bestående af organiske syrer, æteriske olier og andre stoffer, der er tilladt til biologisk plantebeskyttelse; |
| --- | --- |

18.

erkender, at udviklingen af innovative og effektive behandlinger mod Varroa-miden, som har været medvirkende til ca. 10 % af de årlige tab, er af stor betydning; mener, at der er behov for at øge støtten til godkendte veterinærbehandlinger med henblik på at begrænse sygdomme og plagers skadelige indvirkning; anmoder Kommissionen om at indføre fælles retningslinjer for veterinærbehandlinger i biavlssektoren, idet nødvendigheden af korrekt gennemførelse heraf understreges; opfordrer til, at der indføres retningslinjer for anvendelsen af molekyler og/eller formler med en grundstruktur bestående af organiske syrer, æteriske olier og andre stoffer, der er tilladt til biologisk plantebeskyttelse;

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til, set i lyset af biavlssektorens bidrag til biodiversiteten og de offentlige goder i form af bestøvning, at yde finansiel støtte, især til SMV'er, til forskning, udvikling og afprøvning i marken i forbindelse med nye veterinærlægemidler til biers sundhed, under hensyntagen til de høje udgifter til dyrlægebehandling, som biavlere i øjeblikket afholder sammenlignet med de sundhedsmæssige omkostninger i andre husdyrsektorer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer medlemsstaterne til, set i lyset af biavlssektorens bidrag til biodiversiteten og de offentlige goder i form af bestøvning, at yde finansiel støtte, især til SMV'er, til forskning, udvikling og afprøvning i marken i forbindelse med nye veterinærlægemidler til biers sundhed, under hensyntagen til de høje udgifter til dyrlægebehandling, som biavlere i øjeblikket afholder sammenlignet med de sundhedsmæssige omkostninger i andre husdyrsektorer;

| 20. | fremhæver behovet for at give medicinalindustrien incitamenter til at udvikle nye lægemidler, der er beregnet til at bekæmpe bisygdomme; |
| --- | --- |

20.

fremhæver behovet for at give medicinalindustrien incitamenter til at udvikle nye lægemidler, der er beregnet til at bekæmpe bisygdomme;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde mere fleksible regler for tilladelse til og tilgængeligheden af veterinærlægemidler til honningbier, herunder naturlægemidler og andre lægemidler, der ikke har indvirkning på insekters sundhed; bifalder Kommissionens forslag om en revision af direktivet om veterinærmedicinske præparater, men bemærker, at den nuværende begrænsede rådighed af sådanne produkter ikke bør lægges til grund for registrering/markedsføring af antibiotika til behandling af andre opportunistiske sygdomsmanifestationer i honningbikolonier, i betragtning af deres indvirkning på kvaliteten af biavlsprodukter og resistens; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde mere fleksible regler for tilladelse til og tilgængeligheden af veterinærlægemidler til honningbier, herunder naturlægemidler og andre lægemidler, der ikke har indvirkning på insekters sundhed; bifalder Kommissionens forslag om en revision af direktivet om veterinærmedicinske præparater, men bemærker, at den nuværende begrænsede rådighed af sådanne produkter ikke bør lægges til grund for registrering/markedsføring af antibiotika til behandling af andre opportunistiske sygdomsmanifestationer i honningbikolonier, i betragtning af deres indvirkning på kvaliteten af biavlsprodukter og resistens;

| 22. | glæder sig over Kommissionens forsæt om at indføre maksimalgrænseværdier for anvendelse af medicinalvarer ved brug af "kaskadeproceduren" for at fjerne den nuværende juridiske usikkerhed, som besværliggør behandlingen af syge bier; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over Kommissionens forsæt om at indføre maksimalgrænseværdier for anvendelse af medicinalvarer ved brug af "kaskadeproceduren" for at fjerne den nuværende juridiske usikkerhed, som besværliggør behandlingen af syge bier;

| 23. | anmoder om en ændring af de lovgivningsmæssige rammer, således at Det Europæiske Lægemiddelagentur, i overensstemmelse med de intellektuelle ejendomsrettigheder, kan sikre eksklusivitet ved fremstilling og markedsføring af nye aktive stoffer inden for veterinærmedicinske produkter til honningbier i løbet af en bestemt overgangsperiode; |
| --- | --- |

23.

anmoder om en ændring af de lovgivningsmæssige rammer, således at Det Europæiske Lægemiddelagentur, i overensstemmelse med de intellektuelle ejendomsrettigheder, kan sikre eksklusivitet ved fremstilling og markedsføring af nye aktive stoffer inden for veterinærmedicinske produkter til honningbier i løbet af en bestemt overgangsperiode;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at udvide EU's veterinærfonds område til at omfatte bisygdomme, næste gang fonden skal revideres; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at udvide EU's veterinærfonds område til at omfatte bisygdomme, næste gang fonden skal revideres;

| 25. | glæder sig over Kommissionens planer om at foreslå en omfattende dyresundhedslovgivning; opfordrer Kommissionen til at tilpasse anvendelsesområdet for og finansieringen af EU's veterinærpolitik til de specifikke særtræk ved bier og biavl, således at bisygdomme kan bekæmpes mere effektivt ved hjælp af tilstrækkelig adgang til virkningsfulde, standardiserede lægemidler i alle medlemsstater og finansiering af biers sundhed inden for rammerne af EU's veterinærpolitik; opfordrer Kommissionen til at sikre endnu større harmonisering blandt medlemsstater ved at koncentrere sine bestræbelser om at bekæmpe og styre varroatose i EU; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over Kommissionens planer om at foreslå en omfattende dyresundhedslovgivning; opfordrer Kommissionen til at tilpasse anvendelsesområdet for og finansieringen af EU's veterinærpolitik til de specifikke særtræk ved bier og biavl, således at bisygdomme kan bekæmpes mere effektivt ved hjælp af tilstrækkelig adgang til virkningsfulde, standardiserede lægemidler i alle medlemsstater og finansiering af biers sundhed inden for rammerne af EU's veterinærpolitik; opfordrer Kommissionen til at sikre endnu større harmonisering blandt medlemsstater ved at koncentrere sine bestræbelser om at bekæmpe og styre varroatose i EU;

| 26. | støtter avlsprogrammer, der koncentrerer sig om modstandsdygtighed over for sygdomme og skadedyr, særlig hvad angår varroase; |
| --- | --- |

26.

støtter avlsprogrammer, der koncentrerer sig om modstandsdygtighed over for sygdomme og skadedyr, særlig hvad angår varroase;

Det moderne landbrugs konsekvenser for bierne

| 27. | fremhæver, at EU først for nylig, med Parlamentets ihærdige medvirken, har vedtaget nye, strengere bestemmelser for godkendelse af plantebeskyttelsesmidler og bæredygtig anvendelse af samme for at sikre, at de er uskadelige for mennesker og miljø; bemærker, at disse bestemmelser omfatter supplerende, strenge kriterier vedrørende biers sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at holde Parlamentet underrettet om den vellykkede gennemførelse af disse nye bestemmelser; |
| --- | --- |

27.

fremhæver, at EU først for nylig, med Parlamentets ihærdige medvirken, har vedtaget nye, strengere bestemmelser for godkendelse af plantebeskyttelsesmidler og bæredygtig anvendelse af samme for at sikre, at de er uskadelige for mennesker og miljø; bemærker, at disse bestemmelser omfatter supplerende, strenge kriterier vedrørende biers sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at holde Parlamentet underrettet om den vellykkede gennemførelse af disse nye bestemmelser;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at forbedre risikovurderingsmetoden for pesticider for at beskytte koloniernes sundhed og bestandens udvikling og sikre passende adgang til resultaterne af og metoderne for de økotoksikologiske undersøgelser, som indgår i godkendelsessagerne; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at forbedre risikovurderingsmetoden for pesticider for at beskytte koloniernes sundhed og bestandens udvikling og sikre passende adgang til resultaterne af og metoderne for de økotoksikologiske undersøgelser, som indgår i godkendelsessagerne;

| 29. | understreger betydningen af bæredygtigt landbrug og opfordrer medlemsstaterne til snarest muligt at gennemføre og anvende direktiv 2009/128/EF om bæredygtig anvendelse af pesticider i national ret, og navnlig artikel 14 heraf, der fremhæver, at alle landbrugere i EU vil blive pålagt at anvende integreret skadedyrsbekæmpelse fra og med 2014, og være særligt opmærksomme på, at anvendelse af disse pesticider kan have negative konsekvenser for biers og koloniers sundhed; |
| --- | --- |

29.

understreger betydningen af bæredygtigt landbrug og opfordrer medlemsstaterne til snarest muligt at gennemføre og anvende direktiv 2009/128/EF om bæredygtig anvendelse af pesticider i national ret, og navnlig artikel 14 heraf, der fremhæver, at alle landbrugere i EU vil blive pålagt at anvende integreret skadedyrsbekæmpelse fra og med 2014, og være særligt opmærksomme på, at anvendelse af disse pesticider kan have negative konsekvenser for biers og koloniers sundhed;

| 30. | opfordrer Kommissionen til på grundlag af pålidelige og virkningsfulde forsøg i marken med harmoniserede produkter, at overveje kronisk toksicitet, larvetoksicitet og subletal toksicitet ved risikovurdering af pesticider, som fastsat i forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, som har fundet anvendelse siden 14. juni 2011; opfordrer endvidere Kommissionen til at være særlig opmærksom på anvendelsen af specifikke pesticider, der under visse omstændigheder har haft skadelig virkning på biers og koloniers sundhed; opfordrer ligeledes Kommissionen til at styrke forskning i de mulige vekselvirkninger mellem dels stoffer og sygdomsfremkaldende stoffer, dels stoffer; noterer sig, at anvendelsesmetoder ligeledes bør overvejes; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til på grundlag af pålidelige og virkningsfulde forsøg i marken med harmoniserede produkter, at overveje kronisk toksicitet, larvetoksicitet og subletal toksicitet ved risikovurdering af pesticider, som fastsat i forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, som har fundet anvendelse siden 14. juni 2011; opfordrer endvidere Kommissionen til at være særlig opmærksom på anvendelsen af specifikke pesticider, der under visse omstændigheder har haft skadelig virkning på biers og koloniers sundhed; opfordrer ligeledes Kommissionen til at styrke forskning i de mulige vekselvirkninger mellem dels stoffer og sygdomsfremkaldende stoffer, dels stoffer; noterer sig, at anvendelsesmetoder ligeledes bør overvejes;

| 31. | glæder sig over, at eksperter fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet foretager en uafhængig vurdering af de krav, som industrien pålægges vedrørende indsendelse af data om forskellige plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over, at eksperter fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet foretager en uafhængig vurdering af de krav, som industrien pålægges vedrørende indsendelse af data om forskellige plantebeskyttelsesmidler;

| 32. | opfordrer til, med henblik på en dialog mellem biavlere, interessenter fra landbruget og offentlige myndigheder, at der oprettes et system med henblik på tilskyndelse til forudgående informering af biavlere i alle medlemsstater forud for anvendelse af pesticider, især foranstaltninger med luftbårne insekticider (f.eks. bekæmpelse af myg), og et system, der på anmodning herom giver oplysninger om placering af stader, når sådanne foranstaltninger finder sted; opfordrer endvidere til en forbedret videregivelse af oplysninger via en internetbaseret database mellem biavlere og landbrugere med hensyn til f.eks. opstilling af stader i nærheden af marker; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til, med henblik på en dialog mellem biavlere, interessenter fra landbruget og offentlige myndigheder, at der oprettes et system med henblik på tilskyndelse til forudgående informering af biavlere i alle medlemsstater forud for anvendelse af pesticider, især foranstaltninger med luftbårne insekticider (f.eks. bekæmpelse af myg), og et system, der på anmodning herom giver oplysninger om placering af stader, når sådanne foranstaltninger finder sted; opfordrer endvidere til en forbedret videregivelse af oplysninger via en internetbaseret database mellem biavlere og landbrugere med hensyn til f.eks. opstilling af stader i nærheden af marker;

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje, om det er nødvendigt at gøre biavl og biers sundhed til en del af landbrugsuddannelsen; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje, om det er nødvendigt at gøre biavl og biers sundhed til en del af landbrugsuddannelsen;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre objektiv forskning i gmo-afgrøder og monokulturers negative konsekvenser for honningbiers sundhed, særligt med hensyn til EFSA-projektet fra 2009 om bidødelighed og tilsyn med bier i Europa; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre objektiv forskning i gmo-afgrøder og monokulturers negative konsekvenser for honningbiers sundhed, særligt med hensyn til EFSA-projektet fra 2009 om bidødelighed og tilsyn med bier i Europa;

Produktion og fødevaresikkerhed, beskyttelse af oprindelsesbetegnelser

| 35. | opfordrer Kommissionen til konstant at føre tilsyn med dyresundhedssituationen i producentlandene, at anvende de strengeste krav om dyresundhed, samt at oprette et passende overvågningssystem for plantemateriale fra tredjelande for at undgå indførelse af eksotiske bisygdomme/parasitter som f.eks Aethina tumida-biller og Tropilaelaps-mider i EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med biavlerforeninger at øge gennemsigtigheden vedrørende hyppigheden, procentdelen, fremgangsmåderne og frem for alt resultaterne af de kontroller, der foretages ved grænsekontrolsteder; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til konstant at føre tilsyn med dyresundhedssituationen i producentlandene, at anvende de strengeste krav om dyresundhed, samt at oprette et passende overvågningssystem for plantemateriale fra tredjelande for at undgå indførelse af eksotiske bisygdomme/parasitter som f.eks Aethina tumida-biller og Tropilaelaps-mider i EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med biavlerforeninger at øge gennemsigtigheden vedrørende hyppigheden, procentdelen, fremgangsmåderne og frem for alt resultaterne af de kontroller, der foretages ved grænsekontrolsteder;

| 36. | opfordrer til at der fastsættes en midlertidig grænseværdi (referencegrundlag) på 10 ppb for veterinærlægemidler, der er godkendt i EU, set i lyset af de forskellige analysemetoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til at der fastsættes en midlertidig grænseværdi (referencegrundlag) på 10 ppb for veterinærlægemidler, der er godkendt i EU, set i lyset af de forskellige analysemetoder, der anvendes i de forskellige medlemsstater;

| 37. | anmoder Kommissionen om at lade No Action Levels eller referencegrundlag for foranstaltninger eller maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer indgå i honning og andre biavlsprodukter gældende for stoffer, der ikke kan tillades i EU's biavlssektor, og at harmonisere den veterinære grænsekontrol og kontrol på det indre marked, eftersom det, hvad honning angår, forholder sig således, at importvarer af ringe kvalitet, fortynding og surrogatvarer forvrider markedet og lægger et konstant pres på priser og den endelige kvalitet af produktet på EU's indre marked, og det er nødvendigt, at der består lige konkurrencebetingelser for varer/producenter fra EU og fra tredjelande; noterer sig, at systemet af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer skal tage hensyn til restkoncentrationer fra god veterinærpraksis; |
| --- | --- |

37.

anmoder Kommissionen om at lade No Action Levels eller referencegrundlag for foranstaltninger eller maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer indgå i honning og andre biavlsprodukter gældende for stoffer, der ikke kan tillades i EU's biavlssektor, og at harmonisere den veterinære grænsekontrol og kontrol på det indre marked, eftersom det, hvad honning angår, forholder sig således, at importvarer af ringe kvalitet, fortynding og surrogatvarer forvrider markedet og lægger et konstant pres på priser og den endelige kvalitet af produktet på EU's indre marked, og det er nødvendigt, at der består lige konkurrencebetingelser for varer/producenter fra EU og fra tredjelande; noterer sig, at systemet af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer skal tage hensyn til restkoncentrationer fra god veterinærpraksis;

| 38. | anmoder Kommissionen om at indføre eller ændre bilagene til Rådets direktiv 2001/110/EF (8) (honningdirektivet) med henblik på at forbedre standarderne for EU's produktion ved at fastsætte klare juridiske definitioner på alle biavlsprodukter, herunder honningsorter, og ved at definere de vigtige parametre for kvaliteten af honning, som f.eks. prolin- og sakkaroseindhold, lavt HMF-niveau eller fugtighed, og fortynding (f.eks. glycerinindhold, sukker-isotopforhold (C13/C14), pollenspektrum og aroma- og sukkerindhold i honning); anmoder om støtte til forskning i effektive metoder til påvisning af forfalskning af honning; opfordrer Kommissionen til at sikre tilsyn med de naturlige egenskaber ved honning, gældende både for EU-varer og varer fra tredjelande; |
| --- | --- |

38.

anmoder Kommissionen om at indføre eller ændre bilagene til Rådets direktiv 2001/110/EF (8) (honningdirektivet) med henblik på at forbedre standarderne for EU's produktion ved at fastsætte klare juridiske definitioner på alle biavlsprodukter, herunder honningsorter, og ved at definere de vigtige parametre for kvaliteten af honning, som f.eks. prolin- og sakkaroseindhold, lavt HMF-niveau eller fugtighed, og fortynding (f.eks. glycerinindhold, sukker-isotopforhold (C13/C14), pollenspektrum og aroma- og sukkerindhold i honning); anmoder om støtte til forskning i effektive metoder til påvisning af forfalskning af honning; opfordrer Kommissionen til at sikre tilsyn med de naturlige egenskaber ved honning, gældende både for EU-varer og varer fra tredjelande;

| 39. | opfordrer Kommissionen til at harmonisere reglerne for mærkning med bestemmelserne i forordningen om landbrugskvalitetsordninger og indføre obligatorisk mærkning med oprindelsesland af importerede og EU-producerede honningprodukter eller, i tilfælde af blanding af produkter med forskellig oprindelse, obligatorisk mærkning med hvert enkelt oprindelsesland; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at harmonisere reglerne for mærkning med bestemmelserne i forordningen om landbrugskvalitetsordninger og indføre obligatorisk mærkning med oprindelsesland af importerede og EU-producerede honningprodukter eller, i tilfælde af blanding af produkter med forskellig oprindelse, obligatorisk mærkning med hvert enkelt oprindelsesland;

| 40. | opfordrer i tråd med EU's nye kvalitetspolitik biavlerne, deres repræsentative organisationer og kommercielle virksomheder til at udnytte EU's mærkningsordninger for oprindelse (BOB og BGB) på biavlsprodukter bedre, hvilket kan gøre omkostningerne ved biavlsaktivitet mere overkommelige, og opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med biavlerforeningerne at foreslå kvalitetsbetegnelser og fremme direkte salg af biavlsprodukter på lokale markeder; |
| --- | --- |

40.

opfordrer i tråd med EU's nye kvalitetspolitik biavlerne, deres repræsentative organisationer og kommercielle virksomheder til at udnytte EU's mærkningsordninger for oprindelse (BOB og BGB) på biavlsprodukter bedre, hvilket kan gøre omkostningerne ved biavlsaktivitet mere overkommelige, og opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med biavlerforeningerne at foreslå kvalitetsbetegnelser og fremme direkte salg af biavlsprodukter på lokale markeder;

| 41. | opfordrer til tiltag, der skal øge forbruget af honning og andre biavlsprodukter fra EU, blandt andet ved at promovere honning med særtræk, der er typiske for bestemte varianter eller oprindelsessteder; |
| --- | --- |

41.

opfordrer til tiltag, der skal øge forbruget af honning og andre biavlsprodukter fra EU, blandt andet ved at promovere honning med særtræk, der er typiske for bestemte varianter eller oprindelsessteder;

Foranstaltninger i forbindelse med bevaring af biodiversitet og den kommende reform af den fælles landbrugspolitik

| 42. | understreger behovet for høring af biavlere fra EU's og de nationale myndigheders side under udarbejdelsen af biavlsprogrammer og lovgivning i forbindelse hermed for at sikre, at disse programmer bliver virkningsfulde og gennemføres rettidigt; opfordrer Kommissionen til at stille væsentligt større finansielle ressourcer til rådighed ved at forhøje den nuværende støtte til biavl under FLP i tiden efter 2013 og garantere den fortsatte eksistens og forbedring af de eksisterende støtteprogrammer (forordning (EF) nr. 1221/97) til biavlssektoren og fremme udviklingen af fælles projekter, og opfordrer medlemsstaterne til at yde teknisk assistance til biavlssektoren; opfordrer Kommissionen til at sikre, at samfinansieringsordningen er forenelig med indførelsen af direkte støtte under FLP's første søjle (valgfri gennemførelse, jf. FLP's nugældende artikel 68) for de medlemsstater, der finder det nødvendigt; understreger ligeledes, at det er nødvendigt at opmuntre unge biavlere til at gå ind i branchen; opfordrer Kommissionen til at skabe et sikkerhedsnet eller et fælles forsikringssystem for biavl med henblik på at mindske krisesituationers konsekvenser for biavlere; |
| --- | --- |

42.

understreger behovet for høring af biavlere fra EU's og de nationale myndigheders side under udarbejdelsen af biavlsprogrammer og lovgivning i forbindelse hermed for at sikre, at disse programmer bliver virkningsfulde og gennemføres rettidigt; opfordrer Kommissionen til at stille væsentligt større finansielle ressourcer til rådighed ved at forhøje den nuværende støtte til biavl under FLP i tiden efter 2013 og garantere den fortsatte eksistens og forbedring af de eksisterende støtteprogrammer (forordning (EF) nr. 1221/97) til biavlssektoren og fremme udviklingen af fælles projekter, og opfordrer medlemsstaterne til at yde teknisk assistance til biavlssektoren; opfordrer Kommissionen til at sikre, at samfinansieringsordningen er forenelig med indførelsen af direkte støtte under FLP's første søjle (valgfri gennemførelse, jf. FLP's nugældende artikel 68) for de medlemsstater, der finder det nødvendigt; understreger ligeledes, at det er nødvendigt at opmuntre unge biavlere til at gå ind i branchen; opfordrer Kommissionen til at skabe et sikkerhedsnet eller et fælles forsikringssystem for biavl med henblik på at mindske krisesituationers konsekvenser for biavlere;

| 43. | opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af EU's nye strategi for biodiversitet at stille finansielle ressourcer til rådighed for biavl, enten ved prioritering eller ved en højere sats for alle projekter og tiltag, der er indsendt på basis af FLP, og som udelukkende vedrører underarter og økotyper af Apis mellifera hjemmehørende i hver region; |
| --- | --- |

43.

opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af EU's nye strategi for biodiversitet at stille finansielle ressourcer til rådighed for biavl, enten ved prioritering eller ved en højere sats for alle projekter og tiltag, der er indsendt på basis af FLP, og som udelukkende vedrører underarter og økotyper af Apis mellifera hjemmehørende i hver region;

| 44. | opfordrer Kommissionen til i den kommende reform af FLP at afklare de støttetiltag og den bistand, der afsættes til EU's biavlssektor, under hensyntagen til de miljømæssige og sociale offentlige goder, som honningbikolonier skaber gennem bestøvning, og til de miljøfunktioner, som biavlerne udfører ved at tage sig af deres bikolonier; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til i den kommende reform af FLP at afklare de støttetiltag og den bistand, der afsættes til EU's biavlssektor, under hensyntagen til de miljømæssige og sociale offentlige goder, som honningbikolonier skaber gennem bestøvning, og til de miljøfunktioner, som biavlerne udfører ved at tage sig af deres bikolonier;

| 45. | bemærker, at ifølge Kommissionens rapport af 28. maj 2010 er antallet af biavlere i EU steget en anelse sammenlignet med 2004; gør opmærksom på, at denne stigning ifølge rapporten udelukkende skyldes Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU, og havde det ikke været for biavlerne i disse lande, ville der være sket et betydeligt fald i antallet af biavlere i EU; anser dette som et klart udtryk for situationens alvor inden for EU's biavlssektor og for behovet for at yde bistand og træffe konkrete foranstaltninger for at holde biavlerne beskæftiget med biavl; |
| --- | --- |

45.

bemærker, at ifølge Kommissionens rapport af 28. maj 2010 er antallet af biavlere i EU steget en anelse sammenlignet med 2004; gør opmærksom på, at denne stigning ifølge rapporten udelukkende skyldes Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU, og havde det ikke været for biavlerne i disse lande, ville der være sket et betydeligt fald i antallet af biavlere i EU; anser dette som et klart udtryk for situationens alvor inden for EU's biavlssektor og for behovet for at yde bistand og træffe konkrete foranstaltninger for at holde biavlerne beskæftiget med biavl;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden for at etablere en særlig støtteordning for biavlere inden for rammerne af den direkte støtteordning, f.eks. via bikoloni-betalinger, hvilket vil bidrage til at sikre biavlssektoren i EU, holde biavlere til faget, tilskynde unge til at blive biavlere og sikre, at bier fortsat fungerer som bestøvere; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden for at etablere en særlig støtteordning for biavlere inden for rammerne af den direkte støtteordning, f.eks. via bikoloni-betalinger, hvilket vil bidrage til at sikre biavlssektoren i EU, holde biavlere til faget, tilskynde unge til at blive biavlere og sikre, at bier fortsat fungerer som bestøvere;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at fremme bæredygtige landbrugsmetoder i den fælles landbrugspolitik, til at tilskynde alle landbrugere til at anvende enkle landbrugsmetoder i overensstemmelse med direktiv 2009/128/EF og styrke landbrugsmiljøforanstaltninger specielt til biavlersektoren i tråd med EU's nye biodiversitetsstrategi; opfordrer medlemsstaterne til i deres programmer for udvikling af landdistrikter at træffe miljøvenlige landbrugsforanstaltninger beregnet på biavl og tilskynde landbrugerne til at anvende miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, der støtter honningbi-venligt græsland på markbræmmer, og anvende et mere avanceret niveau af integreret produktion ved en mere helhedsbaseret indgangsvinkel til landbrug og at anvende biologiske metoder, hvor dette er muligt; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at fremme bæredygtige landbrugsmetoder i den fælles landbrugspolitik, til at tilskynde alle landbrugere til at anvende enkle landbrugsmetoder i overensstemmelse med direktiv 2009/128/EF og styrke landbrugsmiljøforanstaltninger specielt til biavlersektoren i tråd med EU's nye biodiversitetsstrategi; opfordrer medlemsstaterne til i deres programmer for udvikling af landdistrikter at træffe miljøvenlige landbrugsforanstaltninger beregnet på biavl og tilskynde landbrugerne til at anvende miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, der støtter honningbi-venligt græsland på markbræmmer, og anvende et mere avanceret niveau af integreret produktion ved en mere helhedsbaseret indgangsvinkel til landbrug og at anvende biologiske metoder, hvor dette er muligt;

| 48. | bekræfter, at Kommissionen betragter honningbier som en domesticeret art og derfor som en del af husdyrsektoren, hvilket gør det lettere at træffe sundheds-, velfærds- og beskyttelsesforanstaltninger (9) og bidrager til bedre information om bevarelse af vilde bestøvere; opfordrer derfor til, at der etableres en strategi for beskyttelse af biernes sundhed, og til, at biavlersektoren indarbejdes i landbrugslovgivningen og veterinærlovgivningen under hensyn til dens særlige karakter, specielt hvad angår kompensation for biavlernes tab i deres bestande; |
| --- | --- |

48.

bekræfter, at Kommissionen betragter honningbier som en domesticeret art og derfor som en del af husdyrsektoren, hvilket gør det lettere at træffe sundheds-, velfærds- og beskyttelsesforanstaltninger (9) og bidrager til bedre information om bevarelse af vilde bestøvere; opfordrer derfor til, at der etableres en strategi for beskyttelse af biernes sundhed, og til, at biavlersektoren indarbejdes i landbrugslovgivningen og veterinærlovgivningen under hensyn til dens særlige karakter, specielt hvad angår kompensation for biavlernes tab i deres bestande;

| 49. | opfordrer alle biavlssektorens interessenter til at drage fordel af de muligheder, der gives med den aktuelle fælles landbrugspolitik og den kommende reform heraf, der i behørig grad tager producentorganisationer i hele landbrugssektoren i betragtning; |
| --- | --- |

49.

opfordrer alle biavlssektorens interessenter til at drage fordel af de muligheder, der gives med den aktuelle fælles landbrugspolitik og den kommende reform heraf, der i behørig grad tager producentorganisationer i hele landbrugssektoren i betragtning;

Bevarelse af biers biodiversitet

| 50. | opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af Rådets direktiv 92/43/EØF (10) (habitatdirektivet) at definere bevaringsstatus for arten Apis mellifera og i givet fald at inkludere den i bilagene til direktivet; opfordrer Kommissionen til i betragtning af det presserende behov for at bevare arten Apis mellifera og de forskellige underarter, der forekommer i Den Europæiske Union, at undersøge muligheden for at oprette et specifikt program eller indføre lovgivning inden for det finansielle instrument Life +, der vil gøre det muligt at etablere et pan-europæisk projekt for at genoprette vilde bestande af denne art; |
| --- | --- |

50.

opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af Rådets direktiv 92/43/EØF (10) (habitatdirektivet) at definere bevaringsstatus for arten Apis mellifera og i givet fald at inkludere den i bilagene til direktivet; opfordrer Kommissionen til i betragtning af det presserende behov for at bevare arten Apis mellifera og de forskellige underarter, der forekommer i Den Europæiske Union, at undersøge muligheden for at oprette et specifikt program eller indføre lovgivning inden for det finansielle instrument Life +, der vil gøre det muligt at etablere et pan-europæisk projekt for at genoprette vilde bestande af denne art;

| 51. | opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af Rådets direktiv 92/65/EØF (11) at forbyde, i det mindste midlertidigt, indførsel fra tredjelande af levende bier og arter af slægten Bombus sp. med henblik på at forebygge indslæbning af eksotiske sygdomme, især i betragtning af at der ikke er nogen mangel på genetiske ressourcer for biavlen i Den Europæiske Union med tanke på de vigtigste underarter, hvorfra de racer og sorter, som i øjeblikket anvendes til biavl, stammer; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af Rådets direktiv 92/65/EØF (11) at forbyde, i det mindste midlertidigt, indførsel fra tredjelande af levende bier og arter af slægten Bombus sp. med henblik på at forebygge indslæbning af eksotiske sygdomme, især i betragtning af at der ikke er nogen mangel på genetiske ressourcer for biavlen i Den Europæiske Union med tanke på de vigtigste underarter, hvorfra de racer og sorter, som i øjeblikket anvendes til biavl, stammer;

| 52. | minder om, at foranstaltninger til fremme af biodiversitet også er af vital betydning uden for landbrugssektoren; minder om, at grønne strækninger langs veje og jernbaner, skovrydninger til energitransmissionsnet og offentlige og private haver udgør et betragteligt areal, hvor rationelle fremgangsmåder i betydeligt omfang kan forøge pollen- og nektarressourcerne for bier og andre bestøvende insekter; mener, at en sådan udvikling skal fremmes i forbindelse med en harmonisk arealplanlægning, som især opretholder trafiksikkerheden; |
| --- | --- |

52.

minder om, at foranstaltninger til fremme af biodiversitet også er af vital betydning uden for landbrugssektoren; minder om, at grønne strækninger langs veje og jernbaner, skovrydninger til energitransmissionsnet og offentlige og private haver udgør et betragteligt areal, hvor rationelle fremgangsmåder i betydeligt omfang kan forøge pollen- og nektarressourcerne for bier og andre bestøvende insekter; mener, at en sådan udvikling skal fremmes i forbindelse med en harmonisk arealplanlægning, som især opretholder trafiksikkerheden;

*

* *

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0440.

(2)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

(3)  EUT C 24 af 30.1.2010, s. 28.

(4)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(5)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0084.

(7)  EFT L 173 af 1.7.1997, s. 1.

(8)  EFT L 10 af 12.1.2002, s. 47.

(9)  Via initiativer som f.eks. EU's dyresundhedsstrategi (2007-2013), der bidrager til at etablere et fælles og klart regelsæt om dyrs sundhed, forbedrer koordinering og effektiv anvendelse af ressourcer fra relevante EU-organers side og understreger betydningen af at bevare og forbedre diagnosticeringskapaciteten.

(10)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(11)  EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/51

---

Tirsdag den 15. november 2011Statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse

P7_TA(2011)0494

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (2011/2146(INI))

2013/C 153 E/07

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 14 og 106 samt til protokol nr. 26 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14 og 106 samt til protokol nr. 26 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 23. marts 2011 - Reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (KOM(2011)0146). |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 23. marts 2011 - Reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (KOM(2011)0146).

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 23. marts 2011 om EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse siden 2005 og resultaterne af den offentlige høring herom (SEK(2011)0397), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 23. marts 2011 om EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse siden 2005 og resultaterne af den offentlige høring herom (SEK(2011)0397),

| — | der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen afholdt i 2010 om "statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse", |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, som Kommissionen afholdt i 2010 om "statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse",

| — | der henviser til vejledningen af 7. december 2010 i anvendelse af Den Europæiske Unions regler om statsstøtte, offentlige indkøb og det indre marked på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og navnlig socialydelser af almen interesse (SEK(2010)1545), |
| --- | --- |

—

der henviser til vejledningen af 7. december 2010 i anvendelse af Den Europæiske Unions regler om statsstøtte, offentlige indkøb og det indre marked på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og navnlig socialydelser af almen interesse (SEK(2010)1545),

| — | der henviser til Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (1),

| — | der henviser til Kommissionens beslutning 2005/842/EF af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlige tjenester til visse virksomheder, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beslutning 2005/842/EF af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlige tjenester til visse virksomheder, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (2),

| — | der henviser til rammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammebestemmelserne for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (3),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 19. januar 2001 om europæiske tjenesteydelser af almen interesse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 19. januar 2001 om europæiske tjenesteydelser af almen interesse (4),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 26. september 1996 om europæiske tjenesteydelser af almen interesse (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 26. september 1996 om europæiske tjenesteydelser af almen interesse (5),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 1. juli 2011 - Reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 1. juli 2011 - Reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (6),

| — | der henviser til udtalelse af 15. juni 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. juni 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om reform af EU's statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (7),

| — | der henviser til Domstolens dom af 24. juli 2003 i sagen Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 24. juli 2003 i sagen Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8),

| — | der henviser til sine beslutninger af 5. juli 2011 om fremtiden for sociale tjenesteydelser af almen interesse (9), af 14. marts 2007 om socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union (10), af 27. september 2006 om Kommissionens hvidbog om forsyningspligtydelser (11), af 14. januar 2004 om grønbogen om forsyningspligtydelser (12), af 13. november 2001 om Kommissionens meddelelse om forsyningspligtsydelser i Europa (13) og af 17. december 1997 om grønbogen om forsyningspligtydelser (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 5. juli 2011 om fremtiden for sociale tjenesteydelser af almen interesse (9), af 14. marts 2007 om socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union (10), af 27. september 2006 om Kommissionens hvidbog om forsyningspligtydelser (11), af 14. januar 2004 om grønbogen om forsyningspligtydelser (12), af 13. november 2001 om Kommissionens meddelelse om forsyningspligtsydelser i Europa (13) og af 17. december 1997 om grønbogen om forsyningspligtydelser (14),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0371/2011),

| A. | der henviser til, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse indtager en fremtrædende plads i Unionens fælles værdinormer og fremmer den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed, og er således afgørende for bekæmpelsen af social ulighed og i stigende grad også for en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse indtager en fremtrædende plads i Unionens fælles værdinormer og fremmer den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed, og er således afgørende for bekæmpelsen af social ulighed og i stigende grad også for en bæredygtig udvikling;

| B. | der henviser til, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse yder et væsentligt bidrag til medlemsstaternes økonomiske formåen og konkurrenceevne, og dermed tjener de ikke kun til forebyggelse og overvindelse af økonomiske kriser men bidrager også til den samlede velstand; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse yder et væsentligt bidrag til medlemsstaternes økonomiske formåen og konkurrenceevne, og dermed tjener de ikke kun til forebyggelse og overvindelse af økonomiske kriser men bidrager også til den samlede velstand;

| C. | der henviser til, at en vellykket gennemførelse af EU 2020-strategien er bedre sikret ved gode betingelser for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og der henviser til, at disse tjenesteydelser kan bidrage til, at vækstmålene for beskæftigelse, uddannelse og navnlig social integration nås, således at det høje niveau for produktivitet, beskæftigelse og social samhørighed, der er blevet fastsat, i sidste ende vil kunne opnås; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en vellykket gennemførelse af EU 2020-strategien er bedre sikret ved gode betingelser for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og der henviser til, at disse tjenesteydelser kan bidrage til, at vækstmålene for beskæftigelse, uddannelse og navnlig social integration nås, således at det høje niveau for produktivitet, beskæftigelse og social samhørighed, der er blevet fastsat, i sidste ende vil kunne opnås;

| D. | der henviser til, at private virksomheders omkostningseffektive løsninger er nødvendige, idet de er i borgernes interesse og er uundværlige i betragtning af den aktuelle budgetsituation; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at private virksomheders omkostningseffektive løsninger er nødvendige, idet de er i borgernes interesse og er uundværlige i betragtning af den aktuelle budgetsituation;

| E. | der henviser til, at det i forbindelse med tjenesteydelser af almen økonomisk interesse drejer sig om tjenesteydelser, som ikke altid eller kun i utilstrækkelig grad ville kunne tilbydes uden indgreb fra det offentliges side; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i forbindelse med tjenesteydelser af almen økonomisk interesse drejer sig om tjenesteydelser, som ikke altid eller kun i utilstrækkelig grad ville kunne tilbydes uden indgreb fra det offentliges side;

| F. | der henviser til, at sociale tjenesteydelser af almen interesse spiller en vigtig rolle i sikringen af de grundlæggende rettigheder og bidrager væsentligt til lige muligheder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sociale tjenesteydelser af almen interesse spiller en vigtig rolle i sikringen af de grundlæggende rettigheder og bidrager væsentligt til lige muligheder;

| G. | der henviser til, at den nuværende EU-lovgivning tillader fritagelse fra anmeldelseskravet for hospitaler og socialt boligbyggeri, dvs. tjenesteydelser af almen økonomisk interesse til opfyldelse af grundlæggende sociale behov; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den nuværende EU-lovgivning tillader fritagelse fra anmeldelseskravet for hospitaler og socialt boligbyggeri, dvs. tjenesteydelser af almen økonomisk interesse til opfyldelse af grundlæggende sociale behov;

| H. | der henviser til, at artikel 106 og 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde danner det retsgrundlag, i henhold til hvilket principperne og vilkårene for den måde, hvorpå tjenesteydelser af almen økonomisk interesse fungerer, navnlig de økonomiske og finansielle, fastlægges af Europa-Parlamentet og Rådet ved forordninger efter den almindelige lovgivningsprocedure, uden at det berører medlemsstaternes kompetence; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at artikel 106 og 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde danner det retsgrundlag, i henhold til hvilket principperne og vilkårene for den måde, hvorpå tjenesteydelser af almen økonomisk interesse fungerer, navnlig de økonomiske og finansielle, fastlægges af Europa-Parlamentet og Rådet ved forordninger efter den almindelige lovgivningsprocedure, uden at det berører medlemsstaternes kompetence;

| I. | der henviser til, at der med protokol nr. 26 i Lissabontraktaten fastlægges et højt niveau for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse med hensyn til kvalitet, sikkerhed og overkommelige priser, ligebehandling og fremme af universel adgang og af brugernes rettigheder, og deres centrale rolle anerkendes klart; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der med protokol nr. 26 i Lissabontraktaten fastlægges et højt niveau for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse med hensyn til kvalitet, sikkerhed og overkommelige priser, ligebehandling og fremme af universel adgang og af brugernes rettigheder, og deres centrale rolle anerkendes klart;

| J. | der henviser til, at medlemsstaterne og myndighederne har bedst mulighed for at yde deres borgere assistance, og er dermed ansvarlige for at fastsætte det nøjagtige omfang af og fremgangsmåden ved levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og at artikel 1 i protokol nr. 26 til Lissabontraktaten udtrykkeligt anerkender de regionale og lokale myndigheders skønsbeføjelse til at forvalte, udlægge og tilrettelægge disse tjenesteydelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medlemsstaterne og myndighederne har bedst mulighed for at yde deres borgere assistance, og er dermed ansvarlige for at fastsætte det nøjagtige omfang af og fremgangsmåden ved levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og at artikel 1 i protokol nr. 26 til Lissabontraktaten udtrykkeligt anerkender de regionale og lokale myndigheders skønsbeføjelse til at forvalte, udlægge og tilrettelægge disse tjenesteydelser;

| K. | der henviser til, at kompensationsstøtte omfatter alle de fordele, der ydes af staten eller gennem statsmidler i enhver form; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kompensationsstøtte omfatter alle de fordele, der ydes af staten eller gennem statsmidler i enhver form;

| 1. | tager til efterretning, at målene i Kommissionens planlagte reform er at skabe større klarhed om anvendelsen af statsstøttereglerne for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse under hensyntagen til deres forskelligartethed; |
| --- | --- |

1.

tager til efterretning, at målene i Kommissionens planlagte reform er at skabe større klarhed om anvendelsen af statsstøttereglerne for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse under hensyntagen til deres forskelligartethed;

| 2. | Kræver, at Kommissionen fremkommer med en tydeliggørelse af forholdene mellem reglerne for det indre marked og leveringen af offentlige tjenesteydelser, og at Kommissionen sikrer anvendelsen af nærhedsprincippet ved fastsættelsen, organiseringen og finansieringen af offentlige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

2.

Kræver, at Kommissionen fremkommer med en tydeliggørelse af forholdene mellem reglerne for det indre marked og leveringen af offentlige tjenesteydelser, og at Kommissionen sikrer anvendelsen af nærhedsprincippet ved fastsættelsen, organiseringen og finansieringen af offentlige tjenesteydelser;

| 3. | betoner de forbedringer, for så vidt angår anvendelse og forståelighed, der har været mulige takket være de foranstaltninger, kendt som Altmark-pakken, der blev truffet i 2005; gør opmærksom på, at offentlige høringer ikke desto mindre har vist, at retlige instrumenter skal gøres endnu klarere og mere direkte, proportionelle og virkningsfulde; |
| --- | --- |

3.

betoner de forbedringer, for så vidt angår anvendelse og forståelighed, der har været mulige takket være de foranstaltninger, kendt som Altmark-pakken, der blev truffet i 2005; gør opmærksom på, at offentlige høringer ikke desto mindre har vist, at retlige instrumenter skal gøres endnu klarere og mere direkte, proportionelle og virkningsfulde;

| 4. | fremhæver, at høringerne også har vist, at andre faktorer, foruden den administrative byrde, muligvis har modarbejdet anvendelsen af statsstøttereglerne på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, nemlig usikkerhed og misforståelser, især hvad angår en række nøglebegreber indeholdt i reglerne som f.eks. "overdragelse af opgaver", "rimelig fortjeneste", "virksomhed", "økonomiske og ikke-økonomiske tjenesteydelser" eller "relevans for det indre marked"; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at høringerne også har vist, at andre faktorer, foruden den administrative byrde, muligvis har modarbejdet anvendelsen af statsstøttereglerne på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, nemlig usikkerhed og misforståelser, især hvad angår en række nøglebegreber indeholdt i reglerne som f.eks. "overdragelse af opgaver", "rimelig fortjeneste", "virksomhed", "økonomiske og ikke-økonomiske tjenesteydelser" eller "relevans for det indre marked";

| 5. | glæder sig over Kommissionens skridt til yderligere at tydeliggøre forskellen mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, for så vidt angår tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, med henblik på at skabe større, generel juridisk sikkerhed og for at undgå, at der indbringes sager for EU-Domstolen eller at Kommissionen må påbegynde overtrædelsesprocedurer; opfordrer Kommissionen til yderligere at tydeliggøre det fjerde kriterium, som Domstolen nævnte i Altmark-dommen, og til at sikre, at metoden til udregning af rimelig fortjeneste er tilstrækkelig klar og passende for mangfoldigheden af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; opfordrer derfor Kommissionen til at undgå en lukket liste; foreslår, at Kommissionen under udførelsen heraf ikke begrænser sig til kun at gengive Domstolens retspraksis, men på grundlag af relevante kriterier hjælper til med at forstå og anvende de principper, der benyttes; anmoder Kommissionen om at beskrive sin forståelse af en ægte tjenesteydelse af almen økonomisk interesse; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens skridt til yderligere at tydeliggøre forskellen mellem økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, for så vidt angår tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, med henblik på at skabe større, generel juridisk sikkerhed og for at undgå, at der indbringes sager for EU-Domstolen eller at Kommissionen må påbegynde overtrædelsesprocedurer; opfordrer Kommissionen til yderligere at tydeliggøre det fjerde kriterium, som Domstolen nævnte i Altmark-dommen, og til at sikre, at metoden til udregning af rimelig fortjeneste er tilstrækkelig klar og passende for mangfoldigheden af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; opfordrer derfor Kommissionen til at undgå en lukket liste; foreslår, at Kommissionen under udførelsen heraf ikke begrænser sig til kun at gengive Domstolens retspraksis, men på grundlag af relevante kriterier hjælper til med at forstå og anvende de principper, der benyttes; anmoder Kommissionen om at beskrive sin forståelse af en ægte tjenesteydelse af almen økonomisk interesse;

| 6. | Er bekymret over de yderligere krav, som Kommissionen ønsker at indføre for at sikre, at udviklingen af handel ikke påvirkes i et omfang, der strider mod Unionens interesser, og mener, at de vil resultere i retsusikkerhed; |
| --- | --- |

6.

Er bekymret over de yderligere krav, som Kommissionen ønsker at indføre for at sikre, at udviklingen af handel ikke påvirkes i et omfang, der strider mod Unionens interesser, og mener, at de vil resultere i retsusikkerhed;

| 7. | understreger, at "overdragelsesakten" er en sikkerhed for gennemsigtighed, der skal bibeholdes for, at borgerne kan få bedre indsigt, men at rækkevidden af mandatet (overdragelsesakten) bør udvides, især i form af en mere fleksibel anvendelse af reglerne; opfordrer til, at det overvejes at gøre projekter med en "formålskontrakt" berettiget til en overdragelsesakt; |
| --- | --- |

7.

understreger, at "overdragelsesakten" er en sikkerhed for gennemsigtighed, der skal bibeholdes for, at borgerne kan få bedre indsigt, men at rækkevidden af mandatet (overdragelsesakten) bør udvides, især i form af en mere fleksibel anvendelse af reglerne; opfordrer til, at det overvejes at gøre projekter med en "formålskontrakt" berettiget til en overdragelsesakt;

| 8. | understreger, at reformen af EU’s statsstøtteregler kun kan finde sted under hensyntagen til den særlige funktion, som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse har, og kun under streng overholdelse af subsidiaritetsprincippet, da de i første række påhviler medlemsstaterne og deres nationale, regionale og lokale myndigheder at tilrettelæge, levere, finansiere og organisere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i henhold til protokol nr. 26 i Lissabontraktaten, hvilket giver dem en bred handlingsmargin; |
| --- | --- |

8.

understreger, at reformen af EU’s statsstøtteregler kun kan finde sted under hensyntagen til den særlige funktion, som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse har, og kun under streng overholdelse af subsidiaritetsprincippet, da de i første række påhviler medlemsstaterne og deres nationale, regionale og lokale myndigheder at tilrettelæge, levere, finansiere og organisere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i henhold til protokol nr. 26 i Lissabontraktaten, hvilket giver dem en bred handlingsmargin;

| 9. | understreger, at der ved gennemgangen af reglerne skal være særlig opmærksomhed om at sikre, at de anvendte Fællesskabsbegreber og -termer er klart tilpassede typen af offentlige tjenesteydelser og de meget forskelligartede typer af organisationer og interessehavere, der er involverede, og at der tages behørigt hensyn til den faktiske risiko for en indvirkning på samhandlen mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

understreger, at der ved gennemgangen af reglerne skal være særlig opmærksomhed om at sikre, at de anvendte Fællesskabsbegreber og -termer er klart tilpassede typen af offentlige tjenesteydelser og de meget forskelligartede typer af organisationer og interessehavere, der er involverede, og at der tages behørigt hensyn til den faktiske risiko for en indvirkning på samhandlen mellem medlemsstaterne;

| 10. | påpeger, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på regionalt og lokalt plan har særlige kendetegn, som ikke indvirker på konkurrencen på det indre marked, hvorfor der burde være mulighed for en forenklet og gennemsigtig procedure, som kan fremme små og mellemstore virksomheders innovation og deltagelse; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på regionalt og lokalt plan har særlige kendetegn, som ikke indvirker på konkurrencen på det indre marked, hvorfor der burde være mulighed for en forenklet og gennemsigtig procedure, som kan fremme små og mellemstore virksomheders innovation og deltagelse;

| 11. | støtter begrebet tærskelværdier for fritagelsen for anmeldelsespligten i forbindelse med statslig kompensation for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og den dertil knyttede mindskelse af den administrative byrde; tilskynder som følge af resultaterne af de gennemførte høringer til, at de tærskelværdier forhøjes, som er afgørende for anvendelsen af beslutningen om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; |
| --- | --- |

11.

støtter begrebet tærskelværdier for fritagelsen for anmeldelsespligten i forbindelse med statslig kompensation for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og den dertil knyttede mindskelse af den administrative byrde; tilskynder som følge af resultaterne af de gennemførte høringer til, at de tærskelværdier forhøjes, som er afgørende for anvendelsen af beslutningen om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse;

| 12. | understreger, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse har en særstatus, som er anerkendt i artikel 14 i TEUF og i protokol nr. 26 til Lissabontraktaten, og anerkender de nationale, regionale og lokale myndigheders særlige rolle i denne forbindelse; understreger, at reformen af EU’s statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse kun udgør en del af den nødvendige tydeliggørelse af de retlige bestemmelser, der er gældende for disse tjenesteydelser igennem en sammenhængende lovgivningsmæssig ramme; bemærker, at eventuelle juridiske instrumenter skal sikre en tilfredsstillende retssikkerhed; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2011 at forelægge en meddelelse med foranstaltninger, der sikrer, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og sociale tjenesteydelser af almen interesse har en ramme, der gør det muligt for dem at udføre deres opgaver, som den gav tilsagn om at gøre i akten for det indre marked; |
| --- | --- |

12.

understreger, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse har en særstatus, som er anerkendt i artikel 14 i TEUF og i protokol nr. 26 til Lissabontraktaten, og anerkender de nationale, regionale og lokale myndigheders særlige rolle i denne forbindelse; understreger, at reformen af EU’s statsstøtteregler for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse kun udgør en del af den nødvendige tydeliggørelse af de retlige bestemmelser, der er gældende for disse tjenesteydelser igennem en sammenhængende lovgivningsmæssig ramme; bemærker, at eventuelle juridiske instrumenter skal sikre en tilfredsstillende retssikkerhed; opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2011 at forelægge en meddelelse med foranstaltninger, der sikrer, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og sociale tjenesteydelser af almen interesse har en ramme, der gør det muligt for dem at udføre deres opgaver, som den gav tilsagn om at gøre i akten for det indre marked;

| 13. | understreger, at de virksomheder, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i henhold til artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kun er underkastet bestemmelserne om forbuddet mod og kontrollen med statsstøtte, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som de nationale, regionale eller lokale myndigheder har overdraget dem; understreger i denne forbindelse, at det i artikel 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde hedder, at Unionen og medlemsstaterne inden for deres respektive kompetenceområde og inden for rammerne af traktaternes anvendelsesområde sørger for, at sådanne tjenester ydes på grundlag af principper og vilkår, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver; opfordrer derfor til, at der ved reformen af EU’s statsstøtteregler tages hensyn til begge artikler, og at der gives garanti for, at kompensationstilskud til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse ikke medfører en voldsom byrde for de offentlige finanser eller forringet kvalitet af de leverede tjenesteydelser; |
| --- | --- |

13.

understreger, at de virksomheder, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse i henhold til artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, kun er underkastet bestemmelserne om forbuddet mod og kontrollen med statsstøtte, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som de nationale, regionale eller lokale myndigheder har overdraget dem; understreger i denne forbindelse, at det i artikel 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde hedder, at Unionen og medlemsstaterne inden for deres respektive kompetenceområde og inden for rammerne af traktaternes anvendelsesområde sørger for, at sådanne tjenester ydes på grundlag af principper og vilkår, der gør det muligt for dem at opfylde deres opgaver; opfordrer derfor til, at der ved reformen af EU’s statsstøtteregler tages hensyn til begge artikler, og at der gives garanti for, at kompensationstilskud til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse ikke medfører en voldsom byrde for de offentlige finanser eller forringet kvalitet af de leverede tjenesteydelser;

| 14. | finder, at det kommende forslag fra Kommissionen om 2020-projektobligationer kan og bør være en fremtrædende drivkraft i udviklingen af tjenesteydelser af almen interesse i medlemsstaterne såvel som på EU-niveau; mener, at procedurer, som er indført med dette formål for øje, bør fastsættes eksplicit i form af rammer for projektberettigelse, der skal fastlægges efter den almindelige lovgivningsprocedure; |
| --- | --- |

14.

finder, at det kommende forslag fra Kommissionen om 2020-projektobligationer kan og bør være en fremtrædende drivkraft i udviklingen af tjenesteydelser af almen interesse i medlemsstaterne såvel som på EU-niveau; mener, at procedurer, som er indført med dette formål for øje, bør fastsættes eksplicit i form af rammer for projektberettigelse, der skal fastlægges efter den almindelige lovgivningsprocedure;

| 15. | anser det for yderst vigtigt, at kompensationstilskud til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse ikke forvrider konkurrencen eller skader andre, ikke-kompenserede virksomheder, der opererer inden for samme sektor eller markeder; |
| --- | --- |

15.

anser det for yderst vigtigt, at kompensationstilskud til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse ikke forvrider konkurrencen eller skader andre, ikke-kompenserede virksomheder, der opererer inden for samme sektor eller markeder;

| 16. | gør opmærksom på, at adgangen til kompensation for nettoomkostningerne ved levering af offentlige tjenesteydelser er blandt de økonomiske og finansielle vilkår, der er nødvendige for de virksomheder, der har fået overdraget udførelsen af offentlige tjenesteydelser, for at de på korrekt vis kan udføre de specifikke opgaver, de er blevet pålagt af de offentlige myndigheder, navnlig i krisetider, hvor offentlige tjenesteydelser spiller en central rolle som en automatisk stabiliseringsfaktor, der beskytter de mest udsatte dele af befolkningen og således bidrager til at afdæmpe krisens sociale effekter; |
| --- | --- |

16.

gør opmærksom på, at adgangen til kompensation for nettoomkostningerne ved levering af offentlige tjenesteydelser er blandt de økonomiske og finansielle vilkår, der er nødvendige for de virksomheder, der har fået overdraget udførelsen af offentlige tjenesteydelser, for at de på korrekt vis kan udføre de specifikke opgaver, de er blevet pålagt af de offentlige myndigheder, navnlig i krisetider, hvor offentlige tjenesteydelser spiller en central rolle som en automatisk stabiliseringsfaktor, der beskytter de mest udsatte dele af befolkningen og således bidrager til at afdæmpe krisens sociale effekter;

| 17. | skal i denne forbindelse understrege, at udbygningen af samarbejdet mellem de offentlige myndigheder i kraft af samling af ressourcer potentielt indebærer store effektiviseringsgevinster i anvendelsen af de offentlige midler og muligheder for modernisering af de offentlige tjenester som svar på borgernes behov i lokalområdet; understregede også betydningen af grænseoverskridende samarbejde; |
| --- | --- |

17.

skal i denne forbindelse understrege, at udbygningen af samarbejdet mellem de offentlige myndigheder i kraft af samling af ressourcer potentielt indebærer store effektiviseringsgevinster i anvendelsen af de offentlige midler og muligheder for modernisering af de offentlige tjenester som svar på borgernes behov i lokalområdet; understregede også betydningen af grænseoverskridende samarbejde;

| 18. | understreger kraftigt, at de offentlige tjenesteydelser skal være af høj kvalitet og tilgængelige for alle befolkningslag; er i denne forbindelse bekymret over den restriktive holdning hos Kommissionen, som kun klassificerer statsstøtte til sociale boligselskaber som sociale tjenesteydelser af almen interesse, når ydelserne udelukkende er forbeholdt forfordelte borgere eller socialt svage grupper, da en sådan indskrænket tankegang er stik imod det primære mål med en social blanding og universel adgang; |
| --- | --- |

18.

understreger kraftigt, at de offentlige tjenesteydelser skal være af høj kvalitet og tilgængelige for alle befolkningslag; er i denne forbindelse bekymret over den restriktive holdning hos Kommissionen, som kun klassificerer statsstøtte til sociale boligselskaber som sociale tjenesteydelser af almen interesse, når ydelserne udelukkende er forbeholdt forfordelte borgere eller socialt svage grupper, da en sådan indskrænket tankegang er stik imod det primære mål med en social blanding og universel adgang;

| 19. | er af den opfattelse, at tjenesteydelser af god kvalitet skal være baserede på EU-borgernes menneskerettigheder; og at denne rettighedsbaserede tilgang bør styrkes; |
| --- | --- |

19.

er af den opfattelse, at tjenesteydelser af god kvalitet skal være baserede på EU-borgernes menneskerettigheder; og at denne rettighedsbaserede tilgang bør styrkes;

| 20. | påpeger, at der er behov for betydelige investeringer for at opgradere infrastrukturen, særlig i de regioner, hvor manglen er størst og især på områderne energi, telekommunikation og offentlig transport, for at muliggøre levering af tjenesteydelser som fremtidens intelligente energi eller bredbåndstjenester; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at der er behov for betydelige investeringer for at opgradere infrastrukturen, særlig i de regioner, hvor manglen er størst og især på områderne energi, telekommunikation og offentlig transport, for at muliggøre levering af tjenesteydelser som fremtidens intelligente energi eller bredbåndstjenester;

| 21. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de udgifter, der kan komme på tale til kompensation, at inddrage investeringer i den infrastruktur, som er påkrævet, hvis tjenesteydelser af almen økonomisk interesse skal fungere; minder Kommissionen om, at leveringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse sommetider er baseret på langsigtede offentlige investeringer og ikke blot på årlige driftstilskud; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de udgifter, der kan komme på tale til kompensation, at inddrage investeringer i den infrastruktur, som er påkrævet, hvis tjenesteydelser af almen økonomisk interesse skal fungere; minder Kommissionen om, at leveringen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse sommetider er baseret på langsigtede offentlige investeringer og ikke blot på årlige driftstilskud;

| 22. | opfordrer Kommissionen til i forhandlinger om bilaterale handelsaftaler at acceptere offentlig levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og sociale ydelser af almen interesse i partnerlandene; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til i forhandlinger om bilaterale handelsaftaler at acceptere offentlig levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og sociale ydelser af almen interesse i partnerlandene;

Forenkling/proportionalitet

| 23. | glæder sig over Kommissionens hensigt i forbindelse med en stærkere diversificeret tilgang til en forenkling af anvendelsen af statsstøttereglerne på en sådan måde, at myndighedernes og tjenesteudbydernes administrative byrde står i et hensigtsmæssigt forhold til de potentielle følger af foranstaltningen for konkurrencen på det indre marked; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over Kommissionens hensigt i forbindelse med en stærkere diversificeret tilgang til en forenkling af anvendelsen af statsstøttereglerne på en sådan måde, at myndighedernes og tjenesteudbydernes administrative byrde står i et hensigtsmæssigt forhold til de potentielle følger af foranstaltningen for konkurrencen på det indre marked;

| 24. | opfordrer derfor til, at der for det første gives garanti for en korrekt anvendelse og for det andet, at de offentlige myndigheder og foretagender, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, i omfattende grad kan udføre de særlige opgaver, som de har fået overdraget; anmoder i denne sammenhæng Kommissionen om at gøre det nemmere at forstå reglerne og forudse forpligtelserne vedrørende offentlig kompensationsstøtte for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og dermed opnå større retssikkerhed for offentlige myndigheder og tjenesteudbydere; |
| --- | --- |

24.

opfordrer derfor til, at der for det første gives garanti for en korrekt anvendelse og for det andet, at de offentlige myndigheder og foretagender, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, i omfattende grad kan udføre de særlige opgaver, som de har fået overdraget; anmoder i denne sammenhæng Kommissionen om at gøre det nemmere at forstå reglerne og forudse forpligtelserne vedrørende offentlig kompensationsstøtte for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og dermed opnå større retssikkerhed for offentlige myndigheder og tjenesteudbydere;

| 25. | opfordrer Kommissionen til som et led i den planlagte forenkling af statsstøttereglerne at udforme bestemmelserne for kontrollen med overkompensation mere fleksibelt, navnlig på basis af præventive foranstaltninger mod overkompensation; foreslår derfor i forbindelse med flerårige kontrakter, at der kun foretages en kontrol med overkompensation ved kontraktens udløb, og i alle tilfælde mindst hvert tredje år, og at der fastlægges gennemsigtige kriterier for udregningen af kompensationsstøtte for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, idet dette vil være tids- og omkostningsbesparende både for tjenesteudbyderne og myndighederne; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til som et led i den planlagte forenkling af statsstøttereglerne at udforme bestemmelserne for kontrollen med overkompensation mere fleksibelt, navnlig på basis af præventive foranstaltninger mod overkompensation; foreslår derfor i forbindelse med flerårige kontrakter, at der kun foretages en kontrol med overkompensation ved kontraktens udløb, og i alle tilfælde mindst hvert tredje år, og at der fastlægges gennemsigtige kriterier for udregningen af kompensationsstøtte for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, idet dette vil være tids- og omkostningsbesparende både for tjenesteudbyderne og myndighederne;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at kontrollere hos myndigheder og tjenesteudbydere, om "Vejledning i anvendelse af Den Europæiske Unions regler om statsstøtte, offentlige indkøb og det indre marked på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og navnlig socialydelser af almen interesse" af 7. december 2010 opfylder sin funktion på effektiv vis; anmoder Kommissionen om, hvis det viser sig nødvendigt, at stille et læringsredskab til rådighed for myndigheder og tjenesteudbydere, så de få vejledning, der kan lede dem i retning af en korrekt anvendelse af disse regler; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at kontrollere hos myndigheder og tjenesteudbydere, om "Vejledning i anvendelse af Den Europæiske Unions regler om statsstøtte, offentlige indkøb og det indre marked på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og navnlig socialydelser af almen interesse" af 7. december 2010 opfylder sin funktion på effektiv vis; anmoder Kommissionen om, hvis det viser sig nødvendigt, at stille et læringsredskab til rådighed for myndigheder og tjenesteudbydere, så de få vejledning, der kan lede dem i retning af en korrekt anvendelse af disse regler;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at forenkle reglerne vedrørende bemyndigelse; anmoder om, at en indkaldelse af forslag ledsaget af en målrettet kontrakt anses for at udgøre en bemyndigelse; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at forenkle reglerne vedrørende bemyndigelse; anmoder om, at en indkaldelse af forslag ledsaget af en målrettet kontrakt anses for at udgøre en bemyndigelse;

Sociale tjenesteydelser

| 28. | opfordrer Kommissionen til at finde frem til en sektorspecifik de minimis-ordning for sociale tjenesteydelser af almen interesse, hvor der ikke forventes væsentlige hindringer i samhandelen mellem medlemsstaterne; foreslår derfor, at der fastsættes hensigtsmæssige, forhøjede tærskelværdier for sociale tjenesteydelser; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at finde frem til en sektorspecifik de minimis-ordning for sociale tjenesteydelser af almen interesse, hvor der ikke forventes væsentlige hindringer i samhandelen mellem medlemsstaterne; foreslår derfor, at der fastsættes hensigtsmæssige, forhøjede tærskelværdier for sociale tjenesteydelser;

| 29. | støtter videreførelsen af den aktuelle undtagelse uden tærskelværdi gældende for hospitaler og socialt boligbyggeri; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at yderligere områder inden for sociale tjenesteydelser af almen interesse vil blive fritaget for anmeldelsespligten; opfordrer Kommissionen til at sikre, at kompensationsstøtte til alle tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der opfylder væsentlige sociale behov som defineret af medlemsstaterne, såsom pleje af ældre og handikappede, pleje og social inddragelse af sårbare grupper, børne- og ungdomsvelfærd, sundhedspleje og adgang til arbejdsmarkedet vil blive fritaget for anmeldelsespligten; |
| --- | --- |

29.

støtter videreførelsen af den aktuelle undtagelse uden tærskelværdi gældende for hospitaler og socialt boligbyggeri; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at yderligere områder inden for sociale tjenesteydelser af almen interesse vil blive fritaget for anmeldelsespligten; opfordrer Kommissionen til at sikre, at kompensationsstøtte til alle tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der opfylder væsentlige sociale behov som defineret af medlemsstaterne, såsom pleje af ældre og handikappede, pleje og social inddragelse af sårbare grupper, børne- og ungdomsvelfærd, sundhedspleje og adgang til arbejdsmarkedet vil blive fritaget for anmeldelsespligten;

| 30. | mener, at den særlige opgave for og arten af sociale tjenesteydelser af almen interesse bør beskyttes og defineres klart; opfordrer derfor Kommissionen til at vurdere, hvad der vil være den mest effektive måde til at nå dette mål, med opmærksomhed på muligheden for sektorspecifikke regler; |
| --- | --- |

30.

mener, at den særlige opgave for og arten af sociale tjenesteydelser af almen interesse bør beskyttes og defineres klart; opfordrer derfor Kommissionen til at vurdere, hvad der vil være den mest effektive måde til at nå dette mål, med opmærksomhed på muligheden for sektorspecifikke regler;

Lokale tjenesteydelser

| 31. | glæder sig over, at Kommissionen bestræber sig på i forbindelse med statsstøtte til de virksomheder, der skal udføre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, at finde frem til en de-minimis-regel, for så vidt som der på grund af det lokalt begrænsede aktivitetsområde kun kan forventes særdeles ringe følger for samhandelen mellem medlemsstaterne, og at der kan gives garanti for, at kompensationen kun anvendes til gennemførelsen af de pågældende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; anmoder Kommissionen om at undersøge, om også tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på kultur- og uddannelsesområdet bør medtages i en sektorspecifik ordning; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over, at Kommissionen bestræber sig på i forbindelse med statsstøtte til de virksomheder, der skal udføre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, at finde frem til en de-minimis-regel, for så vidt som der på grund af det lokalt begrænsede aktivitetsområde kun kan forventes særdeles ringe følger for samhandelen mellem medlemsstaterne, og at der kan gives garanti for, at kompensationen kun anvendes til gennemførelsen af de pågældende tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; anmoder Kommissionen om at undersøge, om også tjenesteydelser af almen økonomisk interesse på kultur- og uddannelsesområdet bør medtages i en sektorspecifik ordning;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at forelægge passende tærskelværdier for denne de-minimis-regel for kompensationsstøtte til foretagender, der har til opgave at udføre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, således at disse tjenesteydelser kan behandles ved en forenklet procedure og den betydelige administrative byrde for tjenesteudbyderne i betragtelig grad kan mindskes, uden at det får en negativ effekt på det indre marked; foreslår som eventuelt udgangspunkt en kombination af kompensationens størrelse og den virksomheds omsætning, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse af de lokale myndigheder; mener desuden, at en tærskel for en periode på tre regnskabsår kan være mere passende for at sikre den nødvendige fleksibilitet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at forelægge passende tærskelværdier for denne de-minimis-regel for kompensationsstøtte til foretagender, der har til opgave at udføre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, således at disse tjenesteydelser kan behandles ved en forenklet procedure og den betydelige administrative byrde for tjenesteudbyderne i betragtelig grad kan mindskes, uden at det får en negativ effekt på det indre marked; foreslår som eventuelt udgangspunkt en kombination af kompensationens størrelse og den virksomheds omsætning, der har fået overdraget udførelsen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse af de lokale myndigheder; mener desuden, at en tærskel for en periode på tre regnskabsår kan være mere passende for at sikre den nødvendige fleksibilitet;

| 33. | minder om, at udbydere af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse har en række forskellige status, såsom sammenslutninger, stiftelser, frivillige eller lokalbaserede organisationer, almennyttige organisationer eller sociale foretagender; minder om, at nogle af disse udelukkende opererer på lokalt plan, ikke er indblandede i kommercielle aktiviteter og at de geninvesterer enhver fortjeneste fra tjenesteydelserne på lokalt plan; |
| --- | --- |

33.

minder om, at udbydere af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse har en række forskellige status, såsom sammenslutninger, stiftelser, frivillige eller lokalbaserede organisationer, almennyttige organisationer eller sociale foretagender; minder om, at nogle af disse udelukkende opererer på lokalt plan, ikke er indblandede i kommercielle aktiviteter og at de geninvesterer enhver fortjeneste fra tjenesteydelserne på lokalt plan;

Kvalitets- og effektivitetsaspekter

| 34. | understreger den særlige betydning af den høje kvalitet af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og nødvendigheden af, at der gives adgang hertil for alle; henviser i denne forbindelse til, at Kommissionens beføjelser i henhold til konkurrencereglerne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde alene er begrænset til kontrol med statsstøtte ved udførelse af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og at disse ikke udgør en lovgivningsmæssig ramme for at etablere kvalitets- og effektivitetskriterier på EU-niveau; mener, at kvalitets- og effektivitetskriterier for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse bør etableres for under behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

34.

understreger den særlige betydning af den høje kvalitet af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og nødvendigheden af, at der gives adgang hertil for alle; henviser i denne forbindelse til, at Kommissionens beføjelser i henhold til konkurrencereglerne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde alene er begrænset til kontrol med statsstøtte ved udførelse af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og at disse ikke udgør en lovgivningsmæssig ramme for at etablere kvalitets- og effektivitetskriterier på EU-niveau; mener, at kvalitets- og effektivitetskriterier for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse bør etableres for under behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet;

*

* *

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 318 af 17.11.2006, s. 17.

(2)  EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67.

(3)  EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4.

(4)  EUT C 17 af 19.1.2001, s. 4.

(5)  EFT C 281 af 26.9.1996, s. 3.

(6)  EUT C 259 af 2.9.2011, s. 40.

(7)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 149.

(8)  Sag C-280/00, [2004] Samling af Domstolens afgørelser I-07747.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0319.

(10)  EFT C 301 E af 13.12.2007, s. 140.

(11)  EFT C 306 E af 15.12.2006, s. 277.

(12)  EFT C 92 E af 16.4.2004, s. 294.

(13)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 153.

(14)  EFT C 14 af 19.1.1998, s. 74.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/57

---

Tirsdag den 15. november 2011Den europæiske platform med fattigdom og social udstødelse

P7_TA(2011)0495

Europa-Parlamentets beslutning af 15. november 2011 om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (2011/2052(INI))

2013/C 153 E/08

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3, stk. 3, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 148, 160 og 168, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3, stk. 3, og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 9, 148, 160 og 168,

| — | der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 og 34, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 og 34,

| — | der henviser til den reviderede europæiske socialpagt, særlig artikel 30 (ret til beskyttelse mod fattigdom og social udstødelse), artikel 31 (ret til en bolig) og artikel 16 (familiens ret til social, juridisk og økonomisk beskyttelse), |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede europæiske socialpagt, særlig artikel 30 (ret til beskyttelse mod fattigdom og social udstødelse), artikel 31 (ret til en bolig) og artikel 16 (familiens ret til social, juridisk og økonomisk beskyttelse),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (3),

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) den 8. juni 2010 om: "Lighed og sundhed i alle politikker: Solidaritet på sundhedsområdet" (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) den 8. juni 2010 om: "Lighed og sundhed i alle politikker: Solidaritet på sundhedsområdet" (4),

| — | der henviser til Rådets erklæring af 6. december 2010 om "Det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse: Samarbejde om at bekæmpe fattigdom i 2010 og fremover" (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets erklæring af 6. december 2010 om "Det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse: Samarbejde om at bekæmpe fattigdom i 2010 og fremover" (5),

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) den 7. marts 2011 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) den 7. marts 2011 (6),

| — | der henviser til udtalelse af 15. februar 2011 fra Udvalget for Social Beskyttelse om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, der er et flagskibsinitiativ under Europa 2020-strategien (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. februar 2011 fra Udvalget for Social Beskyttelse om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, der er et flagskibsinitiativ under Europa 2020-strategien (7),

| — | der henviser til rapporten af 10. februar 2011 fra Udvalget for Social Beskyttelse med evalueringen af Europa 2020-strategiens sociale dimension (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 10. februar 2011 fra Udvalget for Social Beskyttelse med evalueringen af Europa 2020-strategiens sociale dimension (8),

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse om "Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU" (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse om "Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU" (9),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (10),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (11),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (12),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU" (KOM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Solidaritet på sundhedsområdet: Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU" (KOM(2009)0567),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en strategi for Den Europæiske Unions effektive gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder (KOM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en strategi for Den Europæiske Unions effektive gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder (KOM(2010)0573),

| — | der henviser til den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer (KOM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer (KOM(2010)0636),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "En EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020" (KOM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "En EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020" (KOM(2011)0173),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2001 om De Forenede Nationer: den internationale dag for udryddelse af fattigdom (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2001 om De Forenede Nationer: den internationale dag for udryddelse af fattigdom (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. oktober 2008 om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, i EU (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. juni 2010 om Europa 2020 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. juni 2010 om Europa 2020 (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabon-målsætningerne og Europa 2020-målene (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om samhørighedspolitikkens bidrag til opfyldelse af Lissabon-målsætningerne og Europa 2020-målene (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status som praktikant og lærling (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status som praktikant og lærling (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. september 2010 om et forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker: Del II i de integrerede retningslinjer for Europa 2020 (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. september 2010 om et forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker: Del II i de integrerede retningslinjer for Europa 2020 (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2011 om Kommissionens grønbog om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2011 om Kommissionens grønbog om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om en ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om en ordning for uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede personer i Unionen (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om en europæisk strategi for romaer (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2011 om en europæisk strategi for romaer (27),

| — | der henviser til de skriftlige erklæringer af 22. april 2008 om bekæmpelse af gadehjemløshed (28) og af 16. december 2010 om en EU-strategi for hjemløshed (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til de skriftlige erklæringer af 22. april 2008 om bekæmpelse af gadehjemløshed (28) og af 16. december 2010 om en EU-strategi for hjemløshed (29),

| — | der henviser til de endelige henstillinger fra den europæiske konsensuskonference om hjemløshed den 9. og 10. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til de endelige henstillinger fra den europæiske konsensuskonference om hjemløshed den 9. og 10. december 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om en EU-strategi for hjemløshed (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2011 om en EU-strategi for hjemløshed (30),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (31). |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (31).

| — | der henviser til Rådets konklusioner om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020 (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020 (32),

| — | der henviser til strategien for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til strategien for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (KOM(2010)0491),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (33), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (33),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om fremtiden for socialydelser af almen interesse (34), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om fremtiden for socialydelser af almen interesse (34),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2010 om kvindelige arbejdstagere i usikre ansættelsesforhold (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. oktober 2010 om kvindelige arbejdstagere i usikre ansættelsesforhold (35),

| — | der henviser til Eurostat's publikation fra 2010 "Combating poverty and social exclusion - A statistical portrait of the European Union 2010", |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurostat's publikation fra 2010 "Combating poverty and social exclusion - A statistical portrait of the European Union 2010",

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed (KOM(2010)0758),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0370/2011),

Tal

| A. | der henviser til, at 116 mio. mennesker i EU er truet af fattigdom, og at 42 mio. (eller 8 %) lever "med alvorlige materielle afsavn uden at have råd til en række fornødenheder, som anses for nødvendige for at kunne føre en anstændig tilværelse i Europa" (36), og at fattigdom er et uacceptabelt udtryk for en ulige fordeling af rigdomme, indtægter og ressourcer i en fremgangsrig europæisk økonomi; der endvidere henviser til, at de mest sårbare dele af befolkningerne, som f.eks. ældre og handicappede, er dem, der er blevet hårdest ramt af den finansielle, økonomiske og sociale krise, og til, at de stramninger, EU har indført eller vil indføre, ikke må gå ud over beskæftigelse og socialsikring og forværre de dårligst stilledes situation og true de millioner af mennesker, som endnu har råd til at leve og dække deres fornødenheder eller forsørge sig selv ved hjælp af deres arbejde eller pension, med nød og fattigdom som følge af budgetnedskæringer i de offentlige tjenester og den sociale bistand, samt til, at stramningen af betingelserne og sanktionerne i politikkerne for social aktivering som reaktion på krisen øger problemerne for de mest sårbare samtidig med, at der kun tilbydes få anstændige job, og at kløften mellem rig og fattig fortsat vokser som følge af krisen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 116 mio. mennesker i EU er truet af fattigdom, og at 42 mio. (eller 8 %) lever "med alvorlige materielle afsavn uden at have råd til en række fornødenheder, som anses for nødvendige for at kunne føre en anstændig tilværelse i Europa" (36), og at fattigdom er et uacceptabelt udtryk for en ulige fordeling af rigdomme, indtægter og ressourcer i en fremgangsrig europæisk økonomi; der endvidere henviser til, at de mest sårbare dele af befolkningerne, som f.eks. ældre og handicappede, er dem, der er blevet hårdest ramt af den finansielle, økonomiske og sociale krise, og til, at de stramninger, EU har indført eller vil indføre, ikke må gå ud over beskæftigelse og socialsikring og forværre de dårligst stilledes situation og true de millioner af mennesker, som endnu har råd til at leve og dække deres fornødenheder eller forsørge sig selv ved hjælp af deres arbejde eller pension, med nød og fattigdom som følge af budgetnedskæringer i de offentlige tjenester og den sociale bistand, samt til, at stramningen af betingelserne og sanktionerne i politikkerne for social aktivering som reaktion på krisen øger problemerne for de mest sårbare samtidig med, at der kun tilbydes få anstændige job, og at kløften mellem rig og fattig fortsat vokser som følge af krisen;

Krænkelse af de grundlæggende rettigheder

| B. | der henviser til Kommissionens nye strategi for gennemførelsen af chartret om grundlæggende rettigheder, som særlig har til formål at give de dårligst stillede bedre adgang til de grundlæggende rettigheder, samt til at dette charter skal respekteres i sin helhed, og at den store fattigdom udgør en krænkelse af menneskerettighederne og et alvorligt overgreb mod den menneskelige værdighed, som fremmer stigmatisering og uretfærdighed, og til, at det centrale mål med indkomststøttesystemerne skal være at få mennesker ud af fattigdommen og give dem mulighed for at leve et værdigt liv; |
| --- | --- |

B.

der henviser til Kommissionens nye strategi for gennemførelsen af chartret om grundlæggende rettigheder, som særlig har til formål at give de dårligst stillede bedre adgang til de grundlæggende rettigheder, samt til at dette charter skal respekteres i sin helhed, og at den store fattigdom udgør en krænkelse af menneskerettighederne og et alvorligt overgreb mod den menneskelige værdighed, som fremmer stigmatisering og uretfærdighed, og til, at det centrale mål med indkomststøttesystemerne skal være at få mennesker ud af fattigdommen og give dem mulighed for at leve et værdigt liv;

Uindfriede forpligtelser

| C. | der henviser til, at fattigdommen og den sociale udstødelse er vokset og har bredt sig til nye socialkategorier i perioden fra 2000 til 2008 til trods for Unionens forpligtelser med hensyn til udryddelse af fattigdommen i EU inden 2010, som blev vedtaget på topmødet i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, eller med hensyn til de fremskidt, man blev enige om at stræbe efter på Det Europæiske Råds møde i Nice den 7. og 9. december 2000, samt til, at fattigdom og udstødelse ikke kan reduceres, og den inkluderende vækst ikke gennemføres, uden at ulighed og forskelsbehandling bekæmpes og de nationale økonomier udvikles, og der vises solidaritet med de svageste i samfundet, og dermed sikres en retfærdig fordeling af landets velstand; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fattigdommen og den sociale udstødelse er vokset og har bredt sig til nye socialkategorier i perioden fra 2000 til 2008 til trods for Unionens forpligtelser med hensyn til udryddelse af fattigdommen i EU inden 2010, som blev vedtaget på topmødet i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, eller med hensyn til de fremskidt, man blev enige om at stræbe efter på Det Europæiske Råds møde i Nice den 7. og 9. december 2000, samt til, at fattigdom og udstødelse ikke kan reduceres, og den inkluderende vækst ikke gennemføres, uden at ulighed og forskelsbehandling bekæmpes og de nationale økonomier udvikles, og der vises solidaritet med de svageste i samfundet, og dermed sikres en retfærdig fordeling af landets velstand;

| D. | der henviser til, at fattigdomsrisikoen berører landdistrikterne direkte og særlig de små landbrug og de unge landbrugere, som trues af virkningerne af den økonomiske krise og de store udsving i råvarekurserne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at fattigdomsrisikoen berører landdistrikterne direkte og særlig de små landbrug og de unge landbrugere, som trues af virkningerne af den økonomiske krise og de store udsving i råvarekurserne;

-20 millioner

| E. | der henviser til, at der blandt Europa 2020-strategiens fem overordnede mål er et fleksibelt mål, dvs. uden sanktionsmulighed, som går ud på at reducere antallet af personer, der er truet af fattigdom, med 20 mio. ud fra tre indikatorer (fattigdomsrisikoen (efter overførselsindkomster), indekset for materielle afsavn og procentdelen af personer, der lever i husstande med meget lav arbejdsintensitet), og at dette mål, som ganske vist anerkender betydningen af at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, i forhold til de 116 mio. mennesker, som er truet af fattigdom, og de 42 mio., som lever med alvorlige materielle afsavn, fra begyndelsen afspejler, at man lader millioner af mennesker i Europa i stikken, med risiko for tærskeleffekter, som udelukker de svageste fra politikker, der har til formål at opnå kvantitative resultater, samt til, at de iværksatte politikker ikke vil nå de situationer, som er sværest at løse, hvis man ikke tager udgangspunkt der, og at den europæiske platform mod fattigdom udgør et af de syv flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der blandt Europa 2020-strategiens fem overordnede mål er et fleksibelt mål, dvs. uden sanktionsmulighed, som går ud på at reducere antallet af personer, der er truet af fattigdom, med 20 mio. ud fra tre indikatorer (fattigdomsrisikoen (efter overførselsindkomster), indekset for materielle afsavn og procentdelen af personer, der lever i husstande med meget lav arbejdsintensitet), og at dette mål, som ganske vist anerkender betydningen af at bekæmpe fattigdom og social udstødelse, i forhold til de 116 mio. mennesker, som er truet af fattigdom, og de 42 mio., som lever med alvorlige materielle afsavn, fra begyndelsen afspejler, at man lader millioner af mennesker i Europa i stikken, med risiko for tærskeleffekter, som udelukker de svageste fra politikker, der har til formål at opnå kvantitative resultater, samt til, at de iværksatte politikker ikke vil nå de situationer, som er sværest at løse, hvis man ikke tager udgangspunkt der, og at den europæiske platform mod fattigdom udgør et af de syv flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien;

| F. | der henviser til de voksende sociale skævheder i visse medlemsstater, der navnlig skyldes økonomisk ulighed med hensyn til fordelingen af indkomster og rigdom, uligheder på arbejdsmarkedet, som indebærer en social usikkerhed, ulige adgang til de statslige sociale funktioner, som f.eks. socialsikring, sundhed, uddannelse og domstolsprøvelse osv.; |
| --- | --- |

F.

der henviser til de voksende sociale skævheder i visse medlemsstater, der navnlig skyldes økonomisk ulighed med hensyn til fordelingen af indkomster og rigdom, uligheder på arbejdsmarkedet, som indebærer en social usikkerhed, ulige adgang til de statslige sociale funktioner, som f.eks. socialsikring, sundhed, uddannelse og domstolsprøvelse osv.;

Økonomi/fattigdom

| G. | der henviser til, at fattigdommen, der i mange år har ligget på et højt niveau i EU-medlemsstaterne, har stadig større indvirkning på økonomien, går ud over væksten, øger underskuddene på de offentlige budgetter og mindsker EU's konkurrenceevne, hvilket resulterer i fattigdom og arbejdsløshed, herunder langtidsarbejdsløshed, som rammer hver tredje arbejdstager, og at situationen er endnu mere kritisk i de lande, der har den mest sårbare økonomi, samt til, at beskyttelsen af de sociale rettigheder i Unionen er af grundlæggende betydning for fattigdomsbekæmpelsen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fattigdommen, der i mange år har ligget på et højt niveau i EU-medlemsstaterne, har stadig større indvirkning på økonomien, går ud over væksten, øger underskuddene på de offentlige budgetter og mindsker EU's konkurrenceevne, hvilket resulterer i fattigdom og arbejdsløshed, herunder langtidsarbejdsløshed, som rammer hver tredje arbejdstager, og at situationen er endnu mere kritisk i de lande, der har den mest sårbare økonomi, samt til, at beskyttelsen af de sociale rettigheder i Unionen er af grundlæggende betydning for fattigdomsbekæmpelsen;

| H. | der henviser til, at fattigdommen, som kan sidestilles med en krænkelse af menneskerettighederne, vidner om, at der endnu ikke er gjort en indsats med henblik på at nå målene i artikel 3, stk. 3, i EU-traktaten; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fattigdommen, som kan sidestilles med en krænkelse af menneskerettighederne, vidner om, at der endnu ikke er gjort en indsats med henblik på at nå målene i artikel 3, stk. 3, i EU-traktaten;

| I. | der henviser til, at enhver stram politik skal være intelligent og muliggøre en kontracyklisk investering i politiske hovedprioriteter; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at enhver stram politik skal være intelligent og muliggøre en kontracyklisk investering i politiske hovedprioriteter;

| J. | der henviser til, at vedtagelsen af strukturreformer er helt central for at sikre Europas konkurrenceevne, skabe job og bekæmpe fattigdommen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at vedtagelsen af strukturreformer er helt central for at sikre Europas konkurrenceevne, skabe job og bekæmpe fattigdommen;

Multidimensionel fattigdom

| K. | der henviser til, at fattigdom er et fænomen med mange facetter, der kræver en samlet tilgang under hensyntagen til menneskers forskellige livsfaser og flerdimensionelle behov, og som også skal baseres på en garanti for adgang til rettigheder, ressourcer og tjenester, som det fremgår af den åbne koordinationsmetodes fælles mål på området for socialsikring og social integration (2006), med henblik på at dække de elementære behov og forebygge social udstødelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at fattigdom er et fænomen med mange facetter, der kræver en samlet tilgang under hensyntagen til menneskers forskellige livsfaser og flerdimensionelle behov, og som også skal baseres på en garanti for adgang til rettigheder, ressourcer og tjenester, som det fremgår af den åbne koordinationsmetodes fælles mål på området for socialsikring og social integration (2006), med henblik på at dække de elementære behov og forebygge social udstødelse;

| L. | der henviser til, at det ved hjælp af det europæiske år mod fattigdom og social udstødelse (2010) er lykkedes at øge befolkningens opmærksomhed og det politiske engagement; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det ved hjælp af det europæiske år mod fattigdom og social udstødelse (2010) er lykkedes at øge befolkningens opmærksomhed og det politiske engagement;

Anstændigt arbejde/fattige arbejdstagere

| M. | der henviser til, at vækst og beskæftigelse alene ikke er tilstrækkeligt til at befri folk fra fattigdom, uanset om kvaliteten er høj, at der er sket en øget opsplitning af arbejdsmarkedet, at leve- og arbejdsvilkårene er blevet stærkt forringet, navnlig i kølvandet på finanskrisen, at mangelen på job, som bør bekæmpes, er stærkt stigende, at fænomenet fattige arbejdstagere i stigende grad er blevet anerkendt i de seneste år, men fortsat er et problem, som tilsyneladende ikke tages med i betragtning i et omfang, der svarer til de udfordringer, det stiller vore samfund over for, og at antallet af fattige arbejdstagere er steget betydeligt, idet 8 % af arbejdstagerne er ramt af fattigdom og 22 % er truet af fattigdom, selv om de har et job (37), samt til, at adgang til værdige og lige arbejdsvilkår er et skridt til begrænsning af familiers og enkeltpersoners fattigdom og sociale udstødelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at vækst og beskæftigelse alene ikke er tilstrækkeligt til at befri folk fra fattigdom, uanset om kvaliteten er høj, at der er sket en øget opsplitning af arbejdsmarkedet, at leve- og arbejdsvilkårene er blevet stærkt forringet, navnlig i kølvandet på finanskrisen, at mangelen på job, som bør bekæmpes, er stærkt stigende, at fænomenet fattige arbejdstagere i stigende grad er blevet anerkendt i de seneste år, men fortsat er et problem, som tilsyneladende ikke tages med i betragtning i et omfang, der svarer til de udfordringer, det stiller vore samfund over for, og at antallet af fattige arbejdstagere er steget betydeligt, idet 8 % af arbejdstagerne er ramt af fattigdom og 22 % er truet af fattigdom, selv om de har et job (37), samt til, at adgang til værdige og lige arbejdsvilkår er et skridt til begrænsning af familiers og enkeltpersoners fattigdom og sociale udstødelse;

| N. | der dog henviser til, at personer med et lavt kvalifikationsniveau eller uden kvalifikationer er mere udsatte for risiciene på arbejdsmarkedet, usikkert og dårligt lønnet arbejde og fattigdom; |
| --- | --- |

N.

der dog henviser til, at personer med et lavt kvalifikationsniveau eller uden kvalifikationer er mere udsatte for risiciene på arbejdsmarkedet, usikkert og dårligt lønnet arbejde og fattigdom;

Hjemløse

| O. | der henviser til, at hjemløshed udgør en af de mest ekstreme former for fattigdom og nød og er et problem, som stadig er uløst i samtlige EU-medlemsstater, samt til, at der af forskellige årsager findes mange husvilde i samtlige EU-medlemsstater, hvilket kræver særlige foranstaltninger med henblik på deres sociale integration, at hver fjerde europæer ifølge Eurobarometer mener, at en af de væsentligste årsager til fattigdom er de alt for store udgifter til en anstændig bolig, og at ni ud af 10 europæere mener, at fattigdom hindrer adgangen til en anstændig bolig, og endvidere til, at tabet af kontakt mellem offentlige myndigheder og borgerne, når disse mister deres bolig, ikke blot er skadeligt for ethvert hjælpeinitiativ, men også afslører, at den sociale udstødelse er meget fremskreden; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at hjemløshed udgør en af de mest ekstreme former for fattigdom og nød og er et problem, som stadig er uløst i samtlige EU-medlemsstater, samt til, at der af forskellige årsager findes mange husvilde i samtlige EU-medlemsstater, hvilket kræver særlige foranstaltninger med henblik på deres sociale integration, at hver fjerde europæer ifølge Eurobarometer mener, at en af de væsentligste årsager til fattigdom er de alt for store udgifter til en anstændig bolig, og at ni ud af 10 europæere mener, at fattigdom hindrer adgangen til en anstændig bolig, og endvidere til, at tabet af kontakt mellem offentlige myndigheder og borgerne, når disse mister deres bolig, ikke blot er skadeligt for ethvert hjælpeinitiativ, men også afslører, at den sociale udstødelse er meget fremskreden;

| P. | der henviser til, at fattigdommen ligeledes påvirkes af adgangen til og kvaliteten af de sociale tjenester, som f.eks. sundhed, kultur, boliger og uddannelse; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fattigdommen ligeledes påvirkes af adgangen til og kvaliteten af de sociale tjenester, som f.eks. sundhed, kultur, boliger og uddannelse;

| Q. | der henviser til, at det at stå uden bolig eller bo i en uværdig bolig er en meget alvorlig krænkelse af den menneskelige værdighed, som har stor indvirkning på de andre rettigheder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det at stå uden bolig eller bo i en uværdig bolig er en meget alvorlig krænkelse af den menneskelige værdighed, som har stor indvirkning på de andre rettigheder;

Behov og grundlæggende tjenesteydelser

| R. | der henviser til, at fattigdomstærsklen på 60 % af den nationale gennemsnitsindkomst er en nyttig og nødvendig indikator, som dog bør suppleres med andre indikatorer som f.eks. en på nationalt plan beregnet "kurv af grundlæggende goder og tjenesteydelser" (som kun er et øjeblikkeligt svar på den konkrete situation, som personer, der er ofre for fattigdom, befinder sig i) og de indikatorer, som Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) vedtog i juni 2010 (fattigdomsrisiko, materielle afsavn og husstande med meget lav arbejdsintensitet) for at imødekomme de offentlige politikkers behov; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at fattigdomstærsklen på 60 % af den nationale gennemsnitsindkomst er en nyttig og nødvendig indikator, som dog bør suppleres med andre indikatorer som f.eks. en på nationalt plan beregnet "kurv af grundlæggende goder og tjenesteydelser" (som kun er et øjeblikkeligt svar på den konkrete situation, som personer, der er ofre for fattigdom, befinder sig i) og de indikatorer, som Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) vedtog i juni 2010 (fattigdomsrisiko, materielle afsavn og husstande med meget lav arbejdsintensitet) for at imødekomme de offentlige politikkers behov;

Socialsikring

| S. | der henviser til, at den sociale sikring, herunder minimumsindtægtsordningerne, er et grundelement i moderne demokratier, som grundlæggende garanterer menneskets ret til social, økonomisk, politisk og kulturel deltagelse i samfundet, og spiller en økonomisk stabiliserende nøglerolle, der begrænser krisers konsekvenser, og en central omfordelingsrolle i hele livsforløbet, der sikrer mod sociale risici og forebygger fattigdom og social udstødelse livet igennem; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den sociale sikring, herunder minimumsindtægtsordningerne, er et grundelement i moderne demokratier, som grundlæggende garanterer menneskets ret til social, økonomisk, politisk og kulturel deltagelse i samfundet, og spiller en økonomisk stabiliserende nøglerolle, der begrænser krisers konsekvenser, og en central omfordelingsrolle i hele livsforløbet, der sikrer mod sociale risici og forebygger fattigdom og social udstødelse livet igennem;

| T. | der henviser til, at de tilfælde, hvor de sociale ydelser ikke anvendes, ifølge OECD udgør 20-40 %; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at de tilfælde, hvor de sociale ydelser ikke anvendes, ifølge OECD udgør 20-40 %;

Sundhed

| U. | der henviser til, at fattigdom og social udstødelse er en central social faktor for sundheden (38), og levevilkårene, herunder den forventede levetid, især på grund af den betydning, fattigdom i barndommen har for børns sundhed og velfærd, samt at der stadig er en betydelig forskel mellem rig og fattig med hensyn til sundhed, hvad angår økonomisk overkommelig adgang til sundhedsydelser, indkomst og velstand, og at forskellen fortsat vokser på visse områder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at fattigdom og social udstødelse er en central social faktor for sundheden (38), og levevilkårene, herunder den forventede levetid, især på grund af den betydning, fattigdom i barndommen har for børns sundhed og velfærd, samt at der stadig er en betydelig forskel mellem rig og fattig med hensyn til sundhed, hvad angår økonomisk overkommelig adgang til sundhedsydelser, indkomst og velstand, og at forskellen fortsat vokser på visse områder;

| V. | der henviser til, at visse grupper i samfundet, som f.eks. familier med enlige forsørgere, ældre kvinder, minoriteter, handicappede og hjemløse, er blandt de mest sårbare fattigdomstruede; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at visse grupper i samfundet, som f.eks. familier med enlige forsørgere, ældre kvinder, minoriteter, handicappede og hjemløse, er blandt de mest sårbare fattigdomstruede;

| W. | der henviser til princippet om forbud mod forskelsbehandling som en central del af de grundlæggende rettigheder, herunder forskelsbehandling på grund af social oprindelse; |
| --- | --- |

W.

der henviser til princippet om forbud mod forskelsbehandling som en central del af de grundlæggende rettigheder, herunder forskelsbehandling på grund af social oprindelse;

Ældre

| X. | der henviser til, at antallet af plejekrævende personer vil stige betydeligt i den nærmeste fremtid som følge af samfundets aldring, samt til, at ældre, herunder navnlig kvinder, i mange lande er udsat for en større fattigdomsrisiko end befolkningen generelt på grund af indtægtstab i forbindelse med pensionering og andre faktorer som fysisk afhængighed, ensomhed og social udstødelse, og at det manglende sociale bånd mellem generationerne er et stort problem i vore samfund; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at antallet af plejekrævende personer vil stige betydeligt i den nærmeste fremtid som følge af samfundets aldring, samt til, at ældre, herunder navnlig kvinder, i mange lande er udsat for en større fattigdomsrisiko end befolkningen generelt på grund af indtægtstab i forbindelse med pensionering og andre faktorer som fysisk afhængighed, ensomhed og social udstødelse, og at det manglende sociale bånd mellem generationerne er et stort problem i vore samfund;

| Y. | der henviser til, at pensionspolitikkerne er grundlæggende i bekæmpelsen af fattigdom; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at pensionspolitikkerne er grundlæggende i bekæmpelsen af fattigdom;

Køn

| Z. | der henviser til, at kvinder generelt er mere udsatte for fattigdom end mænd på grund af forskellige faktorer som f.eks. kønsdiskrimination i erhvervsmæssig sammenhæng, som udmønter sig i vedvarende lønforskelle mellem kønnene og deraf følgende forskelle i pensioner, men også afbrydelser i den faglige karriere på grund af pasning af pårørende eller beskæftigelsesmæssig forskelsbehandling, samt til, at kun 63 % af kvinderne i EU arbejder mod 76 % af mændene, og at der mangler støttenetværk og konkrete tiltag, som kan hjælpe personer, der arbejder, med at forene familieliv og karriere, navnlig økonomisk overkommelige støttetjenester; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at kvinder generelt er mere udsatte for fattigdom end mænd på grund af forskellige faktorer som f.eks. kønsdiskrimination i erhvervsmæssig sammenhæng, som udmønter sig i vedvarende lønforskelle mellem kønnene og deraf følgende forskelle i pensioner, men også afbrydelser i den faglige karriere på grund af pasning af pårørende eller beskæftigelsesmæssig forskelsbehandling, samt til, at kun 63 % af kvinderne i EU arbejder mod 76 % af mændene, og at der mangler støttenetværk og konkrete tiltag, som kan hjælpe personer, der arbejder, med at forene familieliv og karriere, navnlig økonomisk overkommelige støttetjenester;

| AA. | der henviser til, at fattigdom påvirker fattige kvinder og mænd, drenge og piger forskelligt, da fattige kvinder og piger ofte har sværere ved at få adgang til passende sociale ydelser og indkomst; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at fattigdom påvirker fattige kvinder og mænd, drenge og piger forskelligt, da fattige kvinder og piger ofte har sværere ved at få adgang til passende sociale ydelser og indkomst;

| AB. | der henviser til, at platformen ikke tager højde for kønsspecifikke faktorer, der har betydning for kvinder og mænd, og ikke i tilstrækkelig grad fokuserer på feminisering af fattigdommen; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at platformen ikke tager højde for kønsspecifikke faktorer, der har betydning for kvinder og mænd, og ikke i tilstrækkelig grad fokuserer på feminisering af fattigdommen;

| AC. | der henviser til, at den kønsrelaterede forskel i livstidsindkomst indikerer, at kvinder vil få en lavere pension, og at kvinder som følge heraf rammes hårdere end mænd af vedvarende og ekstrem fattigdom: 22 % af alle kvinder på 65 år og derover risikerer at blive ramt af fattigdom mod 16 % af mændene; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at den kønsrelaterede forskel i livstidsindkomst indikerer, at kvinder vil få en lavere pension, og at kvinder som følge heraf rammes hårdere end mænd af vedvarende og ekstrem fattigdom: 22 % af alle kvinder på 65 år og derover risikerer at blive ramt af fattigdom mod 16 % af mændene;

| AD. | der henviser til, at 20 % af alle børn er udsat for en fattigdomsrisiko mod 17 % af den samlede europæiske befolkning, og at lavindkomstfamilier er blandt de kategorier, der er mest udsat for fattigdom; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at 20 % af alle børn er udsat for en fattigdomsrisiko mod 17 % af den samlede europæiske befolkning, og at lavindkomstfamilier er blandt de kategorier, der er mest udsat for fattigdom;

| AE. | der henviser til at familiepolitikkerne er afgørende elementer i politikkerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til at familiepolitikkerne er afgørende elementer i politikkerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse;

| AF. | der henviser til, at de første tegn på skolefrafald er vigtige signaler om, at fattigdommen videreføres; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at de første tegn på skolefrafald er vigtige signaler om, at fattigdommen videreføres;

Unge

| AG. | der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden, der i forvejen er højere end for andre aldersgrupper, er eksploderet i EU siden krisen og er steget til over 20 % og har nået et kritisk niveau i samtlige medlemsstater, hvilket betyder, at de unge risikerer at havne i fattigdom fra en meget tidlig alder, samt til, at denne bekymrende situation kræver hurtige politiske, økonomiske og sociale svar, og at den i kombination med de demografiske ændringer vil øge manglen på kompetencer; der endvidere henviser til, at en erhvervsmæssig uddannelse kan være en afgørende faktor for at hjælpe unge og dårligt kvalificerede arbejdstagere ind på arbejdsmarkedet, men også til, at det at få et arbejde ikke altid er ensbetydende med at slippe ud af fattigdommen, og at de unge er særligt udsatte for at falde inden for kategorien fattige arbejdstagere; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden, der i forvejen er højere end for andre aldersgrupper, er eksploderet i EU siden krisen og er steget til over 20 % og har nået et kritisk niveau i samtlige medlemsstater, hvilket betyder, at de unge risikerer at havne i fattigdom fra en meget tidlig alder, samt til, at denne bekymrende situation kræver hurtige politiske, økonomiske og sociale svar, og at den i kombination med de demografiske ændringer vil øge manglen på kompetencer; der endvidere henviser til, at en erhvervsmæssig uddannelse kan være en afgørende faktor for at hjælpe unge og dårligt kvalificerede arbejdstagere ind på arbejdsmarkedet, men også til, at det at få et arbejde ikke altid er ensbetydende med at slippe ud af fattigdommen, og at de unge er særligt udsatte for at falde inden for kategorien fattige arbejdstagere;

Vandrende arbejdstagere

| AH. | der henviser til, at vandrende arbejdstagere og etniske minoriteter er særligt sårbare og er alvorligt ramt af den økonomiske krise og dermed af øget fattigdom og social udstødelse på grund af de usikre jobs, som de havner i på grund af det sted, de kommer fra, deres oprindelse eller kvalifikationer, samt til, at det er nødvendigt, at vandrende arbejdstagere har samme arbejdsvilkår, løn og adgang til uddannelse og sociale ydelser som statsborgerne i det land, hvor de udøver deres erhverv; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at vandrende arbejdstagere og etniske minoriteter er særligt sårbare og er alvorligt ramt af den økonomiske krise og dermed af øget fattigdom og social udstødelse på grund af de usikre jobs, som de havner i på grund af det sted, de kommer fra, deres oprindelse eller kvalifikationer, samt til, at det er nødvendigt, at vandrende arbejdstagere har samme arbejdsvilkår, løn og adgang til uddannelse og sociale ydelser som statsborgerne i det land, hvor de udøver deres erhverv;

| AI. | der henviser til at handicappede, for hvem fattigdomssatsen er 70 % højere end gennemsnittet, bør have en central placering i en strategi, som har til formål at understrege merværdien af deres integration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til at handicappede, for hvem fattigdomssatsen er 70 % højere end gennemsnittet, bør have en central placering i en strategi, som har til formål at understrege merværdien af deres integration på arbejdsmarkedet;

Romaer

| AJ. | der henviser til, at en betydelig del af Europas romaer er marginaliserede, lever under ynkværdige sociale og økonomiske forhold og ofte er udsat for alvorlig diskrimination og afsondring på alle livets områder i lighed med andre marginaliserede samfundsgrupper; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at en betydelig del af Europas romaer er marginaliserede, lever under ynkværdige sociale og økonomiske forhold og ofte er udsat for alvorlig diskrimination og afsondring på alle livets områder i lighed med andre marginaliserede samfundsgrupper;

| AK. | der henviser til, at den stigende fattigdom i EU for tiden forværres af den økonomiske og finansielle krise og de stigende fødevarepriser som følge af de næsten ikke eksisterende fødevareoverskud i EU, og at 43 mio. mennesker for tiden er truet af fødevaremangel, samt til, at ordningen for uddeling af fødevarer til de dårligst stillede i EU, som blev indført i 1987, for øjeblikket yder fødevarehjælp til 13 mio. fattigdomsramte mennesker i 19 medlemsstater, og at forsyningskæderne tæller omkring 240 fødevarebanker og velgørenhedsorganisationer; der endvidere henviser til, at Domstolens nyligt afsagte kendelse T-576/08, som har kendt det ulovligt at købe fødevarer på ordningens marked, bringer EU's fødevarehjælp til de dårligst stillede i fare som følge af ordningens øgede afhængighed af indkøb på markedsvilkår, og at Domstolens ophævelse af artikel 2 i forordning (EF) nr. 983/2008 ser ud til at få en direkte negativ indvirkning på ordningen i 2012 og de følgende år, hvilket vil sætte en brat stopper for fødevarehjælpen til de dårligst stillede i 19 medlemsstater; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at den stigende fattigdom i EU for tiden forværres af den økonomiske og finansielle krise og de stigende fødevarepriser som følge af de næsten ikke eksisterende fødevareoverskud i EU, og at 43 mio. mennesker for tiden er truet af fødevaremangel, samt til, at ordningen for uddeling af fødevarer til de dårligst stillede i EU, som blev indført i 1987, for øjeblikket yder fødevarehjælp til 13 mio. fattigdomsramte mennesker i 19 medlemsstater, og at forsyningskæderne tæller omkring 240 fødevarebanker og velgørenhedsorganisationer; der endvidere henviser til, at Domstolens nyligt afsagte kendelse T-576/08, som har kendt det ulovligt at købe fødevarer på ordningens marked, bringer EU's fødevarehjælp til de dårligst stillede i fare som følge af ordningens øgede afhængighed af indkøb på markedsvilkår, og at Domstolens ophævelse af artikel 2 i forordning (EF) nr. 983/2008 ser ud til at få en direkte negativ indvirkning på ordningen i 2012 og de følgende år, hvilket vil sætte en brat stopper for fødevarehjælpen til de dårligst stillede i 19 medlemsstater;

| AL. | der henviser til, at de betydelige poster til bolig- og energiudgifter i husholdningsbudgetterne, som er steget væsentligt i det seneste årti, må anses som alvorlige risikofaktorer for fattigdom; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at de betydelige poster til bolig- og energiudgifter i husholdningsbudgetterne, som er steget væsentligt i det seneste årti, må anses som alvorlige risikofaktorer for fattigdom;

| AM. | der henviser til, at plejere inden for familien tegner sig for den største andel af plejen i EU; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at plejere inden for familien tegner sig for den største andel af plejen i EU;

| AN. | der henviser til, at fattige menneskers manglende adgang til grundlæggende banktjenester såsom at hæve og overføre penge eller at oprette en konto er en alvorlig hindring for deres genindslusning på arbejdsmarkedet og i samfundet; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at fattige menneskers manglende adgang til grundlæggende banktjenester såsom at hæve og overføre penge eller at oprette en konto er en alvorlig hindring for deres genindslusning på arbejdsmarkedet og i samfundet;

Deltagelse

| 1. | anmoder Kommissionen om at sikre, at man i forbindelse med udarbejdelse af en EU-strategi på alle styringsniveauer (europæisk, nationalt, regionalt og lokalt) i højere grad inddrager det organiserede civilsamfund og alle berørte interesserede parter som f.eks. ong'er, samfundsøkonomiske organisationer, tjenesteydere, eksperter i social innovation og arbejdsmarkedets parter samt personer, der selv er fattige, i partnerskab med de sammenslutninger, hvor de kan udtrykke sig frit, og som har samlet erfaring og viden, navnlig igennem etablering af nationale platforme til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i de enkelte medlemsstater; anmoder Kommissionen om at styrke samarbejdet mellem de lokale, regionale og nationale myndigheder og EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet; mener, at synergierne bør involvere samtlige aktører, herunder også SMV'erne og virksomhedslederne; anmoder om, at møderne mellem mennesker, der lever i fattigdom og er socialt udstødte, institutionaliseres og udvides til nationalt plan, og at disse menneskers deltagelse i og bidrag til det årlige konvent om fattigdom og social udstødelse formaliseres som et vigtigt led heri, samt at de fremsatte henstillinger gøres til genstand for en hensigtsmæssig løbende opfølgning; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om at sikre, at man i forbindelse med udarbejdelse af en EU-strategi på alle styringsniveauer (europæisk, nationalt, regionalt og lokalt) i højere grad inddrager det organiserede civilsamfund og alle berørte interesserede parter som f.eks. ong'er, samfundsøkonomiske organisationer, tjenesteydere, eksperter i social innovation og arbejdsmarkedets parter samt personer, der selv er fattige, i partnerskab med de sammenslutninger, hvor de kan udtrykke sig frit, og som har samlet erfaring og viden, navnlig igennem etablering af nationale platforme til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i de enkelte medlemsstater; anmoder Kommissionen om at styrke samarbejdet mellem de lokale, regionale og nationale myndigheder og EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet; mener, at synergierne bør involvere samtlige aktører, herunder også SMV'erne og virksomhedslederne; anmoder om, at møderne mellem mennesker, der lever i fattigdom og er socialt udstødte, institutionaliseres og udvides til nationalt plan, og at disse menneskers deltagelse i og bidrag til det årlige konvent om fattigdom og social udstødelse formaliseres som et vigtigt led heri, samt at de fremsatte henstillinger gøres til genstand for en hensigtsmæssig løbende opfølgning;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at spille en koordinerende rolle og underrette medlemsstaterne, så de bliver i stand til at tage de foreliggende udfordringer op og bekæmpe fattigdom og social udstødelse, uden at glemme, at fattigdomsbekæmpelsen primært er de nationale politikkers ansvar, og under udvisning af den nødvendige solidaritet og tilvejebringelse af hensigtsmæssig faglig bistand; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at spille en koordinerende rolle og underrette medlemsstaterne, så de bliver i stand til at tage de foreliggende udfordringer op og bekæmpe fattigdom og social udstødelse, uden at glemme, at fattigdomsbekæmpelsen primært er de nationale politikkers ansvar, og under udvisning af den nødvendige solidaritet og tilvejebringelse af hensigtsmæssig faglig bistand;

| 3. | anmoder om, at platformen til bekæmpelse af fattigdom ligeledes må bidrage til samling på europæisk niveau af de nationale organisationer, der repræsenterer de mest fattigdomstruede grupper, som endnu ikke er samlet; |
| --- | --- |

3.

anmoder om, at platformen til bekæmpelse af fattigdom ligeledes må bidrage til samling på europæisk niveau af de nationale organisationer, der repræsenterer de mest fattigdomstruede grupper, som endnu ikke er samlet;

Udveksling af viden

| 4. | anmoder om, at, der afholdes oplysningsseminarer om fattigdom for EU-institutionerne og medlemsstaternes regeringer af organisationer, der har konkrete erfaringer med bekæmpelse af fattigdom, og at der eksperimenteres med udveksling af viden om fattigdom og social udstødelse mellem EU-tjenestemænd og de mennesker, der har personlig erfaring med bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

4.

anmoder om, at, der afholdes oplysningsseminarer om fattigdom for EU-institutionerne og medlemsstaternes regeringer af organisationer, der har konkrete erfaringer med bekæmpelse af fattigdom, og at der eksperimenteres med udveksling af viden om fattigdom og social udstødelse mellem EU-tjenestemænd og de mennesker, der har personlig erfaring med bekæmpelse af fattigdom;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre den kulturelle arv tilgængelig for alle dele af samfundet og undgå at skære ned på ressourcerne i denne sektor, som sikrer social inklusion og skaber kvalitetsjob; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre den kulturelle arv tilgængelig for alle dele af samfundet og undgå at skære ned på ressourcerne i denne sektor, som sikrer social inklusion og skaber kvalitetsjob;

| 6. | gentager, at frivilligt arbejde og aktivt medborgerskab spiller en afgørende rolle som et redskab for samhørighed og foranstaltninger til bekæmpelse af økonomisk, social og miljømæssig ulighed ved at tilskynde borgerne til at involvere sig i samfundslivet gennem sport, kultur, kunst og social og politisk aktivitet |
| --- | --- |

6.

gentager, at frivilligt arbejde og aktivt medborgerskab spiller en afgørende rolle som et redskab for samhørighed og foranstaltninger til bekæmpelse af økonomisk, social og miljømæssig ulighed ved at tilskynde borgerne til at involvere sig i samfundslivet gennem sport, kultur, kunst og social og politisk aktivitet

| 7. | opfordrer til, at ugunstigt stillede garanteres adgang til mobilitetsprogrammer for uddannelse og arbejde, og til, at den andel af budgettet, som er øremærket til sådanne programmer, forhøjes; henleder opmærksomheden på, at initiativet "Unge på vej" bør fremme mobiliteten for alle lærlinge, praktikanter og studerende og anerkendelsen af uformelt tilegnede erhvervskompetencer; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at ugunstigt stillede garanteres adgang til mobilitetsprogrammer for uddannelse og arbejde, og til, at den andel af budgettet, som er øremærket til sådanne programmer, forhøjes; henleder opmærksomheden på, at initiativet "Unge på vej" bør fremme mobiliteten for alle lærlinge, praktikanter og studerende og anerkendelsen af uformelt tilegnede erhvervskompetencer;

| 8. | opfordrer til initiativer, også på tværs af generationerne, der kan mindske den digitale kløft for ugunstigt stillede personer ved at give dem adgang til informations- og kommunikationsteknologier i overensstemmelse med den digitale dagsorden for Europa; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til initiativer, også på tværs af generationerne, der kan mindske den digitale kløft for ugunstigt stillede personer ved at give dem adgang til informations- og kommunikationsteknologier i overensstemmelse med den digitale dagsorden for Europa;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til undervisning i nye teknologier helt fra begyndelsen som en del af undervisningspensummet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til undervisning i nye teknologier helt fra begyndelsen som en del af undervisningspensummet;

Evalueringsmekanisme

| 10. | anmoder om indførelse af en mekanisme til løbende kritisk evaluering med deltagelse af Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på basis af præcise indikatorer på nationalt og europæisk plan, som giver mulighed for at vurdere fattigdommens mange aspekter samt at måle medlemsstaternes fremskridt med gennemførelsen under hensyntagen til fordelingen efter køn og alder, målet for fattigdomsbekæmpelsen og medlemsstaternes omsætning heraf i undermål. eftersom de i mangel af en præcis definition af fattigdom har en alt for stor skønsmargen, hvilket kan resultere i forskellige fortolkninger; anmoder Kommissionen om at forbedre de nationale og europæiske indikatorer for sammenligning af de nationale statistikker over fattigdom hos sårbare grupper og i samarbejde med Eurostat fremme udarbejdelsen af mere nøjagtige statistikker som del af en komplet resultattavle over fattigdom og social udstødelse, som bl.a. kan gøre det muligt at følge antallet af mennesker, der ligger 50 % og 40 % under gennemsnitsindkomsten, og på dette grundlag at udarbejde en årlig evaluering af fattigdomssituationen i EU, en statistiske metode, der bør suppleres med en kvalitativ og participatorisk metode; anmoder Kommissionen om at sikre sig, at de iværksatte politikker gavner alle og ikke kun dem, der befinder sig tæt på fattigdomstærsklen; |
| --- | --- |

10.

anmoder om indførelse af en mekanisme til løbende kritisk evaluering med deltagelse af Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på basis af præcise indikatorer på nationalt og europæisk plan, som giver mulighed for at vurdere fattigdommens mange aspekter samt at måle medlemsstaternes fremskridt med gennemførelsen under hensyntagen til fordelingen efter køn og alder, målet for fattigdomsbekæmpelsen og medlemsstaternes omsætning heraf i undermål. eftersom de i mangel af en præcis definition af fattigdom har en alt for stor skønsmargen, hvilket kan resultere i forskellige fortolkninger; anmoder Kommissionen om at forbedre de nationale og europæiske indikatorer for sammenligning af de nationale statistikker over fattigdom hos sårbare grupper og i samarbejde med Eurostat fremme udarbejdelsen af mere nøjagtige statistikker som del af en komplet resultattavle over fattigdom og social udstødelse, som bl.a. kan gøre det muligt at følge antallet af mennesker, der ligger 50 % og 40 % under gennemsnitsindkomsten, og på dette grundlag at udarbejde en årlig evaluering af fattigdomssituationen i EU, en statistiske metode, der bør suppleres med en kvalitativ og participatorisk metode; anmoder Kommissionen om at sikre sig, at de iværksatte politikker gavner alle og ikke kun dem, der befinder sig tæt på fattigdomstærsklen;

| 11. | opfordrer Kommissionen/Eurostat til at foretage en komplet analyse af omfanget af fattigdom og social udstødelse og supplere statistikkerne med en kvalitativ og deltagerbaseret tilgang med køns- og aldersopdeling for at sætte fokus på problemet med fattigdom blandt ældre kvinder; håber, at instituttet for ligestilling, så snart det er fuldt operationelt, vil bidrage til at løse problemet med utilstrækkelig systematiske og sammenlignelige data opdelt efter køn, |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen/Eurostat til at foretage en komplet analyse af omfanget af fattigdom og social udstødelse og supplere statistikkerne med en kvalitativ og deltagerbaseret tilgang med køns- og aldersopdeling for at sætte fokus på problemet med fattigdom blandt ældre kvinder; håber, at instituttet for ligestilling, så snart det er fuldt operationelt, vil bidrage til at løse problemet med utilstrækkelig systematiske og sammenlignelige data opdelt efter køn,

| 12. | opfordrer til, at de nationale fattigdomsstatistikker bliver gjort bedre og mere sammenlignelige gennem udvikling af indikatorer på europæisk plan; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at de nationale fattigdomsstatistikker bliver gjort bedre og mere sammenlignelige gennem udvikling af indikatorer på europæisk plan;

| 13. | anmoder i betragtning af den aktuelle krisesituation om en hurtig udarbejdelse af en detaljeret og opdateret undersøgelse af antallet af mennesker, der lever i fattigdom, og af dem, som risikerer at havne i fattigdom i de kommende måneder; |
| --- | --- |

13.

anmoder i betragtning af den aktuelle krisesituation om en hurtig udarbejdelse af en detaljeret og opdateret undersøgelse af antallet af mennesker, der lever i fattigdom, og af dem, som risikerer at havne i fattigdom i de kommende måneder;

| 14. | anmoder Kommissionen om at udarbejde en årlig rapport om medlemsstaternes fremskridt med bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse og forelægge den for Parlamentet; |
| --- | --- |

14.

anmoder Kommissionen om at udarbejde en årlig rapport om medlemsstaternes fremskridt med bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse og forelægge den for Parlamentet;

Horisontal social klausul

| 15. | anmoder Kommissionen om i fuld udstrækning at tage hensyn til den korrekte horisontale sociale klausul som fastlagt i EUF-traktatens artikel 9, ifølge hvilken Unionen tager hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed, og beder den præcisere platformens rolle i forbindelse med evalueringen af gennemførelsen; kræver en udvidelse af de sociale konsekvensanalyser af de europæiske politikker, selv om de ikke gennemføres på Kommissionens, men på Det Europæiske Råds initiativ, som det var tilfældet med europluspagten; mener, at en sådan udvidet anvendelse af denne klausul kan gøre det muligt dels at undgå, at de sociale normer i Europa harmoniseres på et lavt niveau, dels at udvikle et fælles socialt fundament i Europa; anmoder om, at en sådan social konsekvensanalyse foretages i samarbejde organisationerne for bekæmpelse af fattigdom under hensyntagen til de allerfattigstes situation i Europa; er af den opfattelse, at disse undersøgelser bør inddrage Europa-Parlamentet, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Kommissionens tjenestegrene med ansvar for sociale anliggender under ledelse af en generaldirektør, der er tilknyttet Kommissionens Generalsekretariat; |
| --- | --- |

15.

anmoder Kommissionen om i fuld udstrækning at tage hensyn til den korrekte horisontale sociale klausul som fastlagt i EUF-traktatens artikel 9, ifølge hvilken Unionen tager hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed, og beder den præcisere platformens rolle i forbindelse med evalueringen af gennemførelsen; kræver en udvidelse af de sociale konsekvensanalyser af de europæiske politikker, selv om de ikke gennemføres på Kommissionens, men på Det Europæiske Råds initiativ, som det var tilfældet med europluspagten; mener, at en sådan udvidet anvendelse af denne klausul kan gøre det muligt dels at undgå, at de sociale normer i Europa harmoniseres på et lavt niveau, dels at udvikle et fælles socialt fundament i Europa; anmoder om, at en sådan social konsekvensanalyse foretages i samarbejde organisationerne for bekæmpelse af fattigdom under hensyntagen til de allerfattigstes situation i Europa; er af den opfattelse, at disse undersøgelser bør inddrage Europa-Parlamentet, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Kommissionens tjenestegrene med ansvar for sociale anliggender under ledelse af en generaldirektør, der er tilknyttet Kommissionens Generalsekretariat;

Budget

| 16. | anmoder Kommissionen om mere nøjagtigt at identificere de budgetposter, der er berørt af platformen, især med henblik på ESF og dens bidrag til dette flagskibsinitiativ igennem finansiering af politiske prioriteter, som f.eks. forebyggelse af skolefrafald og bekæmpelse af fattigdom blandt børn, kvinder, ældre og vandrende arbejdstagere, samt de tildelte bevillinger; anmoder Kommissionen om at fremlægge sine forslag vedrørende fattigdomsbekæmpelse og social udstødelse i forbindelse med den flerårige finansielle ramme 2014-2020 med henblik på at sikre tilstrækkelige bevillinger til de initiativer, der iværksættes til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; anmoder Kommissionen om at identificerer den økonomiske støtte, der er nødvendig til de tematiske prioriteter, der er opnået enighed om, og opfordre medlemsstaterne til at støtte civilsamfundets deltagelse på nationalt plan i de nationale reformprogrammer, flagskibsplatformen og de nationale strategier for social beskyttelse og social integration; henstiller, at de europæiske programmer, som gør det muligt at bidrage til de forskellige sider af bekæmpelsen af social udstødelse, fattigdom og sociale og økonomiske uligheder, herunder uligheder på sundhedsområdet (forskningsrammeprogrammet, Progress-programmet), videreføres med øget budgetstøtte; |
| --- | --- |

16.

anmoder Kommissionen om mere nøjagtigt at identificere de budgetposter, der er berørt af platformen, især med henblik på ESF og dens bidrag til dette flagskibsinitiativ igennem finansiering af politiske prioriteter, som f.eks. forebyggelse af skolefrafald og bekæmpelse af fattigdom blandt børn, kvinder, ældre og vandrende arbejdstagere, samt de tildelte bevillinger; anmoder Kommissionen om at fremlægge sine forslag vedrørende fattigdomsbekæmpelse og social udstødelse i forbindelse med den flerårige finansielle ramme 2014-2020 med henblik på at sikre tilstrækkelige bevillinger til de initiativer, der iværksættes til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; anmoder Kommissionen om at identificerer den økonomiske støtte, der er nødvendig til de tematiske prioriteter, der er opnået enighed om, og opfordre medlemsstaterne til at støtte civilsamfundets deltagelse på nationalt plan i de nationale reformprogrammer, flagskibsplatformen og de nationale strategier for social beskyttelse og social integration; henstiller, at de europæiske programmer, som gør det muligt at bidrage til de forskellige sider af bekæmpelsen af social udstødelse, fattigdom og sociale og økonomiske uligheder, herunder uligheder på sundhedsområdet (forskningsrammeprogrammet, Progress-programmet), videreføres med øget budgetstøtte;

| 17. | bemærker, at Kommissionen i 2012-budgetforslaget har anslået en stigning på 3,3 % for flagskibsinitiativet "Platform mod fattigdom og social udstødelse" i forhold til sidste år; anmoder Kommissionen om en yderligere redegørelse for Den Europæiske Socialfonds (ESF) bidrag til dette flagskibsinitiativ og om specifikke tiltag til fokusering på prioriteter, såsom bekæmpelse af fattigdom blandt børn, kvinder, ældre og vandrende arbejdstagere samt forebyggelse af skolefrafald; beklager i denne sammenhæng manglende klarhed om og overlapningen mellem de forskellige instrumenter og budgetposter, som skal bidrage til opnåelse af Europa 2020-målene via EU's budget; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at Kommissionen i 2012-budgetforslaget har anslået en stigning på 3,3 % for flagskibsinitiativet "Platform mod fattigdom og social udstødelse" i forhold til sidste år; anmoder Kommissionen om en yderligere redegørelse for Den Europæiske Socialfonds (ESF) bidrag til dette flagskibsinitiativ og om specifikke tiltag til fokusering på prioriteter, såsom bekæmpelse af fattigdom blandt børn, kvinder, ældre og vandrende arbejdstagere samt forebyggelse af skolefrafald; beklager i denne sammenhæng manglende klarhed om og overlapningen mellem de forskellige instrumenter og budgetposter, som skal bidrage til opnåelse af Europa 2020-målene via EU's budget;

Fødevarehjælpeprogram til de dårligst stillede

| 18. | protesterer imod Kommissionens beslutning om at nedjustere det budgetbeløb, som EU har afsat til 2012-programmet for uddeling af fødevarer til de dårligst stillede i EU fra 500 mio. EUR til 113,5 mio. EUR; beklager dybt denne situation under den nuværende, alvorlige økonomiske og sociale krise; opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at finde frem til en måde, hvorpå man kan videreføre ordningen for de socialt dårligst stillede i de resterende år af finansieringsperioden (2012 og 2013) og i den nye finansieringsperiode 2014-2020 på et retsgrundlag, som ikke kan anfægtes af Den Europæiske Unions Domstol, således at det årlige loft på 500 mio. EUR bevares, og det sikres, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevaremangel; |
| --- | --- |

18.

protesterer imod Kommissionens beslutning om at nedjustere det budgetbeløb, som EU har afsat til 2012-programmet for uddeling af fødevarer til de dårligst stillede i EU fra 500 mio. EUR til 113,5 mio. EUR; beklager dybt denne situation under den nuværende, alvorlige økonomiske og sociale krise; opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at finde frem til en måde, hvorpå man kan videreføre ordningen for de socialt dårligst stillede i de resterende år af finansieringsperioden (2012 og 2013) og i den nye finansieringsperiode 2014-2020 på et retsgrundlag, som ikke kan anfægtes af Den Europæiske Unions Domstol, således at det årlige loft på 500 mio. EUR bevares, og det sikres, at personer, der er afhængige af fødevarehjælp, ikke rammes af fødevaremangel;

Den åbne sociale koordinationsmetode

| 19. | anmoder om, at den åbne sociale koordinationsmetode styrkes og anvendes korrekt på fattigdomsområdet ved hjælp af udviklede nationale strategier for social integration og social beskyttelse, der iværksættes og evalueres i fællesskab på baggrund af fælles målsætninger via de nationale platforme imod fattigdom og via udveksling af god praksis vedrørende politikkerne for reel adgang til grundlæggende rettigheder, gennemførelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den reviderede socialpagt (som ikke er ratificeret af alle medlemsstater), særlig artikel 30 og 31; understreger, at der inden for denne ramme fortsat bør tages hensyn til det arbejde, der udføres af Udvalget for Social Beskyttelse; kræver, at platformen fremmer og følger op på de lokale myndigheders, de socialøkonomiske virksomheders og andre lokale aktørers deltagelse i udarbejdelsen og iværksættelsen af nationale strategirapporter; |
| --- | --- |

19.

anmoder om, at den åbne sociale koordinationsmetode styrkes og anvendes korrekt på fattigdomsområdet ved hjælp af udviklede nationale strategier for social integration og social beskyttelse, der iværksættes og evalueres i fællesskab på baggrund af fælles målsætninger via de nationale platforme imod fattigdom og via udveksling af god praksis vedrørende politikkerne for reel adgang til grundlæggende rettigheder, gennemførelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den reviderede socialpagt (som ikke er ratificeret af alle medlemsstater), særlig artikel 30 og 31; understreger, at der inden for denne ramme fortsat bør tages hensyn til det arbejde, der udføres af Udvalget for Social Beskyttelse; kræver, at platformen fremmer og følger op på de lokale myndigheders, de socialøkonomiske virksomheders og andre lokale aktørers deltagelse i udarbejdelsen og iværksættelsen af nationale strategirapporter;

Kurv af goder og grundlæggende tjenesteydelser

| 20. | anmoder Kommissionen om efter aftale med Den Europæiske Centralbank at foreslå fælles principper for definition af den "kurv af grundlæggende goder og tjenesteydelser", som er nødvendig for at sikre alle et værdigt liv, og påpeger, at disse øjeblikkelige behov ikke kan opfyldes uden respekt for menneskelig værdighed og reel adgang til alle grundlæggende- civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle - rettigheder uden undtagelse; opfordrer til en nærmere afklaring af målet med prisstabilitet med henblik på at tage højde for de særlige nationale forhold, der ikke nødvendigvis har nogen særlig betydning for indikatorerne for eurosystemet; |
| --- | --- |

20.

anmoder Kommissionen om efter aftale med Den Europæiske Centralbank at foreslå fælles principper for definition af den "kurv af grundlæggende goder og tjenesteydelser", som er nødvendig for at sikre alle et værdigt liv, og påpeger, at disse øjeblikkelige behov ikke kan opfyldes uden respekt for menneskelig værdighed og reel adgang til alle grundlæggende- civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle - rettigheder uden undtagelse; opfordrer til en nærmere afklaring af målet med prisstabilitet med henblik på at tage højde for de særlige nationale forhold, der ikke nødvendigvis har nogen særlig betydning for indikatorerne for eurosystemet;

| 21. | anmoder om, at Europa-Parlamentets Udvalg for Beskæftigelse får en eksplicit rolle i platformen, navnlig i forbindelse med overvågning af, om platformen og EU's og medlemsstaternes politikker til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er effektive set i forbindelse med Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

21.

anmoder om, at Europa-Parlamentets Udvalg for Beskæftigelse får en eksplicit rolle i platformen, navnlig i forbindelse med overvågning af, om platformen og EU's og medlemsstaternes politikker til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er effektive set i forbindelse med Europa 2020-strategien;

| 22. | anmoder om, at denne platform sikrer en så præcis kortlægning som mulig af adgangen til at opfylde disse behov (der er forskellige fra sted til sted og fra gruppe til gruppe) gennem de forskellige støtteordninger for fattige; |
| --- | --- |

22.

anmoder om, at denne platform sikrer en så præcis kortlægning som mulig af adgangen til at opfylde disse behov (der er forskellige fra sted til sted og fra gruppe til gruppe) gennem de forskellige støtteordninger for fattige;

| 23. | anmoder Kommissionen om at uddybe formålet med og indholdet af det årlige konvent for den europæiske platform mod fattigdom, som bl.a. kunne være udveksling af god praksis og direkte inddragelse af personer, som lever i fattigdom; foreslår, at dette møde mindst varer hele den uge, som den internationale dag for udryddelse af fattigdom (den 17. oktober) falder i; |
| --- | --- |

23.

anmoder Kommissionen om at uddybe formålet med og indholdet af det årlige konvent for den europæiske platform mod fattigdom, som bl.a. kunne være udveksling af god praksis og direkte inddragelse af personer, som lever i fattigdom; foreslår, at dette møde mindst varer hele den uge, som den internationale dag for udryddelse af fattigdom (den 17. oktober) falder i;

| 24. | mener, at en forbedring af de nationale statistikkers kvalitet samt sammenlignelighed inden for platformen med henblik på måling af ulighedstendenser og velfærdsudvikling er en forudsætning for at forbedre EU's politikker på området; |
| --- | --- |

24.

mener, at en forbedring af de nationale statistikkers kvalitet samt sammenlignelighed inden for platformen med henblik på måling af ulighedstendenser og velfærdsudvikling er en forudsætning for at forbedre EU's politikker på området;

| 25. | anmoder Kommissionen om at sørge for, at platformen tager hensyn til resultaterne af det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og udstødelse 2010 og det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne 2012; |
| --- | --- |

25.

anmoder Kommissionen om at sørge for, at platformen tager hensyn til resultaterne af det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og udstødelse 2010 og det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne 2012;

Henstilling fra 2008

| 26. | bifalder, at Kommissionen vil udsende en meddelelse om gennemførelsen af Kommissionens henstilling fra 2008 om strategien for en aktiv integration, og anmoder om, at den bl.a. kommer til at indeholde en tidsplan for gennemførelsen af de tre delområder, der præcist fastlægger et flerårigt handlingsprogram på nationalt plan og EU-plan; udtrykker sin bekymring over udsættelsen af henstillingen om aktiv integration til 2012 og beder Kommissionen fremrykke offentliggørelsen af henstillingen til 2011; anmoder om, at Rådet, Kommissionen og Parlamentet udtrykkeligt forpligter sig til at iværksætte alle politikker til bekæmpelse af fattigdom, så det sikres, at den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken samt politikken for social integration bidrager til, at fattigdommen udryddes frem for at forøges; |
| --- | --- |

26.

bifalder, at Kommissionen vil udsende en meddelelse om gennemførelsen af Kommissionens henstilling fra 2008 om strategien for en aktiv integration, og anmoder om, at den bl.a. kommer til at indeholde en tidsplan for gennemførelsen af de tre delområder, der præcist fastlægger et flerårigt handlingsprogram på nationalt plan og EU-plan; udtrykker sin bekymring over udsættelsen af henstillingen om aktiv integration til 2012 og beder Kommissionen fremrykke offentliggørelsen af henstillingen til 2011; anmoder om, at Rådet, Kommissionen og Parlamentet udtrykkeligt forpligter sig til at iværksætte alle politikker til bekæmpelse af fattigdom, så det sikres, at den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken samt politikken for social integration bidrager til, at fattigdommen udryddes frem for at forøges;

| 27. | henviser til de tre delområder i EU's strategi for aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet, i Kommissionens henstilling fra 2008:






  — | tilstrækkelig indkomststøtte, da medlemsstaterne bør anerkende den enkeltes grundlæggende ret til tilstrækkelige midler og social støtte som led i en omfattende, sammenhængende indsats til bekæmpelse af social udstødelse |
| --- | --- | --- |

27.

henviser til de tre delområder i EU's strategi for aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet, i Kommissionens henstilling fra 2008:

—

tilstrækkelig indkomststøtte, da medlemsstaterne bør anerkende den enkeltes grundlæggende ret til tilstrækkelige midler og social støtte som led i en omfattende, sammenhængende indsats til bekæmpelse af social udstødelse

| — | rummelige arbejdsmarkeder, da medlemsstaterne bør sikre mennesker, hvis situation gør dem i stand til at arbejde, en effektiv hjælp til at komme ind på, vende tilbage til eller forblive på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

rummelige arbejdsmarkeder, da medlemsstaterne bør sikre mennesker, hvis situation gør dem i stand til at arbejde, en effektiv hjælp til at komme ind på, vende tilbage til eller forblive på arbejdsmarkedet

| — | adgang til kvalitetstjenester, da medlemsstaterne bør sikre, at de pågældende modtager en passende social støtte, som fremmer økonomisk og social integration; |
| --- | --- |

—

adgang til kvalitetstjenester, da medlemsstaterne bør sikre, at de pågældende modtager en passende social støtte, som fremmer økonomisk og social integration;

Virkeliggørelse af de grundlæggende rettigheder

| 28. | anmoder om, at platformen rettes mod opnåelse af rettigheder, som sikrer alle et værdigt liv, navnlig hvad angår beskæftigelse, bolig, sundhedsbeskyttelse og socialsikring, en tilstrækkelig levestandard, retfærdighed, almen og faglig uddannelse og kultur samt beskyttelse af familien og af børn; anmoder om, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder gennemfører en undersøgelse om de fattigstes reelle adgang til samtlige grundlæggende rettigheder og om den forskelsbehandling, de udsættes for, samt om andre rettigheder, der indgår i internationale konventioner og aftaler, som medlemsstaterne har underskrevet, med inddragelse af ngo'er, hvor socialt udstødte kan udtrykke sig frit, og under hensyntagen til, at virkeliggørelsen af retten til en bolig er en forudsætning for at opnå alle de øvrige grundlæggende rettigheder, herunder de politiske og sociale rettigheder; |
| --- | --- |

28.

anmoder om, at platformen rettes mod opnåelse af rettigheder, som sikrer alle et værdigt liv, navnlig hvad angår beskæftigelse, bolig, sundhedsbeskyttelse og socialsikring, en tilstrækkelig levestandard, retfærdighed, almen og faglig uddannelse og kultur samt beskyttelse af familien og af børn; anmoder om, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder gennemfører en undersøgelse om de fattigstes reelle adgang til samtlige grundlæggende rettigheder og om den forskelsbehandling, de udsættes for, samt om andre rettigheder, der indgår i internationale konventioner og aftaler, som medlemsstaterne har underskrevet, med inddragelse af ngo'er, hvor socialt udstødte kan udtrykke sig frit, og under hensyntagen til, at virkeliggørelsen af retten til en bolig er en forudsætning for at opnå alle de øvrige grundlæggende rettigheder, herunder de politiske og sociale rettigheder;

| 29. | opfordrer Rådet til at medtage emnet "ekstrem fattigdom og grundlæggende rettigheder" blandt de tematiske områder i den næste flerårige ramme for Agenturet for Grundlæggende Rettigheder; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Rådet til at medtage emnet "ekstrem fattigdom og grundlæggende rettigheder" blandt de tematiske områder i den næste flerårige ramme for Agenturet for Grundlæggende Rettigheder;

Hjemløse

| 30. | mener, at de hjemløses situation kræver særlig opmærksomhed og supplerende foranstaltninger både fra medlemsstaternes og Kommissionens side med henblik på deres fulde integration frem til 2015, hvilket indebærer indsamling af sammenlignelige data og pålidelige statistikker på fællesskabsniveau samt årlig offentliggørelse heraf sammen med de konstaterede fremskridt og de definerede målsætninger vedrørende de nationale og fællesskabsmæssige strategier til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; kræver, at Kommissionen hurtigst muligt udarbejder en EU-strategi for hjemløshed i overensstemmelse med Kommissionens og Rådets fælles 2010-rapport om social sikring og social integration, de endelige anbefalinger fra den europæiske konsensuskonference om hjemløshed (2010) og Europa-Parlamentets beslutning om EU's hjemløshedsstrategi; anmoder Kommissionen om at udarbejde en detaljeret køreplan for gennemførelsen af denne strategi for perioden 2011-2020; anmoder om, at platformen fremmer udvekslingen af god praksis for at undgå, at de offentlige institutioner mister kontakten med de hjemløse; |
| --- | --- |

30.

mener, at de hjemløses situation kræver særlig opmærksomhed og supplerende foranstaltninger både fra medlemsstaternes og Kommissionens side med henblik på deres fulde integration frem til 2015, hvilket indebærer indsamling af sammenlignelige data og pålidelige statistikker på fællesskabsniveau samt årlig offentliggørelse heraf sammen med de konstaterede fremskridt og de definerede målsætninger vedrørende de nationale og fællesskabsmæssige strategier til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; kræver, at Kommissionen hurtigst muligt udarbejder en EU-strategi for hjemløshed i overensstemmelse med Kommissionens og Rådets fælles 2010-rapport om social sikring og social integration, de endelige anbefalinger fra den europæiske konsensuskonference om hjemløshed (2010) og Europa-Parlamentets beslutning om EU's hjemløshedsstrategi; anmoder Kommissionen om at udarbejde en detaljeret køreplan for gennemførelsen af denne strategi for perioden 2011-2020; anmoder om, at platformen fremmer udvekslingen af god praksis for at undgå, at de offentlige institutioner mister kontakten med de hjemløse;

| 31. | anmoder om, at Udvalget for Social Beskyttelse år for år overvåger medlemsstaternes fremskridt vedrørende hjemløshed på grundlag af de nationale tematiske årsrapporter om hjemløshed (2009) og i overensstemmelse med Kommissionens og Rådets fælles rapport for 2010 om social sikring og social integration; |
| --- | --- |

31.

anmoder om, at Udvalget for Social Beskyttelse år for år overvåger medlemsstaternes fremskridt vedrørende hjemløshed på grundlag af de nationale tematiske årsrapporter om hjemløshed (2009) og i overensstemmelse med Kommissionens og Rådets fælles rapport for 2010 om social sikring og social integration;

Almen og faglig uddannelse

| 32. | mener, at det kun er muligt at hjælpe mennesker ud af fattigdom, hvis beskyttelsesinstrumenternes effektivitet øges og det almene og faglige uddannelsesforløb styrkes markant på alle niveauer; støtter udviklingen af mere inklusive uddannelsessystemer, som bekæmper skolefrafald og sikrer unge fra ugunstigt stillede grupper adgang til et højere uddannelsesniveau for at forhindre, at fattigdommen overføres fra generation til generation; støtter adgangen til anerkendelse af tidligere erfaring og til livslang læring som led i fattigdomsbekæmpelse igennem integration på arbejdsmarkedet, navnlig for ugunstigt stillede grupper med henblik på at lette deres adgang til kvalitetsjob; anser det således for vigtigt, at programmerne for livslang læring gennemføres korrekt og udbygges, samt at medlemsstaterne samarbejder om almen og faglig uddannelse, og at der ydes individuel støtte til jobsøgning, og understreger, at disse aktioner bør styrkes med sigte på de mest sårbare socialt dårligt stillede grupper; anbefaler udarbejdelsen af en EU-strategi, der tager sigte på at bekæmpe fattigdom blandt beskæftigede og skabe kvalitetsarbejdspladser samt fastlægge principper for kvalitetsarbejde; |
| --- | --- |

32.

mener, at det kun er muligt at hjælpe mennesker ud af fattigdom, hvis beskyttelsesinstrumenternes effektivitet øges og det almene og faglige uddannelsesforløb styrkes markant på alle niveauer; støtter udviklingen af mere inklusive uddannelsessystemer, som bekæmper skolefrafald og sikrer unge fra ugunstigt stillede grupper adgang til et højere uddannelsesniveau for at forhindre, at fattigdommen overføres fra generation til generation; støtter adgangen til anerkendelse af tidligere erfaring og til livslang læring som led i fattigdomsbekæmpelse igennem integration på arbejdsmarkedet, navnlig for ugunstigt stillede grupper med henblik på at lette deres adgang til kvalitetsjob; anser det således for vigtigt, at programmerne for livslang læring gennemføres korrekt og udbygges, samt at medlemsstaterne samarbejder om almen og faglig uddannelse, og at der ydes individuel støtte til jobsøgning, og understreger, at disse aktioner bør styrkes med sigte på de mest sårbare socialt dårligt stillede grupper; anbefaler udarbejdelsen af en EU-strategi, der tager sigte på at bekæmpe fattigdom blandt beskæftigede og skabe kvalitetsarbejdspladser samt fastlægge principper for kvalitetsarbejde;

Anstændigt arbejde/fattige arbejdstagere

| 33. | påpeger, at udbredelsen af usikre arbejdsaftaler i de fleste medlemsstater har en tendens til at forværre arbejdsmarkedssegmenteringen og forringe beskyttelsen af de mest sårbare; understreger derfor, at der ud over erhvervs- og videreuddannelse er behov for oprettelse af nye arbejdspladser under overholdelse af ILO's grundlæggende principper ved gennemførelse af konceptet om anstændigt arbejde og kvalitetsarbejdspladser (anstændige arbejdsvilkår, ret til arbejde, arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, socialsikring, kapacitet til repræsentation af og dialog med de ansatte) samt ved gennemførelse af lige løn for mænd og kvinder og ligebehandling af arbejdstagere fra EU og arbejdstagere fra tredjelande, der er legalt bosiddende i EU; opfordrer medlemsstaterne til at yde en større indsats for principielt og effektivt at bekæmpe sort arbejde, som ud over de umådelige, skadelige konsekvenser for socialsikringsordningernes bæredygtighed ikke er foreneligt med principperne om anstændigt arbejde og berøver arbejdstagerne adgang til sociale sikringsordninger, hvorved der opstår risiko for større fattigdom; anmoder Kommissionen om at tage fat på fænomenet med fattige arbejdstagere samt skabe sikre arbejdspladser og sikre den korrekte anvendelse af fleksible ansættelsesformer, så de ikke kan misbruges; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at udbredelsen af usikre arbejdsaftaler i de fleste medlemsstater har en tendens til at forværre arbejdsmarkedssegmenteringen og forringe beskyttelsen af de mest sårbare; understreger derfor, at der ud over erhvervs- og videreuddannelse er behov for oprettelse af nye arbejdspladser under overholdelse af ILO's grundlæggende principper ved gennemførelse af konceptet om anstændigt arbejde og kvalitetsarbejdspladser (anstændige arbejdsvilkår, ret til arbejde, arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, socialsikring, kapacitet til repræsentation af og dialog med de ansatte) samt ved gennemførelse af lige løn for mænd og kvinder og ligebehandling af arbejdstagere fra EU og arbejdstagere fra tredjelande, der er legalt bosiddende i EU; opfordrer medlemsstaterne til at yde en større indsats for principielt og effektivt at bekæmpe sort arbejde, som ud over de umådelige, skadelige konsekvenser for socialsikringsordningernes bæredygtighed ikke er foreneligt med principperne om anstændigt arbejde og berøver arbejdstagerne adgang til sociale sikringsordninger, hvorved der opstår risiko for større fattigdom; anmoder Kommissionen om at tage fat på fænomenet med fattige arbejdstagere samt skabe sikre arbejdspladser og sikre den korrekte anvendelse af fleksible ansættelsesformer, så de ikke kan misbruges;

| 34. | understreger, at unges største ønske er at være uafhængige, at have adgang til sundhedsydelser og en anstændig bolig til en rimelig pris, samtidig med at de kan uddanne sig, arbejde og udvikle sig; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fjerne aldersdiskrimination i forbindelse med adgangen til mindsteindkomstordninger som f.eks. den diskrimination, der består i at udelukke unge fra mindsteindkomstordninger på grund af manglende bidrag til sociale sikringsordninger; |
| --- | --- |

34.

understreger, at unges største ønske er at være uafhængige, at have adgang til sundhedsydelser og en anstændig bolig til en rimelig pris, samtidig med at de kan uddanne sig, arbejde og udvikle sig; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fjerne aldersdiskrimination i forbindelse med adgangen til mindsteindkomstordninger som f.eks. den diskrimination, der består i at udelukke unge fra mindsteindkomstordninger på grund af manglende bidrag til sociale sikringsordninger;

| 35. | fremhæver nødvendigheden af specifikke supplerende ydelser til de dårligst stillede grupper (handicappede eller kronisk syge, enlige forældre eller børnerige familier), som dækker de ekstra udgifter forbundet med deres situation, især gennem personlig støtte, anvendelse af specifikke infrastrukturer, lægehjælp og social støtte; |
| --- | --- |

35.

fremhæver nødvendigheden af specifikke supplerende ydelser til de dårligst stillede grupper (handicappede eller kronisk syge, enlige forældre eller børnerige familier), som dækker de ekstra udgifter forbundet med deres situation, især gennem personlig støtte, anvendelse af specifikke infrastrukturer, lægehjælp og social støtte;

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de offentlige arbejdsformidlingers effektivitet bl.a. gennem mere effektiv identificering af arbejdsmarkedets behov, eftersom beskæftigelse er det første skridt mod forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

36.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de offentlige arbejdsformidlingers effektivitet bl.a. gennem mere effektiv identificering af arbejdsmarkedets behov, eftersom beskæftigelse er det første skridt mod forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse;

| 37. | fremhæver, at overgangen fra skole, erhvervsuddannelse eller videregående uddannelse til beskæftigelse skal forberedes bedre og skal foregå umiddelbart efter endt uddannelse; understreger derfor den enorme vigtighed af, at initiativet om en "europæisk ungdomsgaranti" gennemføres effektivt og gøres til et instrument for aktiv integration på arbejdsmarkedet; mener, at arbejdsmarkedsparterne, de lokale og regionale partnere og ungdomsorganisationerne bør inddrages i udarbejdelsen af en bæredygtig strategi til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, som indebærer formel anerkendelse af opnåede kvalifikationer; |
| --- | --- |

37.

fremhæver, at overgangen fra skole, erhvervsuddannelse eller videregående uddannelse til beskæftigelse skal forberedes bedre og skal foregå umiddelbart efter endt uddannelse; understreger derfor den enorme vigtighed af, at initiativet om en "europæisk ungdomsgaranti" gennemføres effektivt og gøres til et instrument for aktiv integration på arbejdsmarkedet; mener, at arbejdsmarkedsparterne, de lokale og regionale partnere og ungdomsorganisationerne bør inddrages i udarbejdelsen af en bæredygtig strategi til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, som indebærer formel anerkendelse af opnåede kvalifikationer;

| 38. | henstiller til medlemsstaterne efter høring af arbejdsmarkedets parter at sikre, at der ved gennemførelsen af principperne om flexicurity på arbejdsmarkedet i praksis lægges lige så stor vægt på arbejdstagernes fleksibilitet som på deres sikkerhed og på gennem incitamenter at øge de berørte arbejdstageres deltagelse i faglig uddannelse; |
| --- | --- |

38.

henstiller til medlemsstaterne efter høring af arbejdsmarkedets parter at sikre, at der ved gennemførelsen af principperne om flexicurity på arbejdsmarkedet i praksis lægges lige så stor vægt på arbejdstagernes fleksibilitet som på deres sikkerhed og på gennem incitamenter at øge de berørte arbejdstageres deltagelse i faglig uddannelse;

| 39. | gør opmærksom på, at risikoen for alvorlig fattigdom er større for kvinder end for mænd på grund af utilstrækkelige sociale beskyttelsesordninger og fortsat forskelsbehandling især på arbejdsmarkedet, hvilket kræver specifikke og mangfoldige politiske initiativer, der tager højde for køn og de konkrete forhold; |
| --- | --- |

39.

gør opmærksom på, at risikoen for alvorlig fattigdom er større for kvinder end for mænd på grund af utilstrækkelige sociale beskyttelsesordninger og fortsat forskelsbehandling især på arbejdsmarkedet, hvilket kræver specifikke og mangfoldige politiske initiativer, der tager højde for køn og de konkrete forhold;

| 40. | anmoder medlemsstaterne om at øge midlerne til sikring af de offentlige arbejdsformidlingers effektivitet; |
| --- | --- |

40.

anmoder medlemsstaterne om at øge midlerne til sikring af de offentlige arbejdsformidlingers effektivitet;

| 41. | anmoder Kommissionen om at lempe reglerne og procedurerne for kontrol med finansieringen af kompensation for forpligtelsen til offentlig tjeneste, som belaster lokale myndigheder, der indfører lokale offentlige tjenester til støtte for de dårligst stillede; |
| --- | --- |

41.

anmoder Kommissionen om at lempe reglerne og procedurerne for kontrol med finansieringen af kompensation for forpligtelsen til offentlig tjeneste, som belaster lokale myndigheder, der indfører lokale offentlige tjenester til støtte for de dårligst stillede;

| 42. | opfordrer til værdsættelse af den viden og erfaring og de uformelle kompetencer og færdigheder, som ugunstigt stillede mennesker, der er ramt af fattigdom og social udstødelse, og/eller traditionelle samfund er i besiddelse af, samt til fremme af ordninger til godkendelse af erfaringer erhvervet gennem uformel uddannelse, og opfordrer desuden til, at man finder ud af, hvordan sådanne erfaringer kan bidrage til integration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til værdsættelse af den viden og erfaring og de uformelle kompetencer og færdigheder, som ugunstigt stillede mennesker, der er ramt af fattigdom og social udstødelse, og/eller traditionelle samfund er i besiddelse af, samt til fremme af ordninger til godkendelse af erfaringer erhvervet gennem uformel uddannelse, og opfordrer desuden til, at man finder ud af, hvordan sådanne erfaringer kan bidrage til integration på arbejdsmarkedet;

Vandrende arbejdstagere

| 43. | anmoder i fuld respekt for de forskellige metoder, de kollektive overenskomster eller lovene i de forskellige medlemsstater og nærhedsprincippet om, at man respekterer lige rettigheder og social beskyttelse for alle i de enkelte medlemsstater, uanset om de er EU-borgere eller tredjelandsborgere; kræver, at medlemsstaterne bekæmper ulovligt og sort arbejde; |
| --- | --- |

43.

anmoder i fuld respekt for de forskellige metoder, de kollektive overenskomster eller lovene i de forskellige medlemsstater og nærhedsprincippet om, at man respekterer lige rettigheder og social beskyttelse for alle i de enkelte medlemsstater, uanset om de er EU-borgere eller tredjelandsborgere; kræver, at medlemsstaterne bekæmper ulovligt og sort arbejde;

| 44. | opfordrer navnlig til foranstaltninger med sigte på kulturel og sproglig integration i værtslandet med henblik på at få bugt med social udstødelse; |
| --- | --- |

44.

opfordrer navnlig til foranstaltninger med sigte på kulturel og sproglig integration i værtslandet med henblik på at få bugt med social udstødelse;

| 45. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres samarbejde med tredjelande på uddannelses- og kulturområdet for at mindske fattigdom og social udstødelse i disse lande, støtte udviklingen og forhindre indvandring, der udelukkende er begrundet i økonomiske faktorer; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres samarbejde med tredjelande på uddannelses- og kulturområdet for at mindske fattigdom og social udstødelse i disse lande, støtte udviklingen og forhindre indvandring, der udelukkende er begrundet i økonomiske faktorer;

| 46. | mener, at den fattigdom, som rammer personer i arbejde, afspejler urimelige arbejdsvilkår, og anmoder om en skærpet indsats for at ændre dette forhold gennem lønningerne i almindelighed og mindstelønnen i særdeleshed, uanset om den styres af lovgivningen eller kollektive overenskomster, således at de sikrer en værdig levestandard; |
| --- | --- |

46.

mener, at den fattigdom, som rammer personer i arbejde, afspejler urimelige arbejdsvilkår, og anmoder om en skærpet indsats for at ændre dette forhold gennem lønningerne i almindelighed og mindstelønnen i særdeleshed, uanset om den styres af lovgivningen eller kollektive overenskomster, således at de sikrer en værdig levestandard;

| 47. | bemærker, at det ikke er nok at have arbejde for at komme ud af fattigdommen, men at yderligere tiltag er nødvendige for at bekæmpe fænomenet med fattige arbejdstagere og sikre adgangen til varig kvalitetsbeskæftigelse; |
| --- | --- |

47.

bemærker, at det ikke er nok at have arbejde for at komme ud af fattigdommen, men at yderligere tiltag er nødvendige for at bekæmpe fænomenet med fattige arbejdstagere og sikre adgangen til varig kvalitetsbeskæftigelse;

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme fuld inddragelse af kvinder på arbejdsmarkedet og lovgivning om ligeløn samt til at være mere opmærksomme på, at kvinder får en rimelig pension; |
| --- | --- |

48.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme fuld inddragelse af kvinder på arbejdsmarkedet og lovgivning om ligeløn samt til at være mere opmærksomme på, at kvinder får en rimelig pension;

| 49. | henstiller, at der indføres en passende beskatning af meget høje indkomster, som skal bidrage til at finansiere de sociale beskyttelsesordninger og mindsteindkomsten og til at formindske indkomstforskellene; |
| --- | --- |

49.

henstiller, at der indføres en passende beskatning af meget høje indkomster, som skal bidrage til at finansiere de sociale beskyttelsesordninger og mindsteindkomsten og til at formindske indkomstforskellene;

Handicappede

| 50. | anbefaler medlemsstaterne at iværksætte nye foranstaltninger for integration af sårbare og socialt udstødte grupper, særligt handicappede, i virksomhederne, herunder også socialøkonomiske virksomheder og offentlige tjenester, for at stimulere integrationen, navnlig i mere økonomisk svage og socialt mere sårbare regioner, eller udvide eksisterende lovgivning, såsom direktivet fra 2000 om beskæftigelse af handicappede; anbefaler medlemsstaterne at sikre, at handicappede deltager i uddannelse fra den tidligste barndom ved at fjerne eksisterende hindringer, og støtte dem; anbefaler medlemsstaterne at fremme et tilgængeligt miljø for handicappede og anmoder dem om at lægge særlig vægt på undervisning og pleje af mindre børn for at forebygge definitiv, uigenkaldelig udstødelse af børn med medfødte handicap; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til en mere intensiv udveksling af bedste praksis og til at iværksætte mangesidige foranstaltninger til integration af handicappede på arbejdsmarkedet; henstiller til medlemsstaterne at sikre ældre og handicappede adgang til sociale ydelser og sundhedsydelser; |
| --- | --- |

50.

anbefaler medlemsstaterne at iværksætte nye foranstaltninger for integration af sårbare og socialt udstødte grupper, særligt handicappede, i virksomhederne, herunder også socialøkonomiske virksomheder og offentlige tjenester, for at stimulere integrationen, navnlig i mere økonomisk svage og socialt mere sårbare regioner, eller udvide eksisterende lovgivning, såsom direktivet fra 2000 om beskæftigelse af handicappede; anbefaler medlemsstaterne at sikre, at handicappede deltager i uddannelse fra den tidligste barndom ved at fjerne eksisterende hindringer, og støtte dem; anbefaler medlemsstaterne at fremme et tilgængeligt miljø for handicappede og anmoder dem om at lægge særlig vægt på undervisning og pleje af mindre børn for at forebygge definitiv, uigenkaldelig udstødelse af børn med medfødte handicap; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til en mere intensiv udveksling af bedste praksis og til at iværksætte mangesidige foranstaltninger til integration af handicappede på arbejdsmarkedet; henstiller til medlemsstaterne at sikre ældre og handicappede adgang til sociale ydelser og sundhedsydelser;

Køn

| 51. | kritiserer kraftigt den omstændighed, at kønsaspektet ved fattigdom og social udstødelse fuldstændig ignoreres i Kommissionens europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

51.

kritiserer kraftigt den omstændighed, at kønsaspektet ved fattigdom og social udstødelse fuldstændig ignoreres i Kommissionens europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse;

| 52. | understreger, at kvinder i landdistrikterne ofte ikke opfattes som en del af arbejdsstyrken, selv om deres bidrag til det daglige arbejde på landbrugene er lige så vigtigt som det, der udføres af mænd, med det resultat, at de er socialt afskåret fra deres rettigheder som arbejdstagere og er sårbare over for fattigdom; |
| --- | --- |

52.

understreger, at kvinder i landdistrikterne ofte ikke opfattes som en del af arbejdsstyrken, selv om deres bidrag til det daglige arbejde på landbrugene er lige så vigtigt som det, der udføres af mænd, med det resultat, at de er socialt afskåret fra deres rettigheder som arbejdstagere og er sårbare over for fattigdom;

| 53. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage det kønsspecifikke perspektiv som et centralt element i alle fælles politikker og nationale programmer for at udrydde fattigdom og bekæmpe social udstødelse; mener endvidere, at medlemsstaterne bør inddrage kønsaspektet i deres planer for genopretning efter den økonomiske afmatning; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage det kønsspecifikke perspektiv som et centralt element i alle fælles politikker og nationale programmer for at udrydde fattigdom og bekæmpe social udstødelse; mener endvidere, at medlemsstaterne bør inddrage kønsaspektet i deres planer for genopretning efter den økonomiske afmatning;

| 54. | gør i betragtning af socialsikringspolitikkerne betydning for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse opmærksom på, at det er vigtigt med effektive og tilstrækkelige sociale ydelser til støtte for sårbare sociale grupper (f.eks. handicappede, enlige forældre, arbejdsløse osv.), men også for specifikke befolkningskategorier (f.eks. børnerige familier); |
| --- | --- |

54.

gør i betragtning af socialsikringspolitikkerne betydning for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse opmærksom på, at det er vigtigt med effektive og tilstrækkelige sociale ydelser til støtte for sårbare sociale grupper (f.eks. handicappede, enlige forældre, arbejdsløse osv.), men også for specifikke befolkningskategorier (f.eks. børnerige familier);

| 55. | anmoder medlemsstaterne om at forbedre beskyttelsen af arbejdstagere, der er blevet uegnede til deres job som følge af helbredsproblemer, en arbejdsulykke eller en erhvervssygdom, for at forhindre, at de kommer til at leve i økonomisk usikkerhed; ønsker derfor, at de nationale lovgivninger skærpes, så det bliver et krav, at der tilbydes anden beskæftigelse, før en ansættelseskontrakt opsiges; |
| --- | --- |

55.

anmoder medlemsstaterne om at forbedre beskyttelsen af arbejdstagere, der er blevet uegnede til deres job som følge af helbredsproblemer, en arbejdsulykke eller en erhvervssygdom, for at forhindre, at de kommer til at leve i økonomisk usikkerhed; ønsker derfor, at de nationale lovgivninger skærpes, så det bliver et krav, at der tilbydes anden beskæftigelse, før en ansættelseskontrakt opsiges;

| 56. | opfordrer platformen til at arbejde på definitionen af en særlig status for handicappede arbejdstagere, som sikrer dem varig beskæftigelse; |
| --- | --- |

56.

opfordrer platformen til at arbejde på definitionen af en særlig status for handicappede arbejdstagere, som sikrer dem varig beskæftigelse;

| 57. | opfordrer medlemsstaterne til, som led i en øget deltagelse på arbejdsmarkedet, især for kvinder, gennem forening af familieliv og arbejdsliv, at forbedre adgangen til sikringsordninger, som er af høj kvalitet og økonomisk overkommelige, eftersom en stor del af EU-borgerne er udelukket fra arbejdsmarkedet, fordi de påtager sig at passe et familiemedlem, hvilket øger deres risiko for at blive fattige; |
| --- | --- |

57.

opfordrer medlemsstaterne til, som led i en øget deltagelse på arbejdsmarkedet, især for kvinder, gennem forening af familieliv og arbejdsliv, at forbedre adgangen til sikringsordninger, som er af høj kvalitet og økonomisk overkommelige, eftersom en stor del af EU-borgerne er udelukket fra arbejdsmarkedet, fordi de påtager sig at passe et familiemedlem, hvilket øger deres risiko for at blive fattige;

Anvendelse af fondene

| 58. | erkender nødvendigheden af så vidt muligt at evaluere EU-fondenes, særligt Den Europæiske Socialfonds (ESF) effektivitet, virkning, koordinering og indbyrdes forhold med henblik på at opfylde målsætningen om fattigdomsbekæmpelse, selv om det ikke er deres vigtigste målsætning, ved at begrænse de økonomiske forskelle, den ulige fordeling af velstanden og forskellene i levestandard mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og regioner og derved fremme økonomisk og social samhørighed; anser projekter, der kombinerer beskæftigelsesmål og -strategier, men også aktiv integration, som f.eks. projekter, der forstærker solidariteten mellem generationerne på regionalt og lokalt plan, eller som i særlig grad bidrager til ligestilling mellem kønnene og aktiv integration af sårbare grupper, for at være prioriterede; understreger betydningen af effektive solidaritetsforanstaltninger, herunder støtte, fremskyndelse af overførsler og formindskelse af medlemsstaternes andel i samfinansieringen med budgetmidler med henblik på at skabe anstændige arbejdspladser, støtte produktive sektorer, bekæmpe fattigdom og social udstødelse og forhindre enhver ny form for afhængighed; understreger vigtigheden af at støtte bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse, adgangen til kvalitetsarbejde og ikkeforskelsbehandling, samtidig med at der sikres passende indtægter og øget adgang til kvalitetstjenester; |
| --- | --- |

58.

erkender nødvendigheden af så vidt muligt at evaluere EU-fondenes, særligt Den Europæiske Socialfonds (ESF) effektivitet, virkning, koordinering og indbyrdes forhold med henblik på at opfylde målsætningen om fattigdomsbekæmpelse, selv om det ikke er deres vigtigste målsætning, ved at begrænse de økonomiske forskelle, den ulige fordeling af velstanden og forskellene i levestandard mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og regioner og derved fremme økonomisk og social samhørighed; anser projekter, der kombinerer beskæftigelsesmål og -strategier, men også aktiv integration, som f.eks. projekter, der forstærker solidariteten mellem generationerne på regionalt og lokalt plan, eller som i særlig grad bidrager til ligestilling mellem kønnene og aktiv integration af sårbare grupper, for at være prioriterede; understreger betydningen af effektive solidaritetsforanstaltninger, herunder støtte, fremskyndelse af overførsler og formindskelse af medlemsstaternes andel i samfinansieringen med budgetmidler med henblik på at skabe anstændige arbejdspladser, støtte produktive sektorer, bekæmpe fattigdom og social udstødelse og forhindre enhver ny form for afhængighed; understreger vigtigheden af at støtte bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse, adgangen til kvalitetsarbejde og ikkeforskelsbehandling, samtidig med at der sikres passende indtægter og øget adgang til kvalitetstjenester;

| 59. | understreger den altafgørende rolle, som samhørighedspolitikken og strukturfondene spiller for fremme af beskæftigelsen og den sociale integration og bekæmpelse af fattigdom i byområder, hvor flertallet af de dårligst stillede bor, samt i landdistrikter; understreger det relevante bidrag fra Den Europæiske Fond for Globaliseringstilpasning (Globaliseringsfonden) til forebyggelse af fattigdom blandt arbejdstagere, der er ramt af krisen, og fra EU-mikrofinansieringsfaciliteten Progress til understøttelse af iværksætterkultur; slår til lyd for, at hver enkelt fonds særlige funktion bibeholdes inden for den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

59.

understreger den altafgørende rolle, som samhørighedspolitikken og strukturfondene spiller for fremme af beskæftigelsen og den sociale integration og bekæmpelse af fattigdom i byområder, hvor flertallet af de dårligst stillede bor, samt i landdistrikter; understreger det relevante bidrag fra Den Europæiske Fond for Globaliseringstilpasning (Globaliseringsfonden) til forebyggelse af fattigdom blandt arbejdstagere, der er ramt af krisen, og fra EU-mikrofinansieringsfaciliteten Progress til understøttelse af iværksætterkultur; slår til lyd for, at hver enkelt fonds særlige funktion bibeholdes inden for den næste flerårige finansielle ramme;

| 60. | understreger, at Den Europæiske Socialfond stadig er det vigtigste instrument med specifikt sigte på social integration, og mener, at den bør styrkes, således at de ambitiøse mål for Europa 2020-strategien og platformen mod fattigdom kan opfyldes; |
| --- | --- |

60.

understreger, at Den Europæiske Socialfond stadig er det vigtigste instrument med specifikt sigte på social integration, og mener, at den bør styrkes, således at de ambitiøse mål for Europa 2020-strategien og platformen mod fattigdom kan opfyldes;

| 61. | mener, at instrumenter som den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress og Grundtvigprogrammet spiller en vigtig rolle i forebyggelsen af fattigdom og social udstødelse, og mener, at de bør udbygges på grundlag af indgående analyser; |
| --- | --- |

61.

mener, at instrumenter som den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress og Grundtvigprogrammet spiller en vigtig rolle i forebyggelsen af fattigdom og social udstødelse, og mener, at de bør udbygges på grundlag af indgående analyser;

| 62. | opfordrer Kommissionen til at udpege prioriterede områder for EU-udgifter, så finansieringen kan rettes mere effektivt mod mikroregioner og/eller kvarterer, hvor beboerne er hårdest ramt af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen til at udpege prioriterede områder for EU-udgifter, så finansieringen kan rettes mere effektivt mod mikroregioner og/eller kvarterer, hvor beboerne er hårdest ramt af fattigdom og social udstødelse;

| 63. | mener, at Den Europæiske Fond for Globaliseringstilpasning, der kan tildele specifik, individuel støtte til arbejdstagere, som er blevet afskediget på grund af krisen eller globaliseringen, bør opretholdes efter 2013, og at den fulde finansiering heraf bør sikres i EU's budget med hensyn til både forpligtelser og betalinger; |
| --- | --- |

63.

mener, at Den Europæiske Fond for Globaliseringstilpasning, der kan tildele specifik, individuel støtte til arbejdstagere, som er blevet afskediget på grund af krisen eller globaliseringen, bør opretholdes efter 2013, og at den fulde finansiering heraf bør sikres i EU's budget med hensyn til både forpligtelser og betalinger;

Økonomisk styring/det europæiske halvår

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at forelægge nationale reformprogrammer, der er i overensstemmelse med platformens mål og med EU's målsætninger med hensyn til social og bæredygtig udvikling, og som støtter Kommissionens konstatering af, at fattigdom er uacceptabelt for Europa i det 21. århundrede, til ikke at sætte spørgsmålstegn ved lønindekseringssystemerne og de kollektive overenskomster eller begrænse deres investeringskapacitet og muligheder for sociale udgifter irrationelt og ubegrundet som led i den økonomiske styring, men sikre holdbarheden af de offentlige finanser og skabelsen af lønnede job ud fra den betragtning, at mindskelse af fattigdommen er en væsentlig følge af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; anmoder om en afklaring af status for de nationale handlingsplaner for social integration og især indarbejdelsen heraf i de nationale reformprogrammer under Europa 2020-strategien; anmoder Kommissionen om at udarbejde specifikke anbefalinger til landene med henblik på opfyldelse af målsætningen om begrænsning af fattigdommen, navnlig i tilfælde hvor målet ikke nås, i betragtning af, at bekæmpelsen af fattigdommen kræver en øget indsats og mobilisering af alle parter og alle midler for at reducere fattigdom og alvorlig fattigdom kraftigt på mellemlang sigt og nå frem til et lavt fattigdomsniveau eller endog udryddelse af fattigdommen senest i 2020; foreslår, at Kommission udarbejder EU-retningslinjer til medlemsstaterne til sikring af, at de regionale og lokale myndigheder og øvrige involverede parter virkelig medvirker til udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer; bemærker, at regionale og lokale pagter potentielt er den mest fyldestgørende og sammenhængende mekanisme til inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i denne proces, sådan som det foreslås i den femte samhørighedsrapport; er af den opfattelse, at Europa 2020-strategiens mål om en reduktion af antallet af fattigdomstruede personer med 20 millioner kun kan nås, hvis de stramninger, EU har indført eller vil indføre, ikke går ud over beskæftigelse og socialsikring, navnlig for de dårligst stillede; |
| --- | --- |

64.

opfordrer medlemsstaterne til at forelægge nationale reformprogrammer, der er i overensstemmelse med platformens mål og med EU's målsætninger med hensyn til social og bæredygtig udvikling, og som støtter Kommissionens konstatering af, at fattigdom er uacceptabelt for Europa i det 21. århundrede, til ikke at sætte spørgsmålstegn ved lønindekseringssystemerne og de kollektive overenskomster eller begrænse deres investeringskapacitet og muligheder for sociale udgifter irrationelt og ubegrundet som led i den økonomiske styring, men sikre holdbarheden af de offentlige finanser og skabelsen af lønnede job ud fra den betragtning, at mindskelse af fattigdommen er en væsentlig følge af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; anmoder om en afklaring af status for de nationale handlingsplaner for social integration og især indarbejdelsen heraf i de nationale reformprogrammer under Europa 2020-strategien; anmoder Kommissionen om at udarbejde specifikke anbefalinger til landene med henblik på opfyldelse af målsætningen om begrænsning af fattigdommen, navnlig i tilfælde hvor målet ikke nås, i betragtning af, at bekæmpelsen af fattigdommen kræver en øget indsats og mobilisering af alle parter og alle midler for at reducere fattigdom og alvorlig fattigdom kraftigt på mellemlang sigt og nå frem til et lavt fattigdomsniveau eller endog udryddelse af fattigdommen senest i 2020; foreslår, at Kommission udarbejder EU-retningslinjer til medlemsstaterne til sikring af, at de regionale og lokale myndigheder og øvrige involverede parter virkelig medvirker til udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer; bemærker, at regionale og lokale pagter potentielt er den mest fyldestgørende og sammenhængende mekanisme til inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i denne proces, sådan som det foreslås i den femte samhørighedsrapport; er af den opfattelse, at Europa 2020-strategiens mål om en reduktion af antallet af fattigdomstruede personer med 20 millioner kun kan nås, hvis de stramninger, EU har indført eller vil indføre, ikke går ud over beskæftigelse og socialsikring, navnlig for de dårligst stillede;

| 65. | mener, at medlemsstaterne bør sigte mod at omsætte målene for bekæmpelse af social udstødelse/fattigdom til ambitiøse nationale og regionale mål for børnefattigdom og særlige strategier, der har en flerdimensional tilgang til fattigdom blandt børn og familier; |
| --- | --- |

65.

mener, at medlemsstaterne bør sigte mod at omsætte målene for bekæmpelse af social udstødelse/fattigdom til ambitiøse nationale og regionale mål for børnefattigdom og særlige strategier, der har en flerdimensional tilgang til fattigdom blandt børn og familier;

| 66. | henstiller, at alle ngo'er og mindre foreninger støttes i deres kamp for grundlæggende rettigheder med henblik på at øge den nødvendige menneskelige investering, inddrage mennesker, som lever i fattigdom, og sikre dem bedre oplysning om deres adgang til rettigheder og retsvæsenet; |
| --- | --- |

66.

henstiller, at alle ngo'er og mindre foreninger støttes i deres kamp for grundlæggende rettigheder med henblik på at øge den nødvendige menneskelige investering, inddrage mennesker, som lever i fattigdom, og sikre dem bedre oplysning om deres adgang til rettigheder og retsvæsenet;

| 67. | bifalder forslaget om globale tilskud, som kunne hjælpe en række mindre ngo'er og foreninger i deres arbejde med bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

67.

bifalder forslaget om globale tilskud, som kunne hjælpe en række mindre ngo'er og foreninger i deres arbejde med bekæmpelse af fattigdom;

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at godkende og vedtage forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426); anmoder Kommissionen om fortsat at bidrage til overvindelsen af de tekniske vanskeligheder i Rådet for hurtigt at nå frem til en aftale og lukke hullerne i den eksisterende lovgivning, som for øjeblikket ikke dækker alle relevante aspekter, med henblik på at forsætte bekæmpelsen af forskelsbehandling, herunder diskrimination på grund af social oprindelse; |
| --- | --- |

68.

opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at godkende og vedtage forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426); anmoder Kommissionen om fortsat at bidrage til overvindelsen af de tekniske vanskeligheder i Rådet for hurtigt at nå frem til en aftale og lukke hullerne i den eksisterende lovgivning, som for øjeblikket ikke dækker alle relevante aspekter, med henblik på at forsætte bekæmpelsen af forskelsbehandling, herunder diskrimination på grund af social oprindelse;

| 69. | mener, at de tiltag, der er foreslået inden for platformens rammer, bør anerkende konsekvenserne af forskellige former for diskrimination og indføre politisk orienterede foranstaltninger, som det i øjeblikket er tilfældet f.eks. i spansk og rumænsk lovgivning, og mener i særdeleshed, at begrebet kønsmainstreaming bør udvikles for at imødegå forskellige former for diskrimination; |
| --- | --- |

69.

mener, at de tiltag, der er foreslået inden for platformens rammer, bør anerkende konsekvenserne af forskellige former for diskrimination og indføre politisk orienterede foranstaltninger, som det i øjeblikket er tilfældet f.eks. i spansk og rumænsk lovgivning, og mener i særdeleshed, at begrebet kønsmainstreaming bør udvikles for at imødegå forskellige former for diskrimination;

| 70. | anmoder om indførelse af lige løn til mænd og kvinder og ligebehandling af arbejdstagere fra EU og tredjelandsborgere; |
| --- | --- |

70.

anmoder om indførelse af lige løn til mænd og kvinder og ligebehandling af arbejdstagere fra EU og tredjelandsborgere;

| 71. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvordan man bedst bekæmper negativ forskelsbehandling, der skyldes social oprindelse; |
| --- | --- |

71.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvordan man bedst bekæmper negativ forskelsbehandling, der skyldes social oprindelse;

Den sociale økonomi

| 72. | glæder sig over Kommissionens vilje til igennem forskellige initiativer i højere grad at tilgodese de socialøkonomiske aktører - sådan som de er defineret i Parlamentets beslutning af 19. februar 2009 om den sociale økonomi - især igennem sit engagement for at afklare den juridiske ramme for virksomheder inden for den sociale økonomi (for gensidige selskaber, fonde og andelsselskaber), så de virkelig kan bidrage til bekæmpelsen af fattigdommen ved at foreslå innovative og holdbare løsninger på borgernes behov, men understreger samtidig, at social økonomi ikke er begrænset til dette aktivitetsområde; er dog bekymret over den manglende henvisning til statutten for den europæiske forening, eftersom foreningssektoren er en vigtig aktør i bekæmpelsen af fattigdommen; påpeger imidlertid, at de foranstaltninger i retning af social økonomi, bl.a. foreninger og gensidige selskaber, som foreslås på nuværende tidspunkt, ikke bidrager tilstrækkeligt til EU's politik for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, EU's økonomi og EU's samfundsmodel eller i det hele taget til at imødegå konsekvenserne af den økonomiske og sociale krise; understreger især Parlamentets krav og forventninger med hensyn til anerkendelse af socialydelser af almen interesse som bekræftet i betænkningen om fremtiden for socialydelser af almen interesse, som det vedtog den 5. juli 2011; noterer sig forslagene til revision af fællesskabsbestemmelserne om tildeling af offentlige kontrakter og statsstøtte og gentager sin anmodning om, at de tilpasses de særlige forhold, der gør sig gældende for de opgaver, der lægges ind under socialydelser af almen interesse, og deres organisationsform; støtter oprettelsen af kvalitetsarbejdspladser og individuel bistand til jobsøgning gennem indslusningsvirksomheder og virksomheder inden for den sociale økonomi, som har ekspertise i social og erhvervsmæssig integration af ugunstigt stillede grupper; gentager sin anmodning om sektororienterede lovgivningsinitiativer om kvaliteten og tilgængeligheden af socialydelser af almen interesse, særligt inden for sundhedsområdet, uddannelsesområdet, offentlig transport, energi, vand og kommunikation; |
| --- | --- |

72.

glæder sig over Kommissionens vilje til igennem forskellige initiativer i højere grad at tilgodese de socialøkonomiske aktører - sådan som de er defineret i Parlamentets beslutning af 19. februar 2009 om den sociale økonomi - især igennem sit engagement for at afklare den juridiske ramme for virksomheder inden for den sociale økonomi (for gensidige selskaber, fonde og andelsselskaber), så de virkelig kan bidrage til bekæmpelsen af fattigdommen ved at foreslå innovative og holdbare løsninger på borgernes behov, men understreger samtidig, at social økonomi ikke er begrænset til dette aktivitetsområde; er dog bekymret over den manglende henvisning til statutten for den europæiske forening, eftersom foreningssektoren er en vigtig aktør i bekæmpelsen af fattigdommen; påpeger imidlertid, at de foranstaltninger i retning af social økonomi, bl.a. foreninger og gensidige selskaber, som foreslås på nuværende tidspunkt, ikke bidrager tilstrækkeligt til EU's politik for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, EU's økonomi og EU's samfundsmodel eller i det hele taget til at imødegå konsekvenserne af den økonomiske og sociale krise; understreger især Parlamentets krav og forventninger med hensyn til anerkendelse af socialydelser af almen interesse som bekræftet i betænkningen om fremtiden for socialydelser af almen interesse, som det vedtog den 5. juli 2011; noterer sig forslagene til revision af fællesskabsbestemmelserne om tildeling af offentlige kontrakter og statsstøtte og gentager sin anmodning om, at de tilpasses de særlige forhold, der gør sig gældende for de opgaver, der lægges ind under socialydelser af almen interesse, og deres organisationsform; støtter oprettelsen af kvalitetsarbejdspladser og individuel bistand til jobsøgning gennem indslusningsvirksomheder og virksomheder inden for den sociale økonomi, som har ekspertise i social og erhvervsmæssig integration af ugunstigt stillede grupper; gentager sin anmodning om sektororienterede lovgivningsinitiativer om kvaliteten og tilgængeligheden af socialydelser af almen interesse, særligt inden for sundhedsområdet, uddannelsesområdet, offentlig transport, energi, vand og kommunikation;

| 73. | fremhæver, at det er vigtigt, at tjenester på social- og sundhedsområdet samt inden for pleje og uddannelse kan afhjælpe kapacitetsmanglerne, fremme menneskers sociale integration og bekæmpe fattigdom og social udstødelse; minder om deres potentiale til at skabe ny beskæftigelse og opfordrer til store og vedvarende investeringer i og udvikling af disse centrale tjenester og infrastrukturer; ser frem til Kommissionens handlingsplan, der skal løse manglen på nye medarbejdere i sundhedssektoren; |
| --- | --- |

73.

fremhæver, at det er vigtigt, at tjenester på social- og sundhedsområdet samt inden for pleje og uddannelse kan afhjælpe kapacitetsmanglerne, fremme menneskers sociale integration og bekæmpe fattigdom og social udstødelse; minder om deres potentiale til at skabe ny beskæftigelse og opfordrer til store og vedvarende investeringer i og udvikling af disse centrale tjenester og infrastrukturer; ser frem til Kommissionens handlingsplan, der skal løse manglen på nye medarbejdere i sundhedssektoren;

| 74. | anmoder om kraftig støtte til sikring af kvaliteten af og adgangen til socialydelser, især inden for sundhedspleje, langtidspleje, uddannelse, energi, vand og kommunikation. |
| --- | --- |

74.

anmoder om kraftig støtte til sikring af kvaliteten af og adgangen til socialydelser, især inden for sundhedspleje, langtidspleje, uddannelse, energi, vand og kommunikation.

Boliger

| 75. | opfordrer medlemsstaterne til at føre en proaktiv politik for ordentlige boliger for at sikre universel adgang til en bolig af god kvalitet, der garanterer adgang til vigtige ydelser med henblik på sundhed og sikkerhed, til en overkommelig leje eller til en favorabel købspris, og for at forebygge tabet heraf, da det at stå uden bolig udgør en alvorlig krænkelse af den menneskelige værdighed, samt en energipolitik med styrket anvendelse af vedvarende energikilder og øget energieffektivitet for at bekæmpe energiknaphed; anmoder om, at der lægges mere vægt på boliger til vandrende arbejdstagere, som ofte bliver udnyttet og tvunget til at bo i sundhedsskadelige boliger; gør opmærksom på protokol nr. 26 til Lissabontraktaten om social boligpolitik og opfordrer til at overholde denne protokols bestemmelser, især vedrørende medlemsstaternes frihed til at tilrettelægge denne politik, herunder også i spørgsmålet om dens finansiering; opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte særlige boligprogrammer og skabe muligheder for hjemløse med henblik på at sikre den mest basale levestandard for de mest sårbare i samfundet; |
| --- | --- |

75.

opfordrer medlemsstaterne til at føre en proaktiv politik for ordentlige boliger for at sikre universel adgang til en bolig af god kvalitet, der garanterer adgang til vigtige ydelser med henblik på sundhed og sikkerhed, til en overkommelig leje eller til en favorabel købspris, og for at forebygge tabet heraf, da det at stå uden bolig udgør en alvorlig krænkelse af den menneskelige værdighed, samt en energipolitik med styrket anvendelse af vedvarende energikilder og øget energieffektivitet for at bekæmpe energiknaphed; anmoder om, at der lægges mere vægt på boliger til vandrende arbejdstagere, som ofte bliver udnyttet og tvunget til at bo i sundhedsskadelige boliger; gør opmærksom på protokol nr. 26 til Lissabontraktaten om social boligpolitik og opfordrer til at overholde denne protokols bestemmelser, især vedrørende medlemsstaternes frihed til at tilrettelægge denne politik, herunder også i spørgsmålet om dens finansiering; opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte særlige boligprogrammer og skabe muligheder for hjemløse med henblik på at sikre den mest basale levestandard for de mest sårbare i samfundet;

| 76. | opfordrer medlemsstaterne til at udvide udbuddet af sociale boliger af god kvalitet for at sikre adgang til en ordentlig bolig til rimelige priser for alle, især de dårligst stillede; mener, at det er dyrere for samfundet og de lokale myndigheder at genhuse personer, der er blevet sat på gaden, end at sikre, at de kan beholde deres bolig; anbefaler derfor iværksættelse af politikker til forebyggelse af, at folk bliver sat på gaden, især ved at de offentlige myndigheder påtager sig ansvaret for betaling af huslejer og huslejerestancer for personer, som risikerer at blive sat på gaden; |
| --- | --- |

76.

opfordrer medlemsstaterne til at udvide udbuddet af sociale boliger af god kvalitet for at sikre adgang til en ordentlig bolig til rimelige priser for alle, især de dårligst stillede; mener, at det er dyrere for samfundet og de lokale myndigheder at genhuse personer, der er blevet sat på gaden, end at sikre, at de kan beholde deres bolig; anbefaler derfor iværksættelse af politikker til forebyggelse af, at folk bliver sat på gaden, især ved at de offentlige myndigheder påtager sig ansvaret for betaling af huslejer og huslejerestancer for personer, som risikerer at blive sat på gaden;

| 77. | erindrer om, at der er en sammenhæng mellem det at bo i ugunstigt stillede kvarterer, stigende fattigdom og social udstødelse samt sundhedsproblemer; anser derfor den europæiske indsats i de ugunstigt stillede kvarterer som en effektiv metode til bekæmpelse af social udstødelse og nedbringelse af sundhedsomkostningerne og opfordrer Kommissionen til at forstærke denne indsats i de kommende programmer under samhørighedspolitikken og i de øvrige af EU's programmer; |
| --- | --- |

77.

erindrer om, at der er en sammenhæng mellem det at bo i ugunstigt stillede kvarterer, stigende fattigdom og social udstødelse samt sundhedsproblemer; anser derfor den europæiske indsats i de ugunstigt stillede kvarterer som en effektiv metode til bekæmpelse af social udstødelse og nedbringelse af sundhedsomkostningerne og opfordrer Kommissionen til at forstærke denne indsats i de kommende programmer under samhørighedspolitikken og i de øvrige af EU's programmer;

| 78. | anmoder om en forhøjelse af de EFRU-bevillinger, som er øremærket til at finansiere forbedringer af energieffektiviteten i sociale boliger med henblik på at bekæmpe energiknaphed; |
| --- | --- |

78.

anmoder om en forhøjelse af de EFRU-bevillinger, som er øremærket til at finansiere forbedringer af energieffektiviteten i sociale boliger med henblik på at bekæmpe energiknaphed;

| 79. | understreger den vigtige indsats, Unionen og medlemsstaterne bør yde for at reducere energiomkostningerne på husholdningsbudgetterne, for det første ved at opnå sikre energileverancer for at beskytte sig mod de store prisudsving på energimarkedet, og for det andet ved at styrke deres politik for fremme af energieffektiviteten i husholdningerne; |
| --- | --- |

79.

understreger den vigtige indsats, Unionen og medlemsstaterne bør yde for at reducere energiomkostningerne på husholdningsbudgetterne, for det første ved at opnå sikre energileverancer for at beskytte sig mod de store prisudsving på energimarkedet, og for det andet ved at styrke deres politik for fremme af energieffektiviteten i husholdningerne;

Romaer

| 80. | anmoder om, at romaerne og de organisationer, der repræsenterer dem og arbejder sammen med dem, inddrages aktivt i udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes integration frem mod 2020, så de kan bidrage til at nå EU's fattigdomsmål; anmoder Unionen og medlemsstaterne om hurtigst muligt at iværksætte en europæisk strategi til fremme af integrationen af romaerne, og anmoder medlemsstaterne om ved årets udgang at fremlægge deres forslag til fremme af romaernes integration i overensstemmelse med den europæiske koordineringsramme for de nationale strategier for romaernes integration, som Kommissionen fremlagde i april 2011; understreger, at inddragelsen og integrationen af romaerne, i lighed med bekæmpelsen af fattigdommen og den sociale udstødelse, kræver en øget indsats for at opnå den fulde integration og for at bringe de mange former for forskelsbehandling, som de udsættes for, til ophør inden 2020; anmoder om, at romaer og indvandrere inddrages i alle Unionens eller medlemsstaternes politikker, der vedrører deres sociale integration; |
| --- | --- |

80.

anmoder om, at romaerne og de organisationer, der repræsenterer dem og arbejder sammen med dem, inddrages aktivt i udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes integration frem mod 2020, så de kan bidrage til at nå EU's fattigdomsmål; anmoder Unionen og medlemsstaterne om hurtigst muligt at iværksætte en europæisk strategi til fremme af integrationen af romaerne, og anmoder medlemsstaterne om ved årets udgang at fremlægge deres forslag til fremme af romaernes integration i overensstemmelse med den europæiske koordineringsramme for de nationale strategier for romaernes integration, som Kommissionen fremlagde i april 2011; understreger, at inddragelsen og integrationen af romaerne, i lighed med bekæmpelsen af fattigdommen og den sociale udstødelse, kræver en øget indsats for at opnå den fulde integration og for at bringe de mange former for forskelsbehandling, som de udsættes for, til ophør inden 2020; anmoder om, at romaer og indvandrere inddrages i alle Unionens eller medlemsstaternes politikker, der vedrører deres sociale integration;

| 81. | understreger betydningen af tjenester på social- og sundhedsområdet samt inden for pleje og uddannelse med henblik på at udligne forskelle, fremme den sociale integration og bekæmpe fattigdom og social udstødelse; minder om disse vigtige tjenester og infrastrukturers potentiale til at skabe ny beskæftigelse og opfordrer til store og vedvarende investeringer heri; afventer utålmodigt Kommissionens handlingsplan, der skal afhjælpe manglen på arbejdskraft i sundhedssektoren; |
| --- | --- |

81.

understreger betydningen af tjenester på social- og sundhedsområdet samt inden for pleje og uddannelse med henblik på at udligne forskelle, fremme den sociale integration og bekæmpe fattigdom og social udstødelse; minder om disse vigtige tjenester og infrastrukturers potentiale til at skabe ny beskæftigelse og opfordrer til store og vedvarende investeringer heri; afventer utålmodigt Kommissionens handlingsplan, der skal afhjælpe manglen på arbejdskraft i sundhedssektoren;

| 82. | anmoder om, at der tages hensyn til handicappedes interesser i forbindelse med planlægning, anvendelse og opfølgning af fællesskabets finansieringer, specielt inden for fremme af uddannelse, beskæftigelse og uafhængighed (transport og kommunikation); |
| --- | --- |

82.

anmoder om, at der tages hensyn til handicappedes interesser i forbindelse med planlægning, anvendelse og opfølgning af fællesskabets finansieringer, specielt inden for fremme af uddannelse, beskæftigelse og uafhængighed (transport og kommunikation);

Børn

| 83. | anmoder om, at bekæmpelsen af børnefattigdom koncentreres om forebyggelse med garanti for adgang til pasnings- og undervisningsfaciliteter af høj kvalitet for små børn for at undgå, at de fra begyndelsen af deres skolegang skal kæmpe med mange forskellige ulemper, samt om andre tilbud til børn (aktivitetscentre i skole- og ferieperioderne osv., SFO'er, kulturelle og sportslige aktiviteter osv. samt dagplejeordninger) ved hjælp af et tilstrækkeligt fintmasket net for de forskellige områder og institutioner, og opfordrer til, at der ydes økonomisk støtte til de tjenester, der har vist deres værd, og til systematisk integration af familiestøttepolitikkerne på alle relevante indsatsområder igennem kombination af en universel tilgang og målrettede foranstaltninger for de mest udsatte familier, især familier med handicappede børn, med enlige forsørgere eller børnerige familier; kræver, at der i særlig grad fokuseres på forholdet mellem forældre og børn i programmerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse med henblik på at forhindre tvangsfjernelser som er en af konsekvenserne af alvorlig fattigdom; |
| --- | --- |

83.

anmoder om, at bekæmpelsen af børnefattigdom koncentreres om forebyggelse med garanti for adgang til pasnings- og undervisningsfaciliteter af høj kvalitet for små børn for at undgå, at de fra begyndelsen af deres skolegang skal kæmpe med mange forskellige ulemper, samt om andre tilbud til børn (aktivitetscentre i skole- og ferieperioderne osv., SFO'er, kulturelle og sportslige aktiviteter osv. samt dagplejeordninger) ved hjælp af et tilstrækkeligt fintmasket net for de forskellige områder og institutioner, og opfordrer til, at der ydes økonomisk støtte til de tjenester, der har vist deres værd, og til systematisk integration af familiestøttepolitikkerne på alle relevante indsatsområder igennem kombination af en universel tilgang og målrettede foranstaltninger for de mest udsatte familier, især familier med handicappede børn, med enlige forsørgere eller børnerige familier; kræver, at der i særlig grad fokuseres på forholdet mellem forældre og børn i programmerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse med henblik på at forhindre tvangsfjernelser som er en af konsekvenserne af alvorlig fattigdom;

| 84. | understreger, at alle børn og unge har ret til uddannelse i henhold til FN’s børnekonvention, også børn og unge, som ikke har opholdstilladelse i det land, hvor de er bosiddende; |
| --- | --- |

84.

understreger, at alle børn og unge har ret til uddannelse i henhold til FN’s børnekonvention, også børn og unge, som ikke har opholdstilladelse i det land, hvor de er bosiddende;

| 85. | erindrer om, at tusindvis af børn skilles fra deres forældre på grund af deres levevilkår (manglende bolig), eller fordi deres forældre befinder sig i en meget fattig materiel, kulturel og social situation og ikke har fået den nødvendige støtte til at leve op til deres forældreansvar; |
| --- | --- |

85.

erindrer om, at tusindvis af børn skilles fra deres forældre på grund af deres levevilkår (manglende bolig), eller fordi deres forældre befinder sig i en meget fattig materiel, kulturel og social situation og ikke har fået den nødvendige støtte til at leve op til deres forældreansvar;

| 86. | anmoder om, at der sættes særligt fokus på unges fremtid og lægges en klar strategi til fremme af unges adgang til et ordentligt første job svarende til deres uddannelsesniveau; |
| --- | --- |

86.

anmoder om, at der sættes særligt fokus på unges fremtid og lægges en klar strategi til fremme af unges adgang til et ordentligt første job svarende til deres uddannelsesniveau;

| 87. | fremhæver, at bekæmpelsen af fattigdom indebærer en global og varig tilgang, som inkluderer alle sektorer inden for denne politik; minder desuden om, at det er særdeles vigtigt at styrke foranstaltningerne til forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom både på europæisk og nationalt plan; |
| --- | --- |

87.

fremhæver, at bekæmpelsen af fattigdom indebærer en global og varig tilgang, som inkluderer alle sektorer inden for denne politik; minder desuden om, at det er særdeles vigtigt at styrke foranstaltningerne til forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom både på europæisk og nationalt plan;

| 88. | betoner nødvendigheden af at vedtage en mere komplet tilgang til børnefattigdomsproblematikken og understreger samtidig de hidtil opnåede resultater i forbindelse med indførelsen af "fælles principper", således som Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) pegede på det i konklusionerne fra samlingen den 6. december 2010, hvori det opfordrede til at prioritere børnefattigdom; |
| --- | --- |

88.

betoner nødvendigheden af at vedtage en mere komplet tilgang til børnefattigdomsproblematikken og understreger samtidig de hidtil opnåede resultater i forbindelse med indførelsen af "fælles principper", således som Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) pegede på det i konklusionerne fra samlingen den 6. december 2010, hvori det opfordrede til at prioritere børnefattigdom;

| 89. | støtter Kommissionens planer om at fremlægge en henstilling om børnefattigdom i løbet af 2012; |
| --- | --- |

89.

støtter Kommissionens planer om at fremlægge en henstilling om børnefattigdom i løbet af 2012;

| 90. | støtter konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) i juni, der understøtter en integreret strategi til forebyggelse af børnefattigdom og fremme af børns velfærd med fokus på en passende husstandsindtægt, adgang til tjenester, inklusive tidlig læring og barnepleje samt børns deltagelse; kræver en detaljeret køreplan for gennemførelse af den foreslåede meddelelse i 2012; |
| --- | --- |

90.

støtter konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) i juni, der understøtter en integreret strategi til forebyggelse af børnefattigdom og fremme af børns velfærd med fokus på en passende husstandsindtægt, adgang til tjenester, inklusive tidlig læring og barnepleje samt børns deltagelse; kræver en detaljeret køreplan for gennemførelse af den foreslåede meddelelse i 2012;

| 91. | fremhæver vigtigheden af strukturfondene, navnlig Den Europæiske Socialfond, som et centralt værktøj til at bistå medlemsstaterne med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre flere medfinansierede aktioner til støtte for tjenester som f.eks. faciliteter for børn, ældre og plejekrævende personer; |
| --- | --- |

91.

fremhæver vigtigheden af strukturfondene, navnlig Den Europæiske Socialfond, som et centralt værktøj til at bistå medlemsstaterne med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre flere medfinansierede aktioner til støtte for tjenester som f.eks. faciliteter for børn, ældre og plejekrævende personer;

| 92. | anmoder Kommissionen om at sikre, at stramninger, der aftales med medlemsstaterne, ikke er i strid med eller sætter spørgsmålstegn ved opnåelsen af Europa 2020-målene om at hjælpe 20 mio. mennesker ud af fattigdom; |
| --- | --- |

92.

anmoder Kommissionen om at sikre, at stramninger, der aftales med medlemsstaterne, ikke er i strid med eller sætter spørgsmålstegn ved opnåelsen af Europa 2020-målene om at hjælpe 20 mio. mennesker ud af fattigdom;

| 93. | opfordrer til at bekæmpe fattigdommens onde cirkel for at undgå videreførelse af fattigdom fra generation til generation; |
| --- | --- |

93.

opfordrer til at bekæmpe fattigdommens onde cirkel for at undgå videreførelse af fattigdom fra generation til generation;

| 94. | opfordrer medlemsstaterne til at anerkende den sande værdi af kunstneres rolle i social integration og bekæmpelse af fattigdom, navnlig ved at fremme deres arbejdsvilkår og status; |
| --- | --- |

94.

opfordrer medlemsstaterne til at anerkende den sande værdi af kunstneres rolle i social integration og bekæmpelse af fattigdom, navnlig ved at fremme deres arbejdsvilkår og status;

Minimumsindkomst

| 95. | ønsker, at Kommissionen under hensyntagen til nærhedsprincippet iværksætter en høring om muligheden af et lovgivningsinitiativ om en minimumsindkomst, der er hensigtsmæssig og muliggør økonomisk udvikling, som gør det muligt at forebygge fattigdom og skabe et grundlag for et værdigt liv, fuldstændig og uhindret samfundsdeltagelse og uddannelses- og jobsøgning, og som kan fungere som en automatisk stabiliserende faktor for økonomien, under hensyntagen til forskellig praksis, kollektive aftaler og lovbestemmelser i de forskellige medlemsstater, idet fastsættelsen af en minimumsindkomst dog forbliver de enkelte medlemsstaters ansvar; ønsker, at Kommissionen hjælper medlemsstaterne med at dele bedste praksis i forbindelse med fastsættelse af minimumsindkomster, og opfordrer medlemsstaterne til at udvikle mindsteindkomstordninger, der som minimum er baseret på 60 % af gennemsnitsindkomsten i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

95.

ønsker, at Kommissionen under hensyntagen til nærhedsprincippet iværksætter en høring om muligheden af et lovgivningsinitiativ om en minimumsindkomst, der er hensigtsmæssig og muliggør økonomisk udvikling, som gør det muligt at forebygge fattigdom og skabe et grundlag for et værdigt liv, fuldstændig og uhindret samfundsdeltagelse og uddannelses- og jobsøgning, og som kan fungere som en automatisk stabiliserende faktor for økonomien, under hensyntagen til forskellig praksis, kollektive aftaler og lovbestemmelser i de forskellige medlemsstater, idet fastsættelsen af en minimumsindkomst dog forbliver de enkelte medlemsstaters ansvar; ønsker, at Kommissionen hjælper medlemsstaterne med at dele bedste praksis i forbindelse med fastsættelse af minimumsindkomster, og opfordrer medlemsstaterne til at udvikle mindsteindkomstordninger, der som minimum er baseret på 60 % af gennemsnitsindkomsten i de enkelte medlemsstater;

Manglende anvendelse af sociale ydelser

| 96. | minder om, at de tilfælde, hvor de sociale ydelser ikke anvendes, ifølge OECD udgør 20-40 %; opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå deres ordninger for indkomststøtte og socialydelser med henblik på at forebygge skjult fattigdom ved at øge gennemsigtigheden, oplyse modtagerne mere effektivt om deres rettigheder, etablere mere effektive rådgivningstjenester, forenkle procedurerne og træffe foranstaltninger og iværksætte politikker til bekæmpelse af stigmatisering og forskelsbehandling af modtagere af en mindsteindkomst; |
| --- | --- |

96.

minder om, at de tilfælde, hvor de sociale ydelser ikke anvendes, ifølge OECD udgør 20-40 %; opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå deres ordninger for indkomststøtte og socialydelser med henblik på at forebygge skjult fattigdom ved at øge gennemsigtigheden, oplyse modtagerne mere effektivt om deres rettigheder, etablere mere effektive rådgivningstjenester, forenkle procedurerne og træffe foranstaltninger og iværksætte politikker til bekæmpelse af stigmatisering og forskelsbehandling af modtagere af en mindsteindkomst;

| 97. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre passende støtte, uddannelse og midlertidig aflastning for personer, der tager sig af deres nærmeste, således at ældre og plejekrævende personer kan forblive i deres eget hjem og i vante omgivelser, så længe de ønsker det; |
| --- | --- |

97.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre passende støtte, uddannelse og midlertidig aflastning for personer, der tager sig af deres nærmeste, således at ældre og plejekrævende personer kan forblive i deres eget hjem og i vante omgivelser, så længe de ønsker det;

| 98. | anmoder Kommissionen om at vurdere, i hvor høj grad overdreven gældsætning bidrager til fattigdom, og fremme udveksling af god praksis for foranstaltninger til bekæmpelse af overdreven gældsætning inden for platformens rammer; |
| --- | --- |

98.

anmoder Kommissionen om at vurdere, i hvor høj grad overdreven gældsætning bidrager til fattigdom, og fremme udveksling af god praksis for foranstaltninger til bekæmpelse af overdreven gældsætning inden for platformens rammer;

Ældre - plejeorlov

| 99. | mener, at programmerne for ældreomsorg, herunder pleje i hjemmet, skal udvikles og omlægges i samtlige medlemsstater for at forhindre, at de involverede personer bliver ramt af marginalisering eller fattigdom, og mener desuden, at familiemedlemmers pleje af ældre pårørende bør støttes, om muligt økonomisk, i overensstemmelse med målsætningen om fremme af et bæredygtigt samfund, med henblik på især at øge støtten til en aktiv alderdom og til solidaritet mellem generationerne, forbedre tilgængeligheden og solidariteten og højne plejekvaliteten på lang sigt; anmoder Kommissionen om at overveje, om et direktiv om plejeorlov kunne bidrage hertil; |
| --- | --- |

99.

mener, at programmerne for ældreomsorg, herunder pleje i hjemmet, skal udvikles og omlægges i samtlige medlemsstater for at forhindre, at de involverede personer bliver ramt af marginalisering eller fattigdom, og mener desuden, at familiemedlemmers pleje af ældre pårørende bør støttes, om muligt økonomisk, i overensstemmelse med målsætningen om fremme af et bæredygtigt samfund, med henblik på især at øge støtten til en aktiv alderdom og til solidaritet mellem generationerne, forbedre tilgængeligheden og solidariteten og højne plejekvaliteten på lang sigt; anmoder Kommissionen om at overveje, om et direktiv om plejeorlov kunne bidrage hertil;

| 100. | anmoder Kommissionen om at lægge tilstrækkelig vægt på udvikling af social innovation, fremme af socialpolitikken med udgangspunkt i de konkrete forhold samt en mere gennemtænkt iværksættelse af konsekvensvurderinger med henblik på at opnå en reel merværdi og foreslå innovative, bæredygtige løsninger i overensstemmelse med de demografiske tendenser; |
| --- | --- |

100.

anmoder Kommissionen om at lægge tilstrækkelig vægt på udvikling af social innovation, fremme af socialpolitikken med udgangspunkt i de konkrete forhold samt en mere gennemtænkt iværksættelse af konsekvensvurderinger med henblik på at opnå en reel merværdi og foreslå innovative, bæredygtige løsninger i overensstemmelse med de demografiske tendenser;

| 101. | understreger vigtigheden af at udvikle politikforslag på medlemsstatsplan for at løse problemer i forbindelse med fattigdom og udstødelse, såsom hjemløshed og narkotika- og alkoholafhængighed; opfordrer til en mere effektiv udveksling af bedste praksis på disse områder mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

101.

understreger vigtigheden af at udvikle politikforslag på medlemsstatsplan for at løse problemer i forbindelse med fattigdom og udstødelse, såsom hjemløshed og narkotika- og alkoholafhængighed; opfordrer til en mere effektiv udveksling af bedste praksis på disse områder mellem medlemsstaterne;

| 102. | understreger vigtigheden af at foreslå foranstaltninger til forenkling af adgangen til EU-finansiering for organisationer, der opererer i sektoren for frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

102.

understreger vigtigheden af at foreslå foranstaltninger til forenkling af adgangen til EU-finansiering for organisationer, der opererer i sektoren for frivilligt arbejde;

| 103. | anmoder Kommissionen om at tage højde for Parlamentets betænkning om grønbogen om de europæiske pensionsordningers fremtid; |
| --- | --- |

103.

anmoder Kommissionen om at tage højde for Parlamentets betænkning om grønbogen om de europæiske pensionsordningers fremtid;

| 104. | anbefaler medlemsstaterne at indføre et passende minimumsbeløb for pensioner, som gør det muligt for ældre at leve et værdigt liv; |
| --- | --- |

104.

anbefaler medlemsstaterne at indføre et passende minimumsbeløb for pensioner, som gør det muligt for ældre at leve et værdigt liv;

| 105. | opfordrer Kommissionen til at overveje et sæt overordnede retningslinjer og principper med henblik på at sikre tilstrækkelige og bæredygtige pensionsordninger for effektivt at bekæmpe risikoen for fattigdom, som truer kvinder som følge af usikre og sporadiske beskæftigelsesforhold og lav løn; konstaterer, at er det nødvendigt at sikre, at velfærdsydelser i højere grad kan indrettes efter individuelle og familiemæssige forhold, og samtidig at forøge prestigen ved moderskab og udførelse af plejeopgaver; |
| --- | --- |

105.

opfordrer Kommissionen til at overveje et sæt overordnede retningslinjer og principper med henblik på at sikre tilstrækkelige og bæredygtige pensionsordninger for effektivt at bekæmpe risikoen for fattigdom, som truer kvinder som følge af usikre og sporadiske beskæftigelsesforhold og lav løn; konstaterer, at er det nødvendigt at sikre, at velfærdsydelser i højere grad kan indrettes efter individuelle og familiemæssige forhold, og samtidig at forøge prestigen ved moderskab og udførelse af plejeopgaver;

*

* *

| 106. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

106.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 298 af 7.11.2008, s. 20.

(4)  Rådet, pressemeddelelse 10560/10 (presse 156), 3019. samling i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik), Luxembourg, den 7. og 8. juni 2010.

(5)  3053. samling i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik), Luxembourg, den 6. december 2010.

(6)  Rådet, pressemeddelelse 7360/11 (presse 52), 3073. samling i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik), Bruxelles, den 7. marts 2011.

(7)  Udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse (SPC) til Rådet og Det Europæiske Råd, 6491/11, SOC 124 af 15. februar 2011.

(8)  Rapport fra Udvalget for Social Beskyttelse til Rådet og Det Europæiske Råd, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, af 18. februar 2011.

(9)  Udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse (SPC) til Rådet og Det Europæiske Råd, 9960/10, SOC 357 SAN 122 af 20. maj 2010.

(10)  EUT C 166 af 7.6.2011, s. 18.

(11)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 130.

(12)  EUT L 307 af 18.11.2008, s. 11.

(13)  EFT C 87 E af 11.4.2002, s. 253.

(14)  EUT C 9 E af 15.1.2010, s. 11.

(15)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 23.

(16)  EUT C 76 E af 25.3.2010, s. 16

(17)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 57.

(18)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 120.

(19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0262.

(20)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 116.

(21)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0376.

(22)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0375.

(23)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0058.

(24)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0086.

(25)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 49.

(26)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0338.

(27)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0092.

(28)  EUT C 259 E af 29.10.2009, s. 19.

(29)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0499.

(30)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0383.

(31)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0453.

(32)  Rådets konklusioner af 7. marts 2011, Bruxelles.

(33)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 79.

(34)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0319.

(35)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0365.

(36)  Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse (KOM(2010)0758).

(37)  EUROSTAT (2009), rapport fra Udvalget for Social Beskyttelse om vurdering af den sociale dimension i Europa 2020-strategien (10. februar 2011).

(38)  Kommissionen for sociale sundhedsdeterminanter (2008). "Closing the gap in a generation: health equity through action on the social determinants of health". Afsluttende rapport fra kommissionen for sociale sundhedsdeterminanter. Genève. Verdenssundhedsorganisationen.

---

Onsdag den 16. november 2011

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/79

---

Onsdag den 16. november 2011Arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2010

P7_TA(2011)0501

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2010 (2011/2120(INI))

2013/C 153 E/09

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1) og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 og i Ouagadougou den 22. juni 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1) og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 og i Ouagadougou den 22. juni 2010 (2),

| — | der henviser til forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, som blev vedtaget den 3. april 2003 (3) og senest ændret i Port Moresby (Papua New Guinea) den 28. november 2008 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, som blev vedtaget den 3. april 2003 (3) og senest ændret i Port Moresby (Papua New Guinea) den 28. november 2008 (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5),

| — | der henviser til Kigalierklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 22. november 2007 i Kigali (Rwanda) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kigalierklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 22. november 2007 i Kigali (Rwanda) (6),

| — | der henviser til Luandaerklæringen om den anden revision af partnerskabsaftalen AVS-EU (Cotonouaftalen), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. december 2009 i Luanda (Angola) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Luandaerklæringen om den anden revision af partnerskabsaftalen AVS-EU (Cotonouaftalen), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. december 2009 i Luanda (Angola) (7),

| — | der henviser til kommunikéet, som blev vedtaget den 29. april 2010 i Mahé (Seychellerne) på det regionale møde i Den Parlamentariske Forsamling Det Østlige og Sydlige Afrika-Det Indiske Ocean (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet, som blev vedtaget den 29. april 2010 i Mahé (Seychellerne) på det regionale møde i Den Parlamentariske Forsamling Det Østlige og Sydlige Afrika-Det Indiske Ocean (8),

| — | der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand, som blev undertegnet den 18. december 2007 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand, som blev undertegnet den 18. december 2007 (9),

| — | der henviser til de beslutninger, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i 2010:






  — | i Tenerife om:






  — | klimaforandringernes økonomiske og finansielle indvirkning på AVS-staterne |
| --- | --- | --- | --- |

—

der henviser til de beslutninger, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i 2010:

—

i Tenerife om:

—

klimaforandringernes økonomiske og finansielle indvirkning på AVS-staterne

| — | den globale krises sociale følger |
| --- | --- |

—

den globale krises sociale følger

| — | genopbygning og rehabilitering efter katastrofen i Haiti og forbindelsen mellem fattigdom og naturkatastrofer |
| --- | --- |

—

genopbygning og rehabilitering efter katastrofen i Haiti og forbindelsen mellem fattigdom og naturkatastrofer

| — | støtte til konsolidering af freden i det sydlige Sudan, og |
| --- | --- |

—

støtte til konsolidering af freden i det sydlige Sudan, og

| — | erklæringen om bananaftalen mellem EU og Latinamerika og dens virkning på bananproducenterne i EU og i AVS- staterne og konklusionerne om de regionale strategidokumenter for de seks AVS-regioner (10), |
| --- | --- |

—

erklæringen om bananaftalen mellem EU og Latinamerika og dens virkning på bananproducenterne i EU og i AVS- staterne og konklusionerne om de regionale strategidokumenter for de seks AVS-regioner (10),

| — | i Kinshasa om:






  — | frie og uafhængige medier |
| --- | --- | --- |

—

i Kinshasa om:

—

frie og uafhængige medier

| — | efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene |
| --- | --- |

—

efter København: teknologioverførsel, nye teknologier og teknisk kapacitetsopbygning i AVS-landene

| — | opnåelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer |
| --- | --- |

—

opnåelse af 2015-målene: innovative løsninger på de sociale og økonomiske udfordringer

| — | fødevaresikkerhed |
| --- | --- |

—

fødevaresikkerhed

| — | sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker, og |
| --- | --- |

—

sikkerhedsproblemet i Sahel-Sahara-regionen: terrorisme samt handel med narkotika, våben og mennesker, og

| — | erklæringen om offentliggørelsen af resultaterne af den anden runde af præsidentvalget den 28. november 2010 i Elfenbenskysten (11), |
| --- | --- |

—

erklæringen om offentliggørelsen af resultaterne af den anden runde af præsidentvalget den 28. november 2010 i Elfenbenskysten (11),

| — | der henviser til erklæringen af 28. september 2010 fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om religionernes fredelige sameksistens og den vægt, der lægges på fænomenet homoseksualitet i AVS-EU-partnerskabet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 28. september 2010 fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om religionernes fredelige sameksistens og den vægt, der lægges på fænomenet homoseksualitet i AVS-EU-partnerskabet,

| — | der henviser til erklæringen af 6. december 2010, som blev afgivet af medlemmer af Europa-Parlamentets PPE-Gruppe, S&D-Gruppe, ALDE-Gruppe, Verts/ALE-Gruppe og GUE/NGL-Gruppe som en reaktion på ovennævnte AVS-erklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 6. december 2010, som blev afgivet af medlemmer af Europa-Parlamentets PPE-Gruppe, S&D-Gruppe, ALDE-Gruppe, Verts/ALE-Gruppe og GUE/NGL-Gruppe som en reaktion på ovennævnte AVS-erklæring,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0315/2011),

| A. | der henviser til, at Rådet ikke var repræsenteret på den 20. samling i Kinshasa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet ikke var repræsenteret på den 20. samling i Kinshasa;

| B. | der henviser til, at Den Blandende Parlamentariske Forsamling AVS-EU er det største parlamentariske organ med deltagelse af lande fra både nord og syd; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Blandende Parlamentariske Forsamling AVS-EU er det største parlamentariske organ med deltagelse af lande fra både nord og syd;

| C. | der henviser til, at budgettet for AVS-landenes sekretariat gjorde det muligt i 2010 at arrangere to undersøgelsesmissioner til Madagaskar og Haiti og en mission til overvågning af valget i Burundi; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at budgettet for AVS-landenes sekretariat gjorde det muligt i 2010 at arrangere to undersøgelsesmissioner til Madagaskar og Haiti og en mission til overvågning af valget i Burundi;

| D. | der henviser til, at kommissæren med ansvar for udvikling og humanitær bistand under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Wiesbaden (Tyskland) i juni 2007 gav tilsagn om at ville fremlægge de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (perioden 2008-2013) til demokratisk kontrol i parlamenterne, og glæder sig over, at dette tilsagn er blevet indfriet, og at der vedtoges konklusioner om de regionale strategidokumenter under den 19. samling i Tenerife; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kommissæren med ansvar for udvikling og humanitær bistand under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Wiesbaden (Tyskland) i juni 2007 gav tilsagn om at ville fremlægge de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (perioden 2008-2013) til demokratisk kontrol i parlamenterne, og glæder sig over, at dette tilsagn er blevet indfriet, og at der vedtoges konklusioner om de regionale strategidokumenter under den 19. samling i Tenerife;

| E. | der henviser til, at revisionen af Cotonouaftalen i 2010 gav rig lejlighed til at styrke Den Blandede Parlamentariske Forsamlings rolle og dens regionale dimension samt udvikle demokratisk kontrol i AVS-regionerne og AVS-landene; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at revisionen af Cotonouaftalen i 2010 gav rig lejlighed til at styrke Den Blandede Parlamentariske Forsamlings rolle og dens regionale dimension samt udvikle demokratisk kontrol i AVS-regionerne og AVS-landene;

| F. | der henviser til, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings regionale møde i Seychellerne i 2010 var meget vellykket og førte til vedtagelse af Mahékommunikéet, som er nævnt ovenfor; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings regionale møde i Seychellerne i 2010 var meget vellykket og førte til vedtagelse af Mahékommunikéet, som er nævnt ovenfor;

| G. | der henviser til, at situationen på Haiti 20 måneder efter jordskælvet, som hærgede øen, fortsat er dramatisk, og glæder sig over konklusionerne fra Den Blandede Parlamentariske Forsamlings undersøgelsesmission til landet og den beslutning, der vedtoges i Tenerife; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at situationen på Haiti 20 måneder efter jordskælvet, som hærgede øen, fortsat er dramatisk, og glæder sig over konklusionerne fra Den Blandede Parlamentariske Forsamlings undersøgelsesmission til landet og den beslutning, der vedtoges i Tenerife;

| 1. | glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling i 2010 fortsatte med at skabe en ramme for en åben, demokratisk og dybdegående dialog mellem Den Europæiske Union og AVS-landene om Cotonouaftalen, herunder ØPA’erne, men også om de regionale strategidokumenter for de seks AVS-regioner; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling i 2010 fortsatte med at skabe en ramme for en åben, demokratisk og dybdegående dialog mellem Den Europæiske Union og AVS-landene om Cotonouaftalen, herunder ØPA’erne, men også om de regionale strategidokumenter for de seks AVS-regioner;

| 2. | understreger, at det er nødvendigt at lægge større vægt på resultaterne af arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og at sikre sammenhæng mellem dens og Europa-Parlamentets beslutninger; anmoder om større deltagelse og engagement fra medlemmerne af Europa-Parlamentet i dens møder og aktiviteter; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er nødvendigt at lægge større vægt på resultaterne af arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og at sikre sammenhæng mellem dens og Europa-Parlamentets beslutninger; anmoder om større deltagelse og engagement fra medlemmerne af Europa-Parlamentet i dens møder og aktiviteter;

| 3. | beklager, at Rådet ikke var til stede under den 20. samling i Kinshasa og opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant til at sikre, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EEAS) vil føre til en klarlæggelse af Rådets rolle og en klar afgrænsning af ansvaret mellem EEAS og Kommissionen, for så vidt angår gennemførelsen af Cotonouaftalen; |
| --- | --- |

3.

beklager, at Rådet ikke var til stede under den 20. samling i Kinshasa og opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant til at sikre, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EEAS) vil føre til en klarlæggelse af Rådets rolle og en klar afgrænsning af ansvaret mellem EEAS og Kommissionen, for så vidt angår gennemførelsen af Cotonouaftalen;

| 4. | understreger navnlig den vigtige rolle, som de nationale parlamenter i AVS-landene spiller med hensyn til at forvalte og overvåge – og de lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer med hensyn til at overvåge – de nationale og regionale strategidokumenter og gennemførelsen af EUF, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at de inddrages heri; understreger desuden behovet for skarp parlamentarisk kontrol under forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

4.

understreger navnlig den vigtige rolle, som de nationale parlamenter i AVS-landene spiller med hensyn til at forvalte og overvåge – og de lokale myndigheder og ikke-statslige organisationer med hensyn til at overvåge – de nationale og regionale strategidokumenter og gennemførelsen af EUF, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at de inddrages heri; understreger desuden behovet for skarp parlamentarisk kontrol under forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler;

| 5. | opfordrer AVS-landenes parlamenter til at insistere på, at deres regeringer og Kommissionen inddrager dem i processen med at udarbejde og gennemføre de nationale og regionale strategidokumenter vedrørende samarbejdet mellem EU og deres lande i perioden 2008-2013, og sikre, at de inddrages fuldt ud i ØPA-forhandlingerne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer AVS-landenes parlamenter til at insistere på, at deres regeringer og Kommissionen inddrager dem i processen med at udarbejde og gennemføre de nationale og regionale strategidokumenter vedrørende samarbejdet mellem EU og deres lande i perioden 2008-2013, og sikre, at de inddrages fuldt ud i ØPA-forhandlingerne;

| 6. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at lægge pres på EU's medlemsstater for at få dem til at træffe uopsættelige foranstaltninger til at efterkomme deres løfte om at yde 0,7 % af deres BNI i bistand med henblik på at nå 2015-målene såvel som deres særlige løfter over for Afrika og de mindst udviklede lande, og henstiller til fuldstændigt gennemsigtige, flerårige, bindende foranstaltninger, herunder lovgivning; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at lægge pres på EU's medlemsstater for at få dem til at træffe uopsættelige foranstaltninger til at efterkomme deres løfte om at yde 0,7 % af deres BNI i bistand med henblik på at nå 2015-målene såvel som deres særlige løfter over for Afrika og de mindst udviklede lande, og henstiller til fuldstændigt gennemsigtige, flerårige, bindende foranstaltninger, herunder lovgivning;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at stille alle eksisterende oplysninger til rådighed for AVS-landenes parlamenter og til at hjælpe dem med at udøve demokratisk kontrol, især gennem kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at stille alle eksisterende oplysninger til rådighed for AVS-landenes parlamenter og til at hjælpe dem med at udøve demokratisk kontrol, især gennem kapacitetsopbygning;

| 8. | opfordrer AVS-landenes parlamenter og regeringer til at vedtage bestemmelser til bekæmpelse af klimaændringer, som tager hensyn til, at det er nødvendigt at fremme vækst, udrydde fattigdom og garantere lige adgang til ressourcer; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til i samarbejde med AVS-landenes regeringer og Den Blandede Parlamentariske Forsamling at kontrollere, at EU’s vandfond, der er blevet oprettet for at kunne tilbyde de fattigste AVS-landes befolkninger vandforsyninger og sanitetsfaciliteter, anvendes effektivt og fordelagtigt; |
| --- | --- |

8.

opfordrer AVS-landenes parlamenter og regeringer til at vedtage bestemmelser til bekæmpelse af klimaændringer, som tager hensyn til, at det er nødvendigt at fremme vækst, udrydde fattigdom og garantere lige adgang til ressourcer; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til i samarbejde med AVS-landenes regeringer og Den Blandede Parlamentariske Forsamling at kontrollere, at EU’s vandfond, der er blevet oprettet for at kunne tilbyde de fattigste AVS-landes befolkninger vandforsyninger og sanitetsfaciliteter, anvendes effektivt og fordelagtigt;

| 9. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Kommissionen såvel som AVS-landenes regeringer og parlamenter til at forsvare deres fulde ret til jord og vedtage foranstaltninger, der begrænser beslaglæggelsen af jord, som kan give anledning til miljøødelæggelser, små lokale jordbesidderes og arbejdstageres migration, misbrug af ressourcer såvel som tab af midler til underhold og manglende fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og Kommissionen såvel som AVS-landenes regeringer og parlamenter til at forsvare deres fulde ret til jord og vedtage foranstaltninger, der begrænser beslaglæggelsen af jord, som kan give anledning til miljøødelæggelser, små lokale jordbesidderes og arbejdstageres migration, misbrug af ressourcer såvel som tab af midler til underhold og manglende fødevaresikkerhed;

| 10. | henleder i denne forbindelse opmærksomheden på behovet for at inddrage parlamenterne i den demokratiske proces og i de nationale udviklingsstrategier; understreger deres altafgørende rolle ved fastlæggelsen og opfølgningen af samt kontrollen med udviklingspolitikker; |
| --- | --- |

10.

henleder i denne forbindelse opmærksomheden på behovet for at inddrage parlamenterne i den demokratiske proces og i de nationale udviklingsstrategier; understreger deres altafgørende rolle ved fastlæggelsen og opfølgningen af samt kontrollen med udviklingspolitikker;

| 11. | understreger, at det er nødvendigt at forsvare mediernes frihed og uafhængighed, da disse er vigtige elementer i sikringen af pluralismen og inddragelsen af demokratiske oppositioner og mindretal i det politiske liv; |
| --- | --- |

11.

understreger, at det er nødvendigt at forsvare mediernes frihed og uafhængighed, da disse er vigtige elementer i sikringen af pluralismen og inddragelsen af demokratiske oppositioner og mindretal i det politiske liv;

| 12. | opfordrer Den Europæiske Union og AVS-landene til at fremme borgernes, og især kvindernes, deltagelse inden for områder som f.eks. kønsbestemt vold eller menneskehandel, da inddragelsen af samfundet er absolut nødvendig, hvis man skal nå frem til en løsning på problemerne; anerkender kvinders færdigheder med hensyn til problem- og konfliktløsning og anmoder Kommissionen og Den Blandede Parlamentariske Forsamling om at styrke kvinders deltagelse i task forces og arbejdsgrupper om familieliv, børnepasning, uddannelse, osv. |
| --- | --- |

12.

opfordrer Den Europæiske Union og AVS-landene til at fremme borgernes, og især kvindernes, deltagelse inden for områder som f.eks. kønsbestemt vold eller menneskehandel, da inddragelsen af samfundet er absolut nødvendig, hvis man skal nå frem til en løsning på problemerne; anerkender kvinders færdigheder med hensyn til problem- og konfliktløsning og anmoder Kommissionen og Den Blandede Parlamentariske Forsamling om at styrke kvinders deltagelse i task forces og arbejdsgrupper om familieliv, børnepasning, uddannelse, osv.

| 13. | opfordrer parlamenterne til at foretage grundig parlamentarisk kontrol med EUF; fremhæver Den Blandede Parlamentariske Forsamlings nøglerolle i denne debat og opfordrer den og AVS-landenes parlamenter til at tage aktivt del deri, navnlig i forbindelse med ratificeringen af den reviderede Cotonouaftale; |
| --- | --- |

13.

opfordrer parlamenterne til at foretage grundig parlamentarisk kontrol med EUF; fremhæver Den Blandede Parlamentariske Forsamlings nøglerolle i denne debat og opfordrer den og AVS-landenes parlamenter til at tage aktivt del deri, navnlig i forbindelse med ratificeringen af den reviderede Cotonouaftale;

| 14. | anmoder Kommissionen om at ajourføre Den Blandede Parlamentariske Forsamling om udviklingen i ratificeringen af Cotonou-partnerskabsaftalen som revideret i Ouagadougou den 22. juni 2010; |
| --- | --- |

14.

anmoder Kommissionen om at ajourføre Den Blandede Parlamentariske Forsamling om udviklingen i ratificeringen af Cotonou-partnerskabsaftalen som revideret i Ouagadougou den 22. juni 2010;

| 15. | glæder sig over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings i stigende grad parlamentariske – og dermed politiske – karakter samt den stadig mere aktive rolle, som dens medlemmer spiller, og den forbedrede kvalitet af dens drøftelser, som yder et afgørende bidrag til AVS-EU-partnerskabet; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings i stigende grad parlamentariske – og dermed politiske – karakter samt den stadig mere aktive rolle, som dens medlemmer spiller, og den forbedrede kvalitet af dens drøftelser, som yder et afgørende bidrag til AVS-EU-partnerskabet;

| 16. | beklager dybt, at der under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde i Kinshasa praktisk talt ikke blev talt om den forøgede massive seksuelle vold og den generelle straffrihed, især i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo; |
| --- | --- |

16.

beklager dybt, at der under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde i Kinshasa praktisk talt ikke blev talt om den forøgede massive seksuelle vold og den generelle straffrihed, især i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo;

| 17. | opfordrer Kommissionen og Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fremme en retfærdig og bæredygtig udvikling, herunder den sociale dimension, som støtter nye virksomhedsformer (f.eks. kooperativer); |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fremme en retfærdig og bæredygtig udvikling, herunder den sociale dimension, som støtter nye virksomhedsformer (f.eks. kooperativer);

| 18. | bekræfter, at princippet om ikke-forskelsbehandling, herunder diskrimination på grundlag af seksuel orientering, ikke vil blive sat på spil i AVS-EU-partnerskabet; |
| --- | --- |

18.

bekræfter, at princippet om ikke-forskelsbehandling, herunder diskrimination på grundlag af seksuel orientering, ikke vil blive sat på spil i AVS-EU-partnerskabet;

| 19. | anmoder Kommissionen om at informere medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling om den fællesskabsstøtte, der er blevet tildelt modtagerlandene i form af budgetstøtte; understreger, at nogle af de lande, der nyder godt af budgetstøtten, har et kontroversielt politisk styre, og at Kommissionen bør holde de europæiske parlamentsmedlemmer informeret om betingelserne for at være berettiget til budgetstøtte samt om kontrollen med opfyldelsen af disse betingelser; |
| --- | --- |

19.

anmoder Kommissionen om at informere medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling om den fællesskabsstøtte, der er blevet tildelt modtagerlandene i form af budgetstøtte; understreger, at nogle af de lande, der nyder godt af budgetstøtten, har et kontroversielt politisk styre, og at Kommissionen bør holde de europæiske parlamentsmedlemmer informeret om betingelserne for at være berettiget til budgetstøtte samt om kontrollen med opfyldelsen af disse betingelser;

| 20. | anser drøftelserne med de lokale myndigheder om landets situation, som for første gang har fundet sted i Kinshasa, for at være et vigtigt eksempel på denne forbedrede dialog; |
| --- | --- |

20.

anser drøftelserne med de lokale myndigheder om landets situation, som for første gang har fundet sted i Kinshasa, for at være et vigtigt eksempel på denne forbedrede dialog;

| 21. | understreger på ny betydningen af den ovennævnte erklæring fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling om aftalen om handel med bananer mellem EU og Latinamerika i betragtning af den væsentlige betydning denne aftale fremover vil have for bananproducenternes konkurrenceevne i AVS- landene og i Den Europæiske Union; anmoder derfor om, at Europa-Parlamentet og Rådet gør alt, hvad der står i deres magt for at finde frem til en aftale, som gør det muligt at frigøre den finansielle godtgørelse til bananproducenterne i AVS-landene, som forordningen om ledsageforanstaltninger vedrørende bananer giver mulighed for; anmoder følgelig Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium og Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel om fortsat af følge udviklingen i dette spørgsmål meget omhyggeligt; |
| --- | --- |

21.

understreger på ny betydningen af den ovennævnte erklæring fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling om aftalen om handel med bananer mellem EU og Latinamerika i betragtning af den væsentlige betydning denne aftale fremover vil have for bananproducenternes konkurrenceevne i AVS- landene og i Den Europæiske Union; anmoder derfor om, at Europa-Parlamentet og Rådet gør alt, hvad der står i deres magt for at finde frem til en aftale, som gør det muligt at frigøre den finansielle godtgørelse til bananproducenterne i AVS-landene, som forordningen om ledsageforanstaltninger vedrørende bananer giver mulighed for; anmoder følgelig Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium og Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel om fortsat af følge udviklingen i dette spørgsmål meget omhyggeligt;

| 22. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at overvåge situationen i Haiti, Madagaskar og i det sydlige Sudan og til at foretage en observationsrejse med henblik på at kontrollere effektiviteten og beskaffenheden af den humanitære bistand, der ydes til den hungersnødramte befolkning på Afrikas Horn; henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt at arbejde tæt sammen med de nye myndigheder i Haiti og støtte dem i organisationen af deres institutioner, på vejen mod et fuldt operationelt demokrati og under hele genopbygningsprocessen; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at overvåge situationen i Haiti, Madagaskar og i det sydlige Sudan og til at foretage en observationsrejse med henblik på at kontrollere effektiviteten og beskaffenheden af den humanitære bistand, der ydes til den hungersnødramte befolkning på Afrikas Horn; henleder opmærksomheden på, at det er nødvendigt at arbejde tæt sammen med de nye myndigheder i Haiti og støtte dem i organisationen af deres institutioner, på vejen mod et fuldt operationelt demokrati og under hele genopbygningsprocessen;

| 23. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at organisere sine egne valgobservationsmissioner på samme grundlag som den vellykkede mission til Burundi, således at disse afspejler Den Blandede Parlamentariske Forsamlings dobbelte legitimitet samtidig med, at man sikrer uafhængighed for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings valgmissioner og et tæt samarbejde med andre regionale observationsorganer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at organisere sine egne valgobservationsmissioner på samme grundlag som den vellykkede mission til Burundi, således at disse afspejler Den Blandede Parlamentariske Forsamlings dobbelte legitimitet samtidig med, at man sikrer uafhængighed for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings valgmissioner og et tæt samarbejde med andre regionale observationsorganer;

| 24. | glæder sig over, at der i 2010 blev afholdt yderligere et regionalt møde som fastsat i Cotonouaftalen og Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden; mener, at disse møder bidrager til en reel drøftelse af regionale spørgsmål, herunder konfliktforebyggelse og –løsning, regional samhørighed og ØPA-forhandlinger; roser arrangørerne af det meget vellykkede møde i Seychellerne; |
| --- | --- |

24.

glæder sig over, at der i 2010 blev afholdt yderligere et regionalt møde som fastsat i Cotonouaftalen og Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden; mener, at disse møder bidrager til en reel drøftelse af regionale spørgsmål, herunder konfliktforebyggelse og –løsning, regional samhørighed og ØPA-forhandlinger; roser arrangørerne af det meget vellykkede møde i Seychellerne;

| 25. | glæder sig over nedsættelsen af arbejdsgruppen om arbejdsmetoder og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium til at gennemføre dens henstillinger for at forbedre Den Blandede Parlamentariske Forsamlings effektivitet og politiske virkning både på gennemførelsesstadiet for Cotonouaftalen og på internationalt plan; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over nedsættelsen af arbejdsgruppen om arbejdsmetoder og opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium til at gennemføre dens henstillinger for at forbedre Den Blandede Parlamentariske Forsamlings effektivitet og politiske virkning både på gennemførelsesstadiet for Cotonouaftalen og på internationalt plan;

| 26. | understreger betydningen af organiserede besøg på stedet under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde, som tjener som supplement til drøftelserne under samlingen; beklager, at de organiserede besøg i Kinshasa manglede relevans; |
| --- | --- |

26.

understreger betydningen af organiserede besøg på stedet under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings møde, som tjener som supplement til drøftelserne under samlingen; beklager, at de organiserede besøg i Kinshasa manglede relevans;

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium og regeringerne og parlamenterne i Spanien og Den Demokratiske Republik Congo. |
| --- | --- |

27.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium og regeringerne og parlamenterne i Spanien og Den Demokratiske Republik Congo.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

(3)  EUT C 231 af 26.9.2003, s. 68.

(4)  ACP-EU/100.291/08 ff.

(5)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUT C 58 af 1.3.2008, s. 44.

(7)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 43.

(8)  APP 100.746.

(9)  Fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen: Den europæiske konsensus om humanitær bistand (EUT C 25 af 30.1.2008, s. 1).

(10)  EUT C 193 af 16.7.2010.

(11)  EUT C 126 af 28.4.2011.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/83

---

Onsdag den 16. november 2011Klimakonferencen i Durban

P7_TA(2011)0504

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om klimakonferencen i Durban (COP17)

2013/C 153 E/10

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol,

| — | der henviser til resultaterne af De Forenede Nationers klimakonference på Bali i 2007 og til Bali-handlingsplanen (afgørelse 1/COP13), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af De Forenede Nationers klimakonference på Bali i 2007 og til Bali-handlingsplanen (afgørelse 1/COP13),

| — | der henviser til den 15. partskonference (COP15) under UNFCCC og 5. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP5), som afholdtes i København den 7.-18. december 2009, samt til Københavnsaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 15. partskonference (COP15) under UNFCCC og 5. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP5), som afholdtes i København den 7.-18. december 2009, samt til Københavnsaftalen,

| — | der henviser til den 16. partskonference (COP16) under UNFCCC og 6. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP6), som afholdtes i Cancún, Mexico, fra 29. november til 10. december 2010, samt til Cancúnaftalerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 16. partskonference (COP16) under UNFCCC og 6. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP6), som afholdtes i Cancún, Mexico, fra 29. november til 10. december 2010, samt til Cancúnaftalerne,

| — | der henviser til den kommende 17. partskonference (COP17) under UNFCCC og den 7. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP7), som skal afholdes i Durban, Sydafrika, fra 28. november til 9. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kommende 17. partskonference (COP17) under UNFCCC og den 7. samling i den partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP7), som skal afholdes i Durban, Sydafrika, fra 28. november til 9. december 2011,

| — | der henviser til EU's klima- og energipakke fra december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's klima- og energipakke fra december 2008,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 25. november 2009 om EU's strategi for klimakonferencen i København (2), af 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (COP15) (3) og af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 25. november 2009 om EU's strategi for klimakonferencen i København (2), af 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (COP15) (3) og af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. februar 2009 om "2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer" (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. februar 2009 om "2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer" (5),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog om "Tilpasning til klimaændringer: et europæisk handlingsgrundlag" (KOM(2009)0147) og til sin beslutning af 6. maj 2010 (6) om denne hvidbog samt til den særlige rapport af 9. maj 2011 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om vedvarende energikilder og modvirkning af klimaændringer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog om "Tilpasning til klimaændringer: et europæisk handlingsgrundlag" (KOM(2009)0147) og til sin beslutning af 6. maj 2010 (6) om denne hvidbog samt til den særlige rapport af 9. maj 2011 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om vedvarende energikilder og modvirkning af klimaændringer (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om Kommissionens grønbog "Skovbeskyttelse og skovinformation i EU: Skovene skal rustes til klimaændringerne" (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om Kommissionens grønbog "Skovbeskyttelse og skovinformation i EU: Skovene skal rustes til klimaændringerne" (8),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. marts 2011 om opfølgning af konferencen i Cancún og til Økofinrådets konklusioner af 17. maj 2011 om klimaændringerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. marts 2011 om opfølgning af konferencen i Cancún og til Økofinrådets konklusioner af 17. maj 2011 om klimaændringerne,

| — | der henviser til de beslutninger, som blev truffet på den 10. konference (COP10) for parterne i FN's konvention om biologisk mangfoldighed (CBD), navnlig COP10-beslutningen om geoengineering, |
| --- | --- |

—

der henviser til de beslutninger, som blev truffet på den 10. konference (COP10) for parterne i FN's konvention om biologisk mangfoldighed (CBD), navnlig COP10-beslutningen om geoengineering,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra Rådet, repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om den europæiske konsensus om udvikling af 20. december 2005 om "den europæiske konsensus om udvikling", særlig punkt 22, 38, 75, 76 og 105 heri (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra Rådet, repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om den europæiske konsensus om udvikling af 20. december 2005 om "den europæiske konsensus om udvikling", særlig punkt 22, 38, 75, 76 og 105 heri (9),

| — | der henviser til rapporten fra det britiske underhus' miljøkontroludvalg om virkningerne af Det Forenede Kongeriges oversøiske bistand til miljøbeskyttelse samt tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, "The impact of UK overseas aid on environmental protection and climate change adaptation and mitigation", der blev offentliggjort den 29. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra det britiske underhus' miljøkontroludvalg om virkningerne af Det Forenede Kongeriges oversøiske bistand til miljøbeskyttelse samt tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, "The impact of UK overseas aid on environmental protection and climate change adaptation and mitigation", der blev offentliggjort den 29. juni 2011,

| — | der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, der fastsætter 2015-målene som målsætninger, der er opstillet i fællesskab af det internationale samfund for at udrydde fattigdom i verden, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, der fastsætter 2015-målene som målsætninger, der er opstillet i fællesskab af det internationale samfund for at udrydde fattigdom i verden,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. juni 2009 om inddragelse af miljøhensyn i udviklingssamarbejdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. juni 2009 om inddragelse af miljøhensyn i udviklingssamarbejdet,

| — | der henviser til Nairobierklæringen af 25.-29. maj 2009 om den afrikanske proces for bekæmpelse af klimaændringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Nairobierklæringen af 25.-29. maj 2009 om den afrikanske proces for bekæmpelse af klimaændringer,

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse af 27. september 2011 til Rådet om konferencen om klimaændringer i Durban (COP17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) og til forespørgsel til mundtlig besvarelse af 27. september 2011 til Kommissionen om konferencen om klimaændringer i Durban (COP17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse af 27. september 2011 til Rådet om konferencen om klimaændringer i Durban (COP17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) og til forespørgsel til mundtlig besvarelse af 27. september 2011 til Kommissionen om konferencen om klimaændringer i Durban (COP17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at der er stærkt videnskabeligt belæg for eksistensen af klimaændringer og deres konsekvenser, hvilket gør det absolut nødvendigt at handle internationalt for at imødegå en af de største udfordringer i det 21. århundrede og videre frem; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der er stærkt videnskabeligt belæg for eksistensen af klimaændringer og deres konsekvenser, hvilket gør det absolut nødvendigt at handle internationalt for at imødegå en af de største udfordringer i det 21. århundrede og videre frem;

| B. | der henviser til, at en juridisk bindende international aftale i overensstemmelse med princippet om fælles, men differentieret ansvar stadig skal være det overordnede mål, idet de udviklede lande skal spille hovedrollen, mens udviklingslandene yder et passende bidrag; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en juridisk bindende international aftale i overensstemmelse med princippet om fælles, men differentieret ansvar stadig skal være det overordnede mål, idet de udviklede lande skal spille hovedrollen, mens udviklingslandene yder et passende bidrag;

| C. | der henviser til, at de gældende forpligtelser og tilsagn i henhold til Københavnsaftalen, som blev formaliseret med Cancúnaftalerne, ikke er tilstrækkelige til at nå målet om at begrænse stigningen i den årlige globale gennemsnitlige overfladetemperatur til 2 °C ("2 °C-målet"); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de gældende forpligtelser og tilsagn i henhold til Københavnsaftalen, som blev formaliseret med Cancúnaftalerne, ikke er tilstrækkelige til at nå målet om at begrænse stigningen i den årlige globale gennemsnitlige overfladetemperatur til 2 °C ("2 °C-målet");

| D. | der henviser til, at Kommissionens køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050, hvori der fastsættes langsigtede mål, bekræfter EU's målsætning om at reducere udledningen af drivhusgasser med 80-95 % inden 2050 for at holde klimaændringerne under 2 °C, samtidig med at den konkluderer, at 80 % af reduktionen inden 2050 skal opnås inden for EU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionens køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050, hvori der fastsættes langsigtede mål, bekræfter EU's målsætning om at reducere udledningen af drivhusgasser med 80-95 % inden 2050 for at holde klimaændringerne under 2 °C, samtidig med at den konkluderer, at 80 % af reduktionen inden 2050 skal opnås inden for EU;

| E. | der henviser til, at det er vigtigt at bygge videre på den tillid og åbenhed, som blev genetableret på COP16-konferencen i Cancún, for at bevare den politiske vilje, der er nødvendig for at bane vejen for en omfattende international aftale med konkrete mål og overensstemmende politiske foranstaltninger; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er vigtigt at bygge videre på den tillid og åbenhed, som blev genetableret på COP16-konferencen i Cancún, for at bevare den politiske vilje, der er nødvendig for at bane vejen for en omfattende international aftale med konkrete mål og overensstemmende politiske foranstaltninger;

| F. | der henviser til, at Cancúnaftalerne opfordrer de udviklede lande til at øge ambitionerne for deres emissionsreduktionsmål med henblik på at reducere deres samlede udledning af drivhusgasser til et niveau svarende til de 25-40 %-grænser, som IPCC i den fjerde vurderingsrapport anbefaler inden 2020 i forhold til 1990-niveauet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Cancúnaftalerne opfordrer de udviklede lande til at øge ambitionerne for deres emissionsreduktionsmål med henblik på at reducere deres samlede udledning af drivhusgasser til et niveau svarende til de 25-40 %-grænser, som IPCC i den fjerde vurderingsrapport anbefaler inden 2020 i forhold til 1990-niveauet;

| G. | der henviser til, at det er nødvendigt med en samlet reduktion af drivhusgasemissioner i de udviklede lande i den høje ende af de 25-40 %-grænser, som IPCC i den fjerde vurderingsrapport anbefaler inden 2020 i forhold til 1990-niveauet, for at kunne nå 2 °C-målet med blot 50 % sandsynlighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er nødvendigt med en samlet reduktion af drivhusgasemissioner i de udviklede lande i den høje ende af de 25-40 %-grænser, som IPCC i den fjerde vurderingsrapport anbefaler inden 2020 i forhold til 1990-niveauet, for at kunne nå 2 °C-målet med blot 50 % sandsynlighed;

| H. | der henviser til, at der skal tages højde for de radikale geopolitiske ændringer i verden over det sidste årti, hvor en række udviklingslande i dag er blevet vigtige økonomiske og politiske aktører, hvilket har ført til en ny balance mellem magt og indflydelse, som indebærer nye roller og nye former for ansvar; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der skal tages højde for de radikale geopolitiske ændringer i verden over det sidste årti, hvor en række udviklingslande i dag er blevet vigtige økonomiske og politiske aktører, hvilket har ført til en ny balance mellem magt og indflydelse, som indebærer nye roller og nye former for ansvar;

| I. | der henviser til, at europæiske lande står over for afgørende valg med henblik på bevarelsen af deres fremtidige velstand og sikkerhed, og til, at fastsættelsen af et indenlandsk emissionsreduktionsmål for drivhusgasser, som er i overensstemmelse med EU's klimamål, kan kombineres med en sundere økonomi, flere grønne jobs og øget innovation; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at europæiske lande står over for afgørende valg med henblik på bevarelsen af deres fremtidige velstand og sikkerhed, og til, at fastsættelsen af et indenlandsk emissionsreduktionsmål for drivhusgasser, som er i overensstemmelse med EU's klimamål, kan kombineres med en sundere økonomi, flere grønne jobs og øget innovation;

| J. | der henviser til, at kvinder ifølge visse skøn udgør 70 % af de fattige på verdensplan, arbejder to tredjedele af arbejdstiden, men ejer mindre end 1 % af den samlede mængde fast ejendom og derfor har sværere ved at tilpasse sig klimaændringerne og er mere sårbare over for disse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kvinder ifølge visse skøn udgør 70 % af de fattige på verdensplan, arbejder to tredjedele af arbejdstiden, men ejer mindre end 1 % af den samlede mængde fast ejendom og derfor har sværere ved at tilpasse sig klimaændringerne og er mere sårbare over for disse;

| K. | der henviser til, at artikel 7 i Cancúnaftalerne understreger, at ligestilling mellem kønnene og den effektive deltagelse af kvinder og oprindelige folk er af stor betydning for at kunne gøre en effektiv indsats på alle områder vedrørende klimaændringer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at artikel 7 i Cancúnaftalerne understreger, at ligestilling mellem kønnene og den effektive deltagelse af kvinder og oprindelige folk er af stor betydning for at kunne gøre en effektiv indsats på alle områder vedrørende klimaændringer;

| L. | der henviser til, at der er væsentlige forskelle i omfanget, strukturen og udformningen af rapportering vedrørende arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) under UNFCCC-konventionen og LULUCF-regnskabsmetoden i henhold til Kyotoprotokollen, hvilket underminerer parternes indsats til modvirkning af klimaændringer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der er væsentlige forskelle i omfanget, strukturen og udformningen af rapportering vedrørende arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) under UNFCCC-konventionen og LULUCF-regnskabsmetoden i henhold til Kyotoprotokollen, hvilket underminerer parternes indsats til modvirkning af klimaændringer;

| M. | der henviser til, at det i henhold til Kyotoprotokollen er frivilligt, hvorvidt der aflægges regnskab for de skovforvaltningsaktiviteter, som er ansvarlige for størstedelen af emissionerne fra LULUCF-sektorerne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det i henhold til Kyotoprotokollen er frivilligt, hvorvidt der aflægges regnskab for de skovforvaltningsaktiviteter, som er ansvarlige for størstedelen af emissionerne fra LULUCF-sektorerne;

| N. | der henviser til, at Verdensbankens rapport om udviklingen i verden (2010) anslår, at de samlede meromkostninger, der er forbundet med modvirkningen af og tilpasningen til klimaforandringer i de fattige lande, vil beløbe sig til mellem 170 mia. USD og 275 mia. USD om året senest i 2030; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Verdensbankens rapport om udviklingen i verden (2010) anslår, at de samlede meromkostninger, der er forbundet med modvirkningen af og tilpasningen til klimaforandringer i de fattige lande, vil beløbe sig til mellem 170 mia. USD og 275 mia. USD om året senest i 2030;

| O. | der henviser til, at enhver aftale om klimaforandringer bør tage højde for de allerede eksisterende udviklingsprocesser både på internationalt plan (dvs. 2015-målene og Paris-erklæringen om bistandseffektivitet) og nationalt plan (de nationale handlingsplaner for tilpasning); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at enhver aftale om klimaforandringer bør tage højde for de allerede eksisterende udviklingsprocesser både på internationalt plan (dvs. 2015-målene og Paris-erklæringen om bistandseffektivitet) og nationalt plan (de nationale handlingsplaner for tilpasning);

| P. | der henviser til, at EU's bistand bør hjælpe udviklingslande med at udfase kulstofintensiv udvikling og opbygge en kulstoffattig infrastruktur; der henviser til, at EU's bistand ligeledes bør støtte den lokale økonomiske udvikling, grøn beskæftigelse og fattigdomsbekæmpelse, og at den ikke må være bundet til inddragelse af EU-virksomheder eller udnyttes til at subsidiere EU-virksomheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU's bistand bør hjælpe udviklingslande med at udfase kulstofintensiv udvikling og opbygge en kulstoffattig infrastruktur; der henviser til, at EU's bistand ligeledes bør støtte den lokale økonomiske udvikling, grøn beskæftigelse og fattigdomsbekæmpelse, og at den ikke må være bundet til inddragelse af EU-virksomheder eller udnyttes til at subsidiere EU-virksomheder;

| Q. | der henviser til, at det aktuelle omfang af Verdensbankens långivning til at finansiere energiproduktion baseret på fossile brændstoffer skal være i overensstemmelse med målet om at reducere udledningen af drivhusgasser; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det aktuelle omfang af Verdensbankens långivning til at finansiere energiproduktion baseret på fossile brændstoffer skal være i overensstemmelse med målet om at reducere udledningen af drivhusgasser;

| R. | der henviser til, at parlamentsmedlemmer, navnlig fra udviklingslandene, kan og bør spille en afgørende rolle i dette anliggende ved at sikre regeringernes ansvarlighed og effektivitet såvel som ved at skabe et afgørende vidensbindeled til vælgerne - begge dele er vigtige for at sikre et lands modstandsdygtighed over for klimaforandringer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at parlamentsmedlemmer, navnlig fra udviklingslandene, kan og bør spille en afgørende rolle i dette anliggende ved at sikre regeringernes ansvarlighed og effektivitet såvel som ved at skabe et afgørende vidensbindeled til vælgerne - begge dele er vigtige for at sikre et lands modstandsdygtighed over for klimaforandringer;

| S. | der henviser til, at de eksisterende finansielle mekanismer er komplekse og fragmenterede; der henviser til, at de fleste donorlande ikke har levet op til deres forpligtelse til at sætte 0,7 % af deres BNI af til officiel udviklingsbistand med henblik på at opnå 2015-målene; der endvidere henviser til, at UNFCCC's finansielle mekanismer er afhængige af at blive genopfyldt via frivillige bidrag fra donorer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de eksisterende finansielle mekanismer er komplekse og fragmenterede; der henviser til, at de fleste donorlande ikke har levet op til deres forpligtelse til at sætte 0,7 % af deres BNI af til officiel udviklingsbistand med henblik på at opnå 2015-målene; der endvidere henviser til, at UNFCCC's finansielle mekanismer er afhængige af at blive genopfyldt via frivillige bidrag fra donorer;

| T. | der henviser til, at forbedringer i skovforvaltningen er en afgørende forudsætning for at nedbringe skovrydningen på sigt; der henviser til, at klimaforhandlingerne må afspejle tidligere bestræbelser på at håndtere skovrydning og skovforringelse, som f.eks. EU's FLEGT-handlingsplan (om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet), der har til formål at bekæmpe ulovlig tømmerhugst via skovforvaltningen; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at forbedringer i skovforvaltningen er en afgørende forudsætning for at nedbringe skovrydningen på sigt; der henviser til, at klimaforhandlingerne må afspejle tidligere bestræbelser på at håndtere skovrydning og skovforringelse, som f.eks. EU's FLEGT-handlingsplan (om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet), der har til formål at bekæmpe ulovlig tømmerhugst via skovforvaltningen;

| U. | der henviser til, at der bør oprettes et fælles system til at føre tilsyn med alle de instrumenter, der er til rådighed til tilpasningsfinansiering, med henblik på at sikre, at finansieringssystemet er ansvarligt og gennemsigtigt; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der bør oprettes et fælles system til at føre tilsyn med alle de instrumenter, der er til rådighed til tilpasningsfinansiering, med henblik på at sikre, at finansieringssystemet er ansvarligt og gennemsigtigt;

Centrale målsætninger

| 1. | opfordrer indtrængende parterne til hurtigst muligt at sikre indgåelsen af en omfattende international, fair, ambitiøs og juridisk bindende aftale for tiden efter 2012 på grundlag af det internationale regelbaserede system i Kyotoprotokollen i overensstemmelse med 2 °C-målet og ud fra den forudsætning, at den globale og nationale udledning af drivhusgasser når sit højdepunkt snarest muligt; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende parterne til hurtigst muligt at sikre indgåelsen af en omfattende international, fair, ambitiøs og juridisk bindende aftale for tiden efter 2012 på grundlag af det internationale regelbaserede system i Kyotoprotokollen i overensstemmelse med 2 °C-målet og ud fra den forudsætning, at den globale og nationale udledning af drivhusgasser når sit højdepunkt snarest muligt;

| 2. | opfordrer verdens stats- og regeringschefer til at udvise reelt politisk lederskab og vilje under forhandlingerne og give dette spørgsmål højeste prioritet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer verdens stats- og regeringschefer til at udvise reelt politisk lederskab og vilje under forhandlingerne og give dette spørgsmål højeste prioritet;

| 3. | opfordrer indtrængende EU til offentligt og entydigt at bekræfte sin stærke forpligtelse i forhold til Kyotoprotokollen og til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at undgå ethvert ophold mellem forpligtelsesperioderne under Kyotoprotokollen; opfordrer derfor EU til forud for Durban åbent at erklære, at den er rede til at fortsætte med den anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen samt desuden definere konkrete skridt til at lukke "gigaton-hullet", dvs. forskellen mellem de aktuelle ambitionsniveauer og de niveauer, som kræves for at holde den globale opvarmning under 2 °C; opfordrer EU til at sikre, at denne forskel identificeres og kvantificeres i Durban, og presse på for foranstaltninger til at lukke hullet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende EU til offentligt og entydigt at bekræfte sin stærke forpligtelse i forhold til Kyotoprotokollen og til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at undgå ethvert ophold mellem forpligtelsesperioderne under Kyotoprotokollen; opfordrer derfor EU til forud for Durban åbent at erklære, at den er rede til at fortsætte med den anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen samt desuden definere konkrete skridt til at lukke "gigaton-hullet", dvs. forskellen mellem de aktuelle ambitionsniveauer og de niveauer, som kræves for at holde den globale opvarmning under 2 °C; opfordrer EU til at sikre, at denne forskel identificeres og kvantificeres i Durban, og presse på for foranstaltninger til at lukke hullet;

| 4. | erkender dog, at der er behov for tilsvarende fremskridt inden for konventionssporet for at sikre en international fair, ambitiøs og juridisk bindende aftale for tiden efter 2012, som opfylder 2 °C-målet; fremhæver i denne forbindelse betydningen af (subglobale) alliancer med de mest progressive stater som et middel til at sætte yderligere skub i forhandlingsprocessen; opfordrer COP til at enes om et tidsbundet mandat til at opnå en juridisk bindende aftale i henhold til konventionen, som skal gennemføres hurtigst muligt og senest i 2015; minder i denne forbindelse om, at industrilandene er nødt til at reducere deres emissioner med 25-40 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020, mens udviklingslandene som gruppe betragtet bør indrømmes en væsentlig afvigelse, som bør ligge under den nuværende forventede emissionsvækstrate, dvs. i størrelsesordenen 15-30 % inden 2020; |
| --- | --- |

4.

erkender dog, at der er behov for tilsvarende fremskridt inden for konventionssporet for at sikre en international fair, ambitiøs og juridisk bindende aftale for tiden efter 2012, som opfylder 2 °C-målet; fremhæver i denne forbindelse betydningen af (subglobale) alliancer med de mest progressive stater som et middel til at sætte yderligere skub i forhandlingsprocessen; opfordrer COP til at enes om et tidsbundet mandat til at opnå en juridisk bindende aftale i henhold til konventionen, som skal gennemføres hurtigst muligt og senest i 2015; minder i denne forbindelse om, at industrilandene er nødt til at reducere deres emissioner med 25-40 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020, mens udviklingslandene som gruppe betragtet bør indrømmes en væsentlig afvigelse, som bør ligge under den nuværende forventede emissionsvækstrate, dvs. i størrelsesordenen 15-30 % inden 2020;

| 5. | opfordrer indtrængende alle internationale parter til at lukke "gigaton-hullet" mellem de videnskabelige resultater og de nuværende parters tilsagn, til at indgå forpligtelser og iværksætte aktioner for at gennemføre emissionsreduktioner, der er mere ambitiøse end Københavnsaftalens, på grundlag af princippet om fælles, men differentieret ansvar, samt til at behandle spørgsmålet om emissioner fra international luftfart, søtransport og HFC'er for at sikre, at 2 °C-målet kan overholdes; bemærker, at den detaljerede meddelelse til parterne om, hvor de nuværende tilsagn fører os hen, og hvad der yderligere skal gøres, er et vigtigt skridt i retning af at øge bevidstheden mellem parterne og sikre mere omfattende tilsagn; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende alle internationale parter til at lukke "gigaton-hullet" mellem de videnskabelige resultater og de nuværende parters tilsagn, til at indgå forpligtelser og iværksætte aktioner for at gennemføre emissionsreduktioner, der er mere ambitiøse end Københavnsaftalens, på grundlag af princippet om fælles, men differentieret ansvar, samt til at behandle spørgsmålet om emissioner fra international luftfart, søtransport og HFC'er for at sikre, at 2 °C-målet kan overholdes; bemærker, at den detaljerede meddelelse til parterne om, hvor de nuværende tilsagn fører os hen, og hvad der yderligere skal gøres, er et vigtigt skridt i retning af at øge bevidstheden mellem parterne og sikre mere omfattende tilsagn;

| 6. | understreger vigtigheden af fremskridt på Durbankonferencen for så vidt angår fortsat gennemførelse af Cancúnaftalerne, fastlæggelse af en dato for, hvornår de globale emissioner senest skal toppe, samt et globalt emissionsreduktionsmål for 2050, som angiver en klar vej frem mod 2050, herunder mellemliggende globale emissionsreduktionsmål, og omfatter en aftale om de politiske instrumenter, der skal sikre, at de opstillede mål bliver nået, og for så vidt angår behandling af det overordnede spørgsmål om fremtidens form for forpligtelser for både de udviklede lande og udviklingslandene; erindrer om, at det ifølge videnskabelig dokumentation fremlagt af IPCC er nødvendigt, at de globale drivhusgasemissioner topper senest i 2015, reduceres med mindst 50 % i forhold til 1990-niveauet inden 2050 og fortsætter med at falde derefter, for at 2 °C-målet kan opfyldes; |
| --- | --- |

6.

understreger vigtigheden af fremskridt på Durbankonferencen for så vidt angår fortsat gennemførelse af Cancúnaftalerne, fastlæggelse af en dato for, hvornår de globale emissioner senest skal toppe, samt et globalt emissionsreduktionsmål for 2050, som angiver en klar vej frem mod 2050, herunder mellemliggende globale emissionsreduktionsmål, og omfatter en aftale om de politiske instrumenter, der skal sikre, at de opstillede mål bliver nået, og for så vidt angår behandling af det overordnede spørgsmål om fremtidens form for forpligtelser for både de udviklede lande og udviklingslandene; erindrer om, at det ifølge videnskabelig dokumentation fremlagt af IPCC er nødvendigt, at de globale drivhusgasemissioner topper senest i 2015, reduceres med mindst 50 % i forhold til 1990-niveauet inden 2050 og fortsætter med at falde derefter, for at 2 °C-målet kan opfyldes;

| 7. | opfordrer til, at der på Durbankonferencen defineres en proces med henblik på at undersøge tilstrækkeligheden af de emissionsreduktionstilsagn, som er baseret på det år, hvor emissionerne topper, 2050-reduktionsmålet samt 2 °C-målet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at der på Durbankonferencen defineres en proces med henblik på at undersøge tilstrækkeligheden af de emissionsreduktionstilsagn, som er baseret på det år, hvor emissionerne topper, 2050-reduktionsmålet samt 2 °C-målet;

| 8. | glæder sig over, at køreplanen for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050, som fastsætter langsigtede mål, der bekræfter EU's målsætning om at reducere udledningen af drivhusgasser med 80-95 % inden 2050 for at holde klimaændringerne under 2 °C; bemærker konklusionen om, at 80 % af reduktionen inden 2050 skal opnås internt i EU, og at en lineær reduktion giver økonomisk mening; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at køreplanen for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050, som fastsætter langsigtede mål, der bekræfter EU's målsætning om at reducere udledningen af drivhusgasser med 80-95 % inden 2050 for at holde klimaændringerne under 2 °C; bemærker konklusionen om, at 80 % af reduktionen inden 2050 skal opnås internt i EU, og at en lineær reduktion giver økonomisk mening;

| 9. | gentager, at akkumulerede emissioner er afgørende for klimasystemet; bemærker, at selv hvis 2050-målene opfyldes på grundlag af det forløb, som Kommissionen anviser i sin køreplan, vil EU for så vidt angår drivhusgasemissioner fortsat være ansvarlig for cirka det dobbelte af sin andel pr. indbygger af den globale 2 °C-kompatible kulstofbalance, og at forsinkelser af emissionsreduktionerne øger den akkumulerede andel betydeligt; |
| --- | --- |

9.

gentager, at akkumulerede emissioner er afgørende for klimasystemet; bemærker, at selv hvis 2050-målene opfyldes på grundlag af det forløb, som Kommissionen anviser i sin køreplan, vil EU for så vidt angår drivhusgasemissioner fortsat være ansvarlig for cirka det dobbelte af sin andel pr. indbygger af den globale 2 °C-kompatible kulstofbalance, og at forsinkelser af emissionsreduktionerne øger den akkumulerede andel betydeligt;

| 10. | glæder sig over Kommissionens seneste meddelelser og disses analyser af, hvordan et klimabeskyttelsesmål på 30 % kan opnås; støtter det deri indeholdte synspunkt om, at det uanset udfaldet af de internationale forhandlinger er i EU’s egen interesse at tilstræbe et klimabeskyttelsesmål på over 20 %, da dette samtidig skaber grønne job og fremmer vækst og sikkerhed; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over Kommissionens seneste meddelelser og disses analyser af, hvordan et klimabeskyttelsesmål på 30 % kan opnås; støtter det deri indeholdte synspunkt om, at det uanset udfaldet af de internationale forhandlinger er i EU’s egen interesse at tilstræbe et klimabeskyttelsesmål på over 20 %, da dette samtidig skaber grønne job og fremmer vækst og sikkerhed;

| 11. | opfordrer på grundlag af realistiske forventninger vedrørende det sandsynlige udfald af COP17 EU og medlemsstaterne til at indgå så mange delaftaler som muligt, f.eks. inden for videnskab, teknologioverførsel og LULUCF, for at bevare en overordnet positiv fremdrift i forhandlingerne og således give vished om den fremtidige klimapolitik og forhandlingerne; |
| --- | --- |

11.

opfordrer på grundlag af realistiske forventninger vedrørende det sandsynlige udfald af COP17 EU og medlemsstaterne til at indgå så mange delaftaler som muligt, f.eks. inden for videnskab, teknologioverførsel og LULUCF, for at bevare en overordnet positiv fremdrift i forhandlingerne og således give vished om den fremtidige klimapolitik og forhandlingerne;

| 12. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at udarbejde et princip om "klimaretfærdighed"; insisterer på, at den største uretfærdighed vil opstå, hvis EU ikke bekæmper klimaforandringerne, fordi det især er fattige mennesker i fattige lande, det går ud over; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at udarbejde et princip om "klimaretfærdighed"; insisterer på, at den største uretfærdighed vil opstå, hvis EU ikke bekæmper klimaforandringerne, fordi det især er fattige mennesker i fattige lande, det går ud over;

| 13. | gør opmærksom på, at de fattige lande har den ringeste tilpasningsevne til klimaforandringer, og at de også er de mest udsatte for virkningerne heraf; |
| --- | --- |

13.

gør opmærksom på, at de fattige lande har den ringeste tilpasningsevne til klimaforandringer, og at de også er de mest udsatte for virkningerne heraf;

| 14. | påpeger, at reaktionerne på klimaændringerne har en indvirkning på ligestillingen mellem kønnene på alle niveauer, og at der for at sikre win-win-løsninger og undgå at skærpe uligheder bør integreres kønspolitiske overvejelser i klimapolitikken i overensstemmelse med de globale aftaler om integration af kønsaspektet og konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at reaktionerne på klimaændringerne har en indvirkning på ligestillingen mellem kønnene på alle niveauer, og at der for at sikre win-win-løsninger og undgå at skærpe uligheder bør integreres kønspolitiske overvejelser i klimapolitikken i overensstemmelse med de globale aftaler om integration af kønsaspektet og konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder;

EU's strategi

| 15. | understreger behovet for et bredere og mere effektivt EU-klimadiplomati fra alle EU-institutioners side forud for Durban (navnlig hvad angår forbindelser mellem EU og Afrika), som bør søge at fremlægge en klarere EU-profil på klimapolitikområdet og dermed sætte skub i de internationale klimaforhandlinger og opmuntre partnere i hele verden til også at indføre bindende emissionsreduktioner og passende foranstaltninger til at modvirke og tilpasse sig klimaændringer, navnlig under henvisning til EU’s forslag om fuldstændig omstilling til uafhængighed af fossile brændsler inden 2050; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for et bredere og mere effektivt EU-klimadiplomati fra alle EU-institutioners side forud for Durban (navnlig hvad angår forbindelser mellem EU og Afrika), som bør søge at fremlægge en klarere EU-profil på klimapolitikområdet og dermed sætte skub i de internationale klimaforhandlinger og opmuntre partnere i hele verden til også at indføre bindende emissionsreduktioner og passende foranstaltninger til at modvirke og tilpasse sig klimaændringer, navnlig under henvisning til EU’s forslag om fuldstændig omstilling til uafhængighed af fossile brændsler inden 2050;

| 16. | opfordrer Den Europæiske Union til at gå forrest og presse på for en ambitiøs EU-klimapolitik, som mindsker klimaændringerne, med henblik på at påvise fordelene ved en sådan politik og tilskynde andre lande til at følge dette eksempel; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Den Europæiske Union til at gå forrest og presse på for en ambitiøs EU-klimapolitik, som mindsker klimaændringerne, med henblik på at påvise fordelene ved en sådan politik og tilskynde andre lande til at følge dette eksempel;

| 17. | understreger i denne forbindelse betydningen af, at Den Europæiske Union som en af hovedaktørerne taler med én stemme i bestræbelserne på at opnå en ambitiøs international aftale og fremme et højt ambitionsniveau for COP17-forhandlingerne og forbliver forenet; |
| --- | --- |

17.

understreger i denne forbindelse betydningen af, at Den Europæiske Union som en af hovedaktørerne taler med én stemme i bestræbelserne på at opnå en ambitiøs international aftale og fremme et højt ambitionsniveau for COP17-forhandlingerne og forbliver forenet;

| 18. | fremhæver Den Europæiske Unions enestående position som en overnational enhed, der - for at gøre sine arbejdsmetoder mere effektive - har bevæget sig væk fra en beslutningsproces med enstemmighed til en beslutningsproces med kvalificeret flertal, hvilket også kunne være en mulighed for UNFCCC i fremtiden; |
| --- | --- |

18.

fremhæver Den Europæiske Unions enestående position som en overnational enhed, der - for at gøre sine arbejdsmetoder mere effektive - har bevæget sig væk fra en beslutningsproces med enstemmighed til en beslutningsproces med kvalificeret flertal, hvilket også kunne være en mulighed for UNFCCC i fremtiden;

| 19. | understreger, at der for at give nye impulser og fremdrift til fremtidige forhandlinger bør lægges større vægt på, at bekæmpelse af klimaændringer også kan tilbyde økonomiske muligheder og en vej i retning af mere ressourceeffektive samfund i almindelighed; |
| --- | --- |

19.

understreger, at der for at give nye impulser og fremdrift til fremtidige forhandlinger bør lægges større vægt på, at bekæmpelse af klimaændringer også kan tilbyde økonomiske muligheder og en vej i retning af mere ressourceeffektive samfund i almindelighed;

| 20. | er af den opfattelse, at kapacitetsopbygning - ikke kun med hensyn til teknologioverførsel, men generelt - er af afgørende betydning, og at det kræver en integreret tilgang og en strømlinet institutionel struktur, som ansporer til synergier og koordinering; |
| --- | --- |

20.

er af den opfattelse, at kapacitetsopbygning - ikke kun med hensyn til teknologioverførsel, men generelt - er af afgørende betydning, og at det kræver en integreret tilgang og en strømlinet institutionel struktur, som ansporer til synergier og koordinering;

| 21. | fremhæver betydningen af en systematisk integrering af ligestilling mellem kønnene som et tværgående spørgsmål i klimafondens ledelsesstruktur og operationelle retningslinjer; |
| --- | --- |

21.

fremhæver betydningen af en systematisk integrering af ligestilling mellem kønnene som et tværgående spørgsmål i klimafondens ledelsesstruktur og operationelle retningslinjer;

| 22. | påpeger, at ligelig deltagelse af de to køn i beslutningsprocessen i alle faser og aspekter af finansieringen er afgørende; opfordrer EU til at arbejde for en andel af kvinder på mindst 40 % i alle relevante organer; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at ligelig deltagelse af de to køn i beslutningsprocessen i alle faser og aspekter af finansieringen er afgørende; opfordrer EU til at arbejde for en andel af kvinder på mindst 40 % i alle relevante organer;

| 23. | fremhæver, at det vil sende et meget negativt signal til udviklingslandene, hvis EU tøver med at gå videre til en anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen; |
| --- | --- |

23.

fremhæver, at det vil sende et meget negativt signal til udviklingslandene, hvis EU tøver med at gå videre til en anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen;

Videreførelse af Cancúnaftalerne på Durbankonferencen

| 24. | glæder sig over, at det lykkedes at nå til enighed om Cancúnaftalerne på COP16 i 2010, idet klimaændringerne blev anerkendt som et globalt og presserende problem, og der blev fastsat mål og midler til at løse problemet, samtidig med at tilliden til UNFCCC-processen blev genetableret som det rette middel til at finde en løsning på klimaændringerne på globalt plan; anmoder alle deltagerne om at fastholde den positive forhandlingsatmosfære fra Cancún og ser frem til, at der ved Durban-konferencen kan opnås yderligere fremskridt i retning af en fortsættelse og styrkelse af den regelbaserede multilaterale klimaordning; |
| --- | --- |

24.

glæder sig over, at det lykkedes at nå til enighed om Cancúnaftalerne på COP16 i 2010, idet klimaændringerne blev anerkendt som et globalt og presserende problem, og der blev fastsat mål og midler til at løse problemet, samtidig med at tilliden til UNFCCC-processen blev genetableret som det rette middel til at finde en løsning på klimaændringerne på globalt plan; anmoder alle deltagerne om at fastholde den positive forhandlingsatmosfære fra Cancún og ser frem til, at der ved Durban-konferencen kan opnås yderligere fremskridt i retning af en fortsættelse og styrkelse af den regelbaserede multilaterale klimaordning;

| 25. | erindrer især om Cancúnaftalernes anerkendelse af 2 °C-målet (herunder erkendelsen af behovet for i forbindelse med den første gennemgang at overveje en styrkelse af det langsigtede globale mål på grundlag af den bedst tilgængelige videnskabelige viden om en global middeltemperaturstigning på 1,5 °C) og indledningen af en proces med henblik på at fastlægge, hvornår de globale emissioner senest skal toppe, samt et globalt emissionsreduktionsmål for 2050 og politiske foranstaltninger til at sikre, at de opstillede mål bliver nået; |
| --- | --- |

25.

erindrer især om Cancúnaftalernes anerkendelse af 2 °C-målet (herunder erkendelsen af behovet for i forbindelse med den første gennemgang at overveje en styrkelse af det langsigtede globale mål på grundlag af den bedst tilgængelige videnskabelige viden om en global middeltemperaturstigning på 1,5 °C) og indledningen af en proces med henblik på at fastlægge, hvornår de globale emissioner senest skal toppe, samt et globalt emissionsreduktionsmål for 2050 og politiske foranstaltninger til at sikre, at de opstillede mål bliver nået;

| 26. | opfordrer parterne til at anvende Durbankonferencen til at bringe de nødvendige aftalte mekanismer i anvendelse, dvs. Den Grønne Klimafond og tilpasningsudvalget, til at fokusere på udviklingen af teknologimekanismen (herunder klimateknologicenteret og -netværket) og samlingen af planer for registrering af modvirkningsaktioner i udviklingslande, som søger om international bistand, samt til at tage de resterende nøglespørgsmål op og gøre fremskridt med hensyn til spørgsmålet om en kommende post-2012-rammes juridiske form, herunder en tidsplan for at opnå enighed om denne ramme; |
| --- | --- |

26.

opfordrer parterne til at anvende Durbankonferencen til at bringe de nødvendige aftalte mekanismer i anvendelse, dvs. Den Grønne Klimafond og tilpasningsudvalget, til at fokusere på udviklingen af teknologimekanismen (herunder klimateknologicenteret og -netværket) og samlingen af planer for registrering af modvirkningsaktioner i udviklingslande, som søger om international bistand, samt til at tage de resterende nøglespørgsmål op og gøre fremskridt med hensyn til spørgsmålet om en kommende post-2012-rammes juridiske form, herunder en tidsplan for at opnå enighed om denne ramme;

| 27. | fremhæver behovet for yderligere udvikling af gennemsigtighedsbestemmelserne for forpligtelser og aktioner på Durbankonferencen samt behovet for at nå til enighed om et klart arbejdsprogram i forbindelse hermed, herunder om måling, rapportering og verifikation (MRV); |
| --- | --- |

27.

fremhæver behovet for yderligere udvikling af gennemsigtighedsbestemmelserne for forpligtelser og aktioner på Durbankonferencen samt behovet for at nå til enighed om et klart arbejdsprogram i forbindelse hermed, herunder om måling, rapportering og verifikation (MRV);

| 28. | bemærker, at der stadig er mangler i de sektor- og ikke-markedsbaserede tilgange, og understreger behovet for især at behandle produktion og forbrug af HFC i henhold til Montrealprotokollen; bemærker, at der er behov for en samlet international tilgang i forbindelse med klimarelevante, menneskeskabte emissioner af andre drivhusgasser end CO2, ikke mindst fordi prisen for at reducere disse emissioner er lavere end prisen for de reduktioner, der påtænkes gennemført i kulstofsektoren, selv under hensyntagen til den nuværende kulstofpris; opfordrer til en reform af de projektbaserede mekanismer, såsom CDM-mekanismen (mekanismen for bæredygtig udvikling) og JI-mekanismen (fælles gennemførelse), og til, at man undgår en binding til infrastrukturer med høje kulstofemissioner via uhensigtsmæssig anvendelse af fleksible mekanismer, hvilket ville forøge de samlede omkostninger for at opfylde målsætningen om lavere CO2-emissioner gennem indførelse af strenge projektkvalitetsstandarder, der sikrer respekt for menneskerettighederne og pålidelige, verificerbare og reelle supplerende emissionsreduktioner, som også støtter bæredygtig udvikling i udviklingslandene; er endvidere enig i Kommissionens opfattelse af, at der for perioden efter 2012 bør indgås en aftale om sektorbestemte mekanismer for økonomisk mere udviklede udviklingslande, mens der stadig bør være adgang til CDM af høj kvalitet for de mindst udviklede udviklingslande; opfordrer til, at enhver form for nye internationale sektorbestemte kompensationskrediteringsmekanismer skal sikre miljøintegritet og medføre klimafordele på over de 15-30 %, der vil kunne opnås, hvis man fortsætter som hidtil; |
| --- | --- |

28.

bemærker, at der stadig er mangler i de sektor- og ikke-markedsbaserede tilgange, og understreger behovet for især at behandle produktion og forbrug af HFC i henhold til Montrealprotokollen; bemærker, at der er behov for en samlet international tilgang i forbindelse med klimarelevante, menneskeskabte emissioner af andre drivhusgasser end CO2, ikke mindst fordi prisen for at reducere disse emissioner er lavere end prisen for de reduktioner, der påtænkes gennemført i kulstofsektoren, selv under hensyntagen til den nuværende kulstofpris; opfordrer til en reform af de projektbaserede mekanismer, såsom CDM-mekanismen (mekanismen for bæredygtig udvikling) og JI-mekanismen (fælles gennemførelse), og til, at man undgår en binding til infrastrukturer med høje kulstofemissioner via uhensigtsmæssig anvendelse af fleksible mekanismer, hvilket ville forøge de samlede omkostninger for at opfylde målsætningen om lavere CO2-emissioner gennem indførelse af strenge projektkvalitetsstandarder, der sikrer respekt for menneskerettighederne og pålidelige, verificerbare og reelle supplerende emissionsreduktioner, som også støtter bæredygtig udvikling i udviklingslandene; er endvidere enig i Kommissionens opfattelse af, at der for perioden efter 2012 bør indgås en aftale om sektorbestemte mekanismer for økonomisk mere udviklede udviklingslande, mens der stadig bør være adgang til CDM af høj kvalitet for de mindst udviklede udviklingslande; opfordrer til, at enhver form for nye internationale sektorbestemte kompensationskrediteringsmekanismer skal sikre miljøintegritet og medføre klimafordele på over de 15-30 %, der vil kunne opnås, hvis man fortsætter som hidtil;

| 29. | anmoder om, at miljømæssig effektivitet af emissionsreduktionsmålene i bilag I skal være det ledende princip for EU's tilgang til internationale regnskabsregler for skovforvaltning, til fleksible mekanismer samt til spørgsmålet om hensyntagen til alle resultater, der ligger over, hvad der er forudset i den første forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen, i forhold til målene for tiden efter 2012; |
| --- | --- |

29.

anmoder om, at miljømæssig effektivitet af emissionsreduktionsmålene i bilag I skal være det ledende princip for EU's tilgang til internationale regnskabsregler for skovforvaltning, til fleksible mekanismer samt til spørgsmålet om hensyntagen til alle resultater, der ligger over, hvad der er forudset i den første forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen, i forhold til målene for tiden efter 2012;

| 30. | erkender, at det er væsentligt at foretage en proaktiv tilpasning til de uundgåelige konsekvenser af klimaændringerne, særlig i de dele af verden, der er mest påvirket af et ændret klima, og at det er særlig vigtigt at beskytte de mest sårbare samfundsgrupper; mener derfor, at der bør indgås en aftale i Durban med klare politiske og økonomiske tilsagn om at støtte de pågældende udviklingslande med kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

30.

erkender, at det er væsentligt at foretage en proaktiv tilpasning til de uundgåelige konsekvenser af klimaændringerne, særlig i de dele af verden, der er mest påvirket af et ændret klima, og at det er særlig vigtigt at beskytte de mest sårbare samfundsgrupper; mener derfor, at der bør indgås en aftale i Durban med klare politiske og økonomiske tilsagn om at støtte de pågældende udviklingslande med kapacitetsopbygning;

Finansiering

| 31. | erindrer om, at de udviklede lande har forpligtet sig til at stille nye og supplerende midler fra offentlige og private kilder på mindst 30 mia. USD til rådighed i perioden 2010-2012 og 100 mia. USD pr. år inden 2020 med særlig vægt på de sårbare og mindst udviklede lande; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser og garantere, at midlerne til tilpasning og modvirkning ligger ud over målet om officiel udviklingsbistand på 0,7 % af BNI, og angive, hvor stor en del af forpligtelsen der vil komme fra offentlig finansiering; understreger endvidere, at der skal mobiliseres både nationale og internationale ressourcer fra alle mulige kilder for at bidrage til, at dette mål nås, og for at finde en måde til at træffe yderligere emissionsreduktionsforanstaltninger i perioden fra 2013 til 2020; opfordrer desuden partskonferencen til at fastlægge rammer for finansiering af foranstaltninger til beskyttelse af klimaet i overgangsperioden fra 2013 til 2020; understreger desuden, at det er nødvendigt, at denne finansiering tilvejebringes på grundlag af retfærdige, gennemsigtige og ikke-diskriminerende regler, og at den ledsages af en effektiv kapacitetsopbygning, af en reduktion af de toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer for miljørelaterede varer, tjenesteydelser og investeringer, konkret støtte til lavemissionsinfrastruktur og veldefinerede og forudsigelige regler; |
| --- | --- |

31.

erindrer om, at de udviklede lande har forpligtet sig til at stille nye og supplerende midler fra offentlige og private kilder på mindst 30 mia. USD til rådighed i perioden 2010-2012 og 100 mia. USD pr. år inden 2020 med særlig vægt på de sårbare og mindst udviklede lande; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser og garantere, at midlerne til tilpasning og modvirkning ligger ud over målet om officiel udviklingsbistand på 0,7 % af BNI, og angive, hvor stor en del af forpligtelsen der vil komme fra offentlig finansiering; understreger endvidere, at der skal mobiliseres både nationale og internationale ressourcer fra alle mulige kilder for at bidrage til, at dette mål nås, og for at finde en måde til at træffe yderligere emissionsreduktionsforanstaltninger i perioden fra 2013 til 2020; opfordrer desuden partskonferencen til at fastlægge rammer for finansiering af foranstaltninger til beskyttelse af klimaet i overgangsperioden fra 2013 til 2020; understreger desuden, at det er nødvendigt, at denne finansiering tilvejebringes på grundlag af retfærdige, gennemsigtige og ikke-diskriminerende regler, og at den ledsages af en effektiv kapacitetsopbygning, af en reduktion af de toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer for miljørelaterede varer, tjenesteydelser og investeringer, konkret støtte til lavemissionsinfrastruktur og veldefinerede og forudsigelige regler;

| 32. | understreger, at der en brug for mange forskellige kilder, og opfordrer parterne til at undersøge muligheden for yderligere kilder til langfristet finansiering, som kan tilvejebringe de ønskede nye yderligere, hensigtsmæssige og forudseelige finansstrømme; |
| --- | --- |

32.

understreger, at der en brug for mange forskellige kilder, og opfordrer parterne til at undersøge muligheden for yderligere kilder til langfristet finansiering, som kan tilvejebringe de ønskede nye yderligere, hensigtsmæssige og forudseelige finansstrømme;

| 33. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre en omfattende og gennemskuelig rapportering om gennemførelsen af den hurtige opstartsfinansiering og sikre, at den stilles til rådighed i rette tid med henblik på at støtte gennemførelsen af modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene, og understreger, at det er absolut nødvendigt at undgå et finansieringshul efter 2012 (når perioden med hurtig opstartsfinansiering udløber) og arbejde på at finde en måde til at styrke finansieringen af foranstaltningerne til reduktion af klimaændringer fra 2013- 2020; |
| --- | --- |

33.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre en omfattende og gennemskuelig rapportering om gennemførelsen af den hurtige opstartsfinansiering og sikre, at den stilles til rådighed i rette tid med henblik på at støtte gennemførelsen af modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger i udviklingslandene, og understreger, at det er absolut nødvendigt at undgå et finansieringshul efter 2012 (når perioden med hurtig opstartsfinansiering udløber) og arbejde på at finde en måde til at styrke finansieringen af foranstaltningerne til reduktion af klimaændringer fra 2013- 2020;

| 34. | understreger betydningen af pålidelige statistikker om emissioner med sammenlignelige data og regelmæssige evalueringsrapporter; |
| --- | --- |

34.

understreger betydningen af pålidelige statistikker om emissioner med sammenlignelige data og regelmæssige evalueringsrapporter;

| 35. | opfordrer konferencen i Durban til at tage konkrete skridt til at gennemføre Cancúnaftalerne med hensyn til den langfristede finansiering, herunder kilder og forøgelse af midlerne fra den hurtige opstartsfinansiering efter 2013; opfordrer i denne forbindelse til, at der på internationalt plan anvendes innovative finansieringskilder og indføres en skat på finansielle transaktioner, og at indtægterne navnlig anvendes til at støtte klimaforanstaltninger i udviklingslandene i overensstemmelse med de mål, der er fastlagt i henhold til UNFCCC; |
| --- | --- |

35.

opfordrer konferencen i Durban til at tage konkrete skridt til at gennemføre Cancúnaftalerne med hensyn til den langfristede finansiering, herunder kilder og forøgelse af midlerne fra den hurtige opstartsfinansiering efter 2013; opfordrer i denne forbindelse til, at der på internationalt plan anvendes innovative finansieringskilder og indføres en skat på finansielle transaktioner, og at indtægterne navnlig anvendes til at støtte klimaforanstaltninger i udviklingslandene i overensstemmelse med de mål, der er fastlagt i henhold til UNFCCC;

| 36. | opfordrer parterne til at gøre Den Grønne Klimafond fuldstændig funktionsklar på konferencen i Durban og udvikle den på en måde, der sikrer, at den nye fond kan støtte overgangen til en udvikling i udviklingslandene med lave CO2-emissioner og modstandsdygtighed over for klimaændringer; |
| --- | --- |

36.

opfordrer parterne til at gøre Den Grønne Klimafond fuldstændig funktionsklar på konferencen i Durban og udvikle den på en måde, der sikrer, at den nye fond kan støtte overgangen til en udvikling i udviklingslandene med lave CO2-emissioner og modstandsdygtighed over for klimaændringer;

| 37. | opfordrer partskonferencen til at fastlægge en nøjagtig definition af princippet om "nye og supplerende" kilder; |
| --- | --- |

37.

opfordrer partskonferencen til at fastlægge en nøjagtig definition af princippet om "nye og supplerende" kilder;

| 38. | understreger betydningen af, at klimafinansieringen er forudsigelig og kontinuerlig; efterlyser fuldstændig gennemsigtighed og passende foranstaltninger til at sikre en forøgelse af klimafinansieringen mellem 2013 og 2020; opfordrer i denne forbindelse til, at der gøres en ende på den dobbelte bogføring; |
| --- | --- |

38.

understreger betydningen af, at klimafinansieringen er forudsigelig og kontinuerlig; efterlyser fuldstændig gennemsigtighed og passende foranstaltninger til at sikre en forøgelse af klimafinansieringen mellem 2013 og 2020; opfordrer i denne forbindelse til, at der gøres en ende på den dobbelte bogføring;

| 39. | opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at fastlægge procedurer og instrumenter til at fremme og lette den private sektors bidrag til finansieringen til udviklingslandene; |
| --- | --- |

39.

opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at fastlægge procedurer og instrumenter til at fremme og lette den private sektors bidrag til finansieringen til udviklingslandene;

| 40. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der ikke stilles spørgsmålstegn ved aftaler om intellektuelle ejendomsrettigheder, der er indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO), og som er et afgørende instrument til at tilskynde den private sektor til at medvirke til udbredelsen af nye teknologier; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der ikke stilles spørgsmålstegn ved aftaler om intellektuelle ejendomsrettigheder, der er indgået inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO), og som er et afgørende instrument til at tilskynde den private sektor til at medvirke til udbredelsen af nye teknologier;

| 41. | gør opmærksom på, at de nuværende kapitalstrømme til udviklingslande, der er øremærket til klimaområdet, til trods for at de er stigende, kun udgør en brøkdel (mindre end 5 %) af det anslåede beløb, som udviklingslandene vil få brug for i adskillige årtier; |
| --- | --- |

41.

gør opmærksom på, at de nuværende kapitalstrømme til udviklingslande, der er øremærket til klimaområdet, til trods for at de er stigende, kun udgør en brøkdel (mindre end 5 %) af det anslåede beløb, som udviklingslandene vil få brug for i adskillige årtier;

| 42. | betoner nødvendigheden af at opbygge en sammenhængende finansiel struktur for klimaforandring i Durban, navnlig for at garantere, at der ikke vil være noget finansieringshul efter 2012; understreger i den sammenhæng, at der er behov for såvel nye midler (dvs. afgifter på finansielle transaktioner, udstedelse af særlige trækningsrettigheder, shipping-/luftfartsafgifter osv.) som effektive gennemførelsesmekanismer; |
| --- | --- |

42.

betoner nødvendigheden af at opbygge en sammenhængende finansiel struktur for klimaforandring i Durban, navnlig for at garantere, at der ikke vil være noget finansieringshul efter 2012; understreger i den sammenhæng, at der er behov for såvel nye midler (dvs. afgifter på finansielle transaktioner, udstedelse af særlige trækningsrettigheder, shipping-/luftfartsafgifter osv.) som effektive gennemførelsesmekanismer;

| 43. | opfordrer til, at der oprettes en efterlevelsesmekanisme for at sikre en mere effektiv gennemførelse af de forpligtelser, der er indgået med hensyn til begrænsning af drivhusgasser, finansiering, teknologi og kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

43.

opfordrer til, at der oprettes en efterlevelsesmekanisme for at sikre en mere effektiv gennemførelse af de forpligtelser, der er indgået med hensyn til begrænsning af drivhusgasser, finansiering, teknologi og kapacitetsopbygning;

| 44. | opfordrer donorerne til at give tilsagn om, hvor mange midler de vil donere til genopfyldning af Den Globale Miljøfacilitet (GEF), og til inden for disse rammer fortsat at prioritere de afrikanske lande højt og tildele de finansielle midler ud fra landenes behov og prioriteter; |
| --- | --- |

44.

opfordrer donorerne til at give tilsagn om, hvor mange midler de vil donere til genopfyldning af Den Globale Miljøfacilitet (GEF), og til inden for disse rammer fortsat at prioritere de afrikanske lande højt og tildele de finansielle midler ud fra landenes behov og prioriteter;

| 45. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe bedre sammenhæng mellem 2015-målene og klimaforandringer ved at indarbejde virkningerne af og tilpasning til klimaforandringer i projekter og programmer, der er rettet mod at opfylde 2015-målene, samt i alle større strategier for fattigdomsbekæmpelse og udviklingspolitikker; opfordrer i denne sammenhæng indtrængende Kommissionen til at forbedre sit finansielle rapporteringsredskab for at lette finansielle analyser af EU's forpligtelser på klimaområdet, såvel som til i øget omfang at integrere klimaaspektet i udviklingspolitikker (klima-mainstreaming); |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe bedre sammenhæng mellem 2015-målene og klimaforandringer ved at indarbejde virkningerne af og tilpasning til klimaforandringer i projekter og programmer, der er rettet mod at opfylde 2015-målene, samt i alle større strategier for fattigdomsbekæmpelse og udviklingspolitikker; opfordrer i denne sammenhæng indtrængende Kommissionen til at forbedre sit finansielle rapporteringsredskab for at lette finansielle analyser af EU's forpligtelser på klimaområdet, såvel som til i øget omfang at integrere klimaaspektet i udviklingspolitikker (klima-mainstreaming);

| 46. | erindrer om, at det alene er offentlig finansiering, der er afgørende for at nå de mest udsatte samfund, som kæmper med at tilpasse sig til klimaforandringer, samt for at hjælpe de fattige lande med at indføre bæredygtige udviklingsstrategier; understreger desuden, at Kommissionen og medlemsstaternes regeringer skal sikre, at disse midler supplerer de allerede eksisterende bistandsmålsætninger i henhold til artikel 4, stk. 3, i UNFCCC; opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med Bali-handlingsplanen af december 2007 at opstille kriterier for "supplerende klimafinansiering" på en målelig, rapporterbar og kontrollerbar måde; |
| --- | --- |

46.

erindrer om, at det alene er offentlig finansiering, der er afgørende for at nå de mest udsatte samfund, som kæmper med at tilpasse sig til klimaforandringer, samt for at hjælpe de fattige lande med at indføre bæredygtige udviklingsstrategier; understreger desuden, at Kommissionen og medlemsstaternes regeringer skal sikre, at disse midler supplerer de allerede eksisterende bistandsmålsætninger i henhold til artikel 4, stk. 3, i UNFCCC; opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med Bali-handlingsplanen af december 2007 at opstille kriterier for "supplerende klimafinansiering" på en målelig, rapporterbar og kontrollerbar måde;

| 47. | erindrer om, at princippet om, at forureneren betaler, har til formål at nedbringe forureningen, men at gennemførelsen heraf er forbundet med vanskeligheder i udviklingslandene; opfordrer derfor indtrængende til, at der ved finansieringen af klimaforanstaltninger i udviklingslandene skal tages nærmere højde herfor; |
| --- | --- |

47.

erindrer om, at princippet om, at forureneren betaler, har til formål at nedbringe forureningen, men at gennemførelsen heraf er forbundet med vanskeligheder i udviklingslandene; opfordrer derfor indtrængende til, at der ved finansieringen af klimaforanstaltninger i udviklingslandene skal tages nærmere højde herfor;

| 48. | opfordrer Verdensbanken til at sikre, at dens portefølje er klimavenlig; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Verdensbanken til at sikre, at dens portefølje er klimavenlig;

| 49. | understreger, at der bør sikres balance mellem kønnene i alle beslutningstagende organer i forbindelse med finansieringen af klimaforanstaltninger, herunder i Den Grønne Klimafonds bestyrelse og eventuelle underudvalg til individuelle finansieringsmekanismer; understreger, at medlemmer af civilsamfundet, herunder repræsentanter for ligestillingsorganisationer og kvindegrupper, bør have mulighed for aktiv deltagelse i arbejdet i Den Grønne Klimafonds bestyrelse og alle dets underudvalg; |
| --- | --- |

49.

understreger, at der bør sikres balance mellem kønnene i alle beslutningstagende organer i forbindelse med finansieringen af klimaforanstaltninger, herunder i Den Grønne Klimafonds bestyrelse og eventuelle underudvalg til individuelle finansieringsmekanismer; understreger, at medlemmer af civilsamfundet, herunder repræsentanter for ligestillingsorganisationer og kvindegrupper, bør have mulighed for aktiv deltagelse i arbejdet i Den Grønne Klimafonds bestyrelse og alle dets underudvalg;

| 50. | påpeger, at der skal tages hensyn til kønsrelaterede forskelle med hensyn til adgang til ressourcer, herunder kredit, rådgivning, oplysning og teknologi, når der udvikles foranstaltninger til modvirkning af klimaændringerne; understreger, at tilpasningsforanstaltninger på systematisk og effektiv måde bør gøre noget ved klimaændringernes kønsspecifikke virkninger på områder som energi, vand, fødevaresikkerhed, landbrug og fiskeri, biologisk mangfoldighed og økosystemtjenester, sundhed, industri, bosættelser, katastrofestyring samt konflikter og sikkerhed; |
| --- | --- |

50.

påpeger, at der skal tages hensyn til kønsrelaterede forskelle med hensyn til adgang til ressourcer, herunder kredit, rådgivning, oplysning og teknologi, når der udvikles foranstaltninger til modvirkning af klimaændringerne; understreger, at tilpasningsforanstaltninger på systematisk og effektiv måde bør gøre noget ved klimaændringernes kønsspecifikke virkninger på områder som energi, vand, fødevaresikkerhed, landbrug og fiskeri, biologisk mangfoldighed og økosystemtjenester, sundhed, industri, bosættelser, katastrofestyring samt konflikter og sikkerhed;

Omstilling i retning af en bæredygtig økonomi og industri

| 51. | understreger, at mange lande bevæger sig hurtigt i retning af en ny grøn økonomi, hvilket har mange forskellige årsager, herunder klimabeskyttelse, ressourceknaphed og -effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrencedygtighed; bemærker f.eks. omfanget af investeringsprogrammer, der har til formål at fremme omstilling på energiområdet i lande som USA, Kina og Sydkorea; opfordrer Kommissionen til at analysere sådanne programmer, herunder deres ambitionsniveau, og til at vurdere risikoen for, at EU mister sin førende rolle; |
| --- | --- |

51.

understreger, at mange lande bevæger sig hurtigt i retning af en ny grøn økonomi, hvilket har mange forskellige årsager, herunder klimabeskyttelse, ressourceknaphed og -effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrencedygtighed; bemærker f.eks. omfanget af investeringsprogrammer, der har til formål at fremme omstilling på energiområdet i lande som USA, Kina og Sydkorea; opfordrer Kommissionen til at analysere sådanne programmer, herunder deres ambitionsniveau, og til at vurdere risikoen for, at EU mister sin førende rolle;

| 52. | glæder sig over disse internationale skridt og gentager, at internationalt koordinerede foranstaltninger bidrager til at gøre noget ved den bekymring over CO2-lækage, der hersker i de relevante sektorer, navnlig de energiintensive sektorer; opfordrer til en aftale om sikring af lige vilkår på internationalt plan for CO2-intensiv industri; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over disse internationale skridt og gentager, at internationalt koordinerede foranstaltninger bidrager til at gøre noget ved den bekymring over CO2-lækage, der hersker i de relevante sektorer, navnlig de energiintensive sektorer; opfordrer til en aftale om sikring af lige vilkår på internationalt plan for CO2-intensiv industri;

| 53. | er bekymret over, at den finans- og gældskrise, der berører de fleste industrialiserede økonomier, har indskrænket regeringernes interesse for de internationale klimaforhandlinger i Durban; mener, at EU's indsats for at omstille sin økonomi ikke må gå i stå f.eks. for at undgå udflytning af arbejdspladser og navnlig af grønne arbejdspladser, og at EU er nødt til at overbevise sine partnere i hele verden, herunder Kina og USA, om, at det er muligt at foretage emissionsreduktioner uden at miste konkurrenceevne og arbejdspladser, især hvis de foretages kollektivt; |
| --- | --- |

53.

er bekymret over, at den finans- og gældskrise, der berører de fleste industrialiserede økonomier, har indskrænket regeringernes interesse for de internationale klimaforhandlinger i Durban; mener, at EU's indsats for at omstille sin økonomi ikke må gå i stå f.eks. for at undgå udflytning af arbejdspladser og navnlig af grønne arbejdspladser, og at EU er nødt til at overbevise sine partnere i hele verden, herunder Kina og USA, om, at det er muligt at foretage emissionsreduktioner uden at miste konkurrenceevne og arbejdspladser, især hvis de foretages kollektivt;

| 54. | understreger behovet for at udvikle og omgående gennemføre en helhedsorienteret råstof- og ressourcestrategi, bl.a. vedrørende ressourceeffektivitet, inden for alle økonomiske sektorer i både udviklede lande og udviklingslande, med henblik på at opnå langsigtet bæredygtig økonomisk vækst og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gå forrest med et godt eksempel i så henseende; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte udviklingslandene både på nationalt og lokalt plan ved at stille ekspertise til rådighed i forbindelse med bæredygtig minedrift, øget ressourceeffektivitet samt genbrug og genanvendelse; |
| --- | --- |

54.

understreger behovet for at udvikle og omgående gennemføre en helhedsorienteret råstof- og ressourcestrategi, bl.a. vedrørende ressourceeffektivitet, inden for alle økonomiske sektorer i både udviklede lande og udviklingslande, med henblik på at opnå langsigtet bæredygtig økonomisk vækst og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gå forrest med et godt eksempel i så henseende; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte udviklingslandene både på nationalt og lokalt plan ved at stille ekspertise til rådighed i forbindelse med bæredygtig minedrift, øget ressourceeffektivitet samt genbrug og genanvendelse;

| 55. | mener, at sektorbaserede tilgange i kombination med tærskler i hele økonomien i industrialiserede lande kan bidrage til at forene klimatiltag med konkurrenceevne og økonomisk vækst; betoner betydningen af at anlægge en holistisk, horisontal og sektorbaseret tilgang til industriudslip som en merværdi i forbindelse med internationale forhandlinger og EU's CO2-mål; håber, at en sådan tilgang også kan være del af en international ramme for klimaforanstaltninger efter 2012; |
| --- | --- |

55.

mener, at sektorbaserede tilgange i kombination med tærskler i hele økonomien i industrialiserede lande kan bidrage til at forene klimatiltag med konkurrenceevne og økonomisk vækst; betoner betydningen af at anlægge en holistisk, horisontal og sektorbaseret tilgang til industriudslip som en merværdi i forbindelse med internationale forhandlinger og EU's CO2-mål; håber, at en sådan tilgang også kan være del af en international ramme for klimaforanstaltninger efter 2012;

| 56. | understreger CDM-mekanismens betydning for, at europæisk industri kan opnå en reduktion af emissionerne og fremskynde teknologioverførslen; erindrer om, at CDM trænger til at blive reformeret, så der stilles strenge krav om projektkvalitet, hvorved der sikres høje standarder i disse projekter med pålidelige, verificerbare og faktiske yderligere emissionsreduktioner, som også støtter en bæredygtig udvikling i disse lande; mener, at CDM-mekanismen i fremtiden bør begrænses til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

56.

understreger CDM-mekanismens betydning for, at europæisk industri kan opnå en reduktion af emissionerne og fremskynde teknologioverførslen; erindrer om, at CDM trænger til at blive reformeret, så der stilles strenge krav om projektkvalitet, hvorved der sikres høje standarder i disse projekter med pålidelige, verificerbare og faktiske yderligere emissionsreduktioner, som også støtter en bæredygtig udvikling i disse lande; mener, at CDM-mekanismen i fremtiden bør begrænses til de mindst udviklede lande;

| 57. | gentager, at et globalt CO2-marked ville være et sundt grundlag for både at opnå betydelige CO2-reduktioner og lige vilkår for industrien; opfordrer EU og dets partnere til inden for den nærmeste fremtid at finde frem til den mest effektive måde til at fremme forbindelser mellem EU's emissionshandelsordning og andre handelsordninger med henblik på at skabe et globalt CO2-marked, hvilket vil kunne sikre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet, gennemsigtigheden og i sidste ende føre til en mere effektiv ressourcefordeling; |
| --- | --- |

57.

gentager, at et globalt CO2-marked ville være et sundt grundlag for både at opnå betydelige CO2-reduktioner og lige vilkår for industrien; opfordrer EU og dets partnere til inden for den nærmeste fremtid at finde frem til den mest effektive måde til at fremme forbindelser mellem EU's emissionshandelsordning og andre handelsordninger med henblik på at skabe et globalt CO2-marked, hvilket vil kunne sikre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet, gennemsigtigheden og i sidste ende føre til en mere effektiv ressourcefordeling;

Forskning og teknologi

| 58. | hilser med tilfredshed den aftale, der blev indgået i Cancún om Cancún-handlingsrammen for tilpasning med henblik på at forbedre indsatsen vedrørende tilpasning til klimaændringerne og om etablering af en teknologi-mekanisme, herunder en teknologi-eksekutivkomité og et klimateknologisk center og netværk, med henblik på at forbedre teknologiudvikling- og overførsel med den rette ligevægt mellem tilpasnings- og modvirkningsforanstaltninger og intellektuel ejendomsret, således at denne facilitet kan blive fuldt operativ; |
| --- | --- |

58.

hilser med tilfredshed den aftale, der blev indgået i Cancún om Cancún-handlingsrammen for tilpasning med henblik på at forbedre indsatsen vedrørende tilpasning til klimaændringerne og om etablering af en teknologi-mekanisme, herunder en teknologi-eksekutivkomité og et klimateknologisk center og netværk, med henblik på at forbedre teknologiudvikling- og overførsel med den rette ligevægt mellem tilpasnings- og modvirkningsforanstaltninger og intellektuel ejendomsret, således at denne facilitet kan blive fuldt operativ;

| 59. | understreger, at udvikling og anvendelse af banebrydende teknologier er nøglen til bekæmpelse af klimaændringerne, samtidig med at EU’s partnere i hele verden overbevises om, at emissionsreduktioner er mulige, uden at der mistes konkurrenceevne og arbejdspladser; opfordrer til et internationalt tilsagn om øgede investeringer i forskning og udvikling inden for banebrydende teknologier i relevante sektorer; finder det væsentligt, at Europa sætter et eksempel ved i betragtelig grad at øge udgifterne til forskning i miljøvenlige og energieffektive erhvervs- og energiteknologier, og at Europa udvikler et tæt videnskabeligt samarbejde på dette område med internationale partnere såsom BRIK-landene og USA; |
| --- | --- |

59.

understreger, at udvikling og anvendelse af banebrydende teknologier er nøglen til bekæmpelse af klimaændringerne, samtidig med at EU’s partnere i hele verden overbevises om, at emissionsreduktioner er mulige, uden at der mistes konkurrenceevne og arbejdspladser; opfordrer til et internationalt tilsagn om øgede investeringer i forskning og udvikling inden for banebrydende teknologier i relevante sektorer; finder det væsentligt, at Europa sætter et eksempel ved i betragtelig grad at øge udgifterne til forskning i miljøvenlige og energieffektive erhvervs- og energiteknologier, og at Europa udvikler et tæt videnskabeligt samarbejde på dette område med internationale partnere såsom BRIK-landene og USA;

| 60. | mener, at innovation er nøglen til at holde den globale opvarmning under 2 °C, og bemærker, at der findes forskellige måder til at skabe incitamenter til innovation; opfordrer Kommissionen til at vurdere de forskellige mekanismer til at belønne virksomheder, der går i spidsen og skiller sig ud på grund af deres evne til at igangsætte innovation og til at overføre og iværksætte teknologi globalt; |
| --- | --- |

60.

mener, at innovation er nøglen til at holde den globale opvarmning under 2 °C, og bemærker, at der findes forskellige måder til at skabe incitamenter til innovation; opfordrer Kommissionen til at vurdere de forskellige mekanismer til at belønne virksomheder, der går i spidsen og skiller sig ud på grund af deres evne til at igangsætte innovation og til at overføre og iværksætte teknologi globalt;

| 61. | fremhæver betydningen af at opbygge et tættere samarbejde mellem Europa og de mindst udviklede lande; opfordrer derfor Kommissionen til i god tid inden Durban at fremlægge idéer til fælles forskningsprogrammer om alternative energikilder og om, hvordan EU kan tilskynde til samarbejde mellem udviklede lande og udviklingslande inden for de forskellige erhvervssektorer med særlig fokus på Afrika; |
| --- | --- |

61.

fremhæver betydningen af at opbygge et tættere samarbejde mellem Europa og de mindst udviklede lande; opfordrer derfor Kommissionen til i god tid inden Durban at fremlægge idéer til fælles forskningsprogrammer om alternative energikilder og om, hvordan EU kan tilskynde til samarbejde mellem udviklede lande og udviklingslande inden for de forskellige erhvervssektorer med særlig fokus på Afrika;

| 62. | opfordrer indtrængende til, at der skabes institutionelle rammer for håndteringen af alle aspekter af teknologisk udvikling og overførsel, navnlig ved at fokusere på egnet teknologi, der er designet med særligt hensyn til miljømæssige, etiske, kulturelle, sociale, politiske og økonomiske aspekter i det samfund, som den er tiltænkt; opfordrer indtrængende til oprettelse af patentpuljer, hvorved et antal patenter, der indehaves af forskellige foretagender som f.eks. virksomheder, universiteter eller forskningsinstitutter, stilles til rådighed for andre i en fælles pulje til produktion eller supplerende forskning og udvikling, og slår til lyd for, at man anerkender udviklingslandenes ret til fuldt ud at udnytte den fleksibilitet, der er indeholdt i TRIPS-aftalen; |
| --- | --- |

62.

opfordrer indtrængende til, at der skabes institutionelle rammer for håndteringen af alle aspekter af teknologisk udvikling og overførsel, navnlig ved at fokusere på egnet teknologi, der er designet med særligt hensyn til miljømæssige, etiske, kulturelle, sociale, politiske og økonomiske aspekter i det samfund, som den er tiltænkt; opfordrer indtrængende til oprettelse af patentpuljer, hvorved et antal patenter, der indehaves af forskellige foretagender som f.eks. virksomheder, universiteter eller forskningsinstitutter, stilles til rådighed for andre i en fælles pulje til produktion eller supplerende forskning og udvikling, og slår til lyd for, at man anerkender udviklingslandenes ret til fuldt ud at udnytte den fleksibilitet, der er indeholdt i TRIPS-aftalen;

| 63. | bemærker det enorme potentiale for vedvarende energi i mange udviklingslande; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gennemføre projekter om vedvarende energi i udviklingslandene ved at stille teknologi, ekspertise og investeringsmuligheder til rådighed; |
| --- | --- |

63.

bemærker det enorme potentiale for vedvarende energi i mange udviklingslande; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gennemføre projekter om vedvarende energi i udviklingslandene ved at stille teknologi, ekspertise og investeringsmuligheder til rådighed;

| 64. | finder, at hensigtsmæssig forskning om migration, der er forårsaget af klimaforandringer, er nødvendig for at behandle dette emne på fyldestgørende vis. |
| --- | --- |

64.

finder, at hensigtsmæssig forskning om migration, der er forårsaget af klimaforandringer, er nødvendig for at behandle dette emne på fyldestgørende vis.

Energi samt energi- og ressourceeffektivitet

| 65. | beklager, at mulighederne for energibesparelser ikke udnyttes tilstrækkeligt hverken på internationalt plan eller i EU; understreger, at energibesparelser giver mulighed for jobskabelse, økonomiske besparelser og energisikkerhed, konkurrenceevne og reduktion af CO2-emissioner; opfordrer EU til at være mere opmærksom på energibesparelser i internationale forhandlinger, både når det drejer sig om at drøfte teknologioverførsel, udviklingsplaner for udviklingslander eller økonomisk bistand; |
| --- | --- |

65.

beklager, at mulighederne for energibesparelser ikke udnyttes tilstrækkeligt hverken på internationalt plan eller i EU; understreger, at energibesparelser giver mulighed for jobskabelse, økonomiske besparelser og energisikkerhed, konkurrenceevne og reduktion af CO2-emissioner; opfordrer EU til at være mere opmærksom på energibesparelser i internationale forhandlinger, både når det drejer sig om at drøfte teknologioverførsel, udviklingsplaner for udviklingslander eller økonomisk bistand;

| 66. | finder det af største betydning for klimaforhandlingerne, at de industrialiserede lande opfylder de økonomiske forpligtelser, som de har påtaget sig i København og Cancún; opfordrer til en hurtig og internationalt koordineret opfyldelse af det mål, som blev fastsat af G20 i Pittsburgh, om på mellemlang sigt at udfase ineffektive subsidier til fossile brændstoffer, hvilket vil betyde et vigtigt bidrag til klimabeskyttelsen og være særlig relevant i den nuværende kontekst med offentlige underskud i mange lande; |
| --- | --- |

66.

finder det af største betydning for klimaforhandlingerne, at de industrialiserede lande opfylder de økonomiske forpligtelser, som de har påtaget sig i København og Cancún; opfordrer til en hurtig og internationalt koordineret opfyldelse af det mål, som blev fastsat af G20 i Pittsburgh, om på mellemlang sigt at udfase ineffektive subsidier til fossile brændstoffer, hvilket vil betyde et vigtigt bidrag til klimabeskyttelsen og være særlig relevant i den nuværende kontekst med offentlige underskud i mange lande;

| 67. | påpeger, at der i hele verden er skønsmæssigt to milliarder mennesker, som fortsat ikke har adgang til bæredygtig energi til overkommelige priser; understreger behovet for at tage fat på spørgsmålet om energifattigdom i overensstemmelse med de klimapolitiske målsætninger; bemærker, at der står energiteknologier til rådighed, som tager hensyn til både global miljøbeskyttelse og lokale udviklingsbehov; |
| --- | --- |

67.

påpeger, at der i hele verden er skønsmæssigt to milliarder mennesker, som fortsat ikke har adgang til bæredygtig energi til overkommelige priser; understreger behovet for at tage fat på spørgsmålet om energifattigdom i overensstemmelse med de klimapolitiske målsætninger; bemærker, at der står energiteknologier til rådighed, som tager hensyn til både global miljøbeskyttelse og lokale udviklingsbehov;

| 68. | mener, at Europa bør støtte Sydafrikas bestræbelser på at sætte afrikanske lande i stand til at finde partnere og finansiering til investering i vedvarende energi og grøn teknologi; |
| --- | --- |

68.

mener, at Europa bør støtte Sydafrikas bestræbelser på at sætte afrikanske lande i stand til at finde partnere og finansiering til investering i vedvarende energi og grøn teknologi;

Arealudnyttelse, ændringer i arealudnyttelse og skovbrug (LULUCF)

| 69. | opfordrer til en aftale i Durban om faste regler om LULUCF, der styrker bilag I-parternes ambitionsniveau, er udformet for at mindske emissioner fra skovbrug og arealudnyttelse, kræver, at bilag I-parter gør rede for eventuelle stigninger i emissionerne fra LULUCF, og er i overensstemmelse med parternes eksisterende forpligtelser til at beskytte og forbedre dræn og reservoirer for drivhusgasser for at sikre den miljømæssige integritet i sektorens bidrag til emissionsreduktioner; slår til lyd for, at der ud over forsvarlige LULUCF-regnskabsmetoder udformes politiske foranstaltninger, som anerkender værdien af kulstofbinding i høstede træprodukter; |
| --- | --- |

69.

opfordrer til en aftale i Durban om faste regler om LULUCF, der styrker bilag I-parternes ambitionsniveau, er udformet for at mindske emissioner fra skovbrug og arealudnyttelse, kræver, at bilag I-parter gør rede for eventuelle stigninger i emissionerne fra LULUCF, og er i overensstemmelse med parternes eksisterende forpligtelser til at beskytte og forbedre dræn og reservoirer for drivhusgasser for at sikre den miljømæssige integritet i sektorens bidrag til emissionsreduktioner; slår til lyd for, at der ud over forsvarlige LULUCF-regnskabsmetoder udformes politiske foranstaltninger, som anerkender værdien af kulstofbinding i høstede træprodukter;

| 70. | mener, at LULUCF-indberetningen skal knyttes til et fast referenceår/en fast referenceperiode og anvendes inden for rammerne af Kyoto-protokollen og konventionen; |
| --- | --- |

70.

mener, at LULUCF-indberetningen skal knyttes til et fast referenceår/en fast referenceperiode og anvendes inden for rammerne af Kyoto-protokollen og konventionen;

| 71. | opfordrer i denne forbindelse til obligatorisk medtagelse af emissioner (optagelse og udslip) fra skovforvaltning i bilag I-parternes LULUCF-reduktionsforpligtelser for tiden efter 2012; |
| --- | --- |

71.

opfordrer i denne forbindelse til obligatorisk medtagelse af emissioner (optagelse og udslip) fra skovforvaltning i bilag I-parternes LULUCF-reduktionsforpligtelser for tiden efter 2012;

| 72. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og alle parter til inden for rammerne af Hjælpeorganet for Videnskabelig og Teknologisk Rådgivning samt andre internationale fora at arbejde for en ny FN-definition af skove på biombasis, som afspejler de vidtspændende variationer mellem forskelligartede biomer med hensyn til biodiversitet og kulstofværdier, samtidig med at der klart sondres mellem skove bestående af hjemmehørende arter og skove, hvor træmonokulturer og ikke-hjemmehørende arter er fremherskende; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og alle parter til inden for rammerne af Hjælpeorganet for Videnskabelig og Teknologisk Rådgivning samt andre internationale fora at arbejde for en ny FN-definition af skove på biombasis, som afspejler de vidtspændende variationer mellem forskelligartede biomer med hensyn til biodiversitet og kulstofværdier, samtidig med at der klart sondres mellem skove bestående af hjemmehørende arter og skove, hvor træmonokulturer og ikke-hjemmehørende arter er fremherskende;

| 73. | noterer sig med bekymring, at det i UNFCCC’s regnskabsmetode antages, at biomasse, der anvendes til energiformål, er CO2-neutral; opfordrer til indførelse af nye og mere solide regnskabsregler, som gør det tydeligt at se, hvilke muligheder bioenergien faktisk giver for at reducere drivhusgasserne; |
| --- | --- |

73.

noterer sig med bekymring, at det i UNFCCC’s regnskabsmetode antages, at biomasse, der anvendes til energiformål, er CO2-neutral; opfordrer til indførelse af nye og mere solide regnskabsregler, som gør det tydeligt at se, hvilke muligheder bioenergien faktisk giver for at reducere drivhusgasserne;

| 74. | opfordrer til, at der oprettes en fond til belønning for eller incitament til at nedbringe udledningen af drivhusgasser via bæredygtige praksisser for anvendelse af jorden, herunder skovbevaring, bæredygtig skovforvaltning, forebyggelse af skovrydning, skovrejsning og bæredygtigt landbrug; |
| --- | --- |

74.

opfordrer til, at der oprettes en fond til belønning for eller incitament til at nedbringe udledningen af drivhusgasser via bæredygtige praksisser for anvendelse af jorden, herunder skovbevaring, bæredygtig skovforvaltning, forebyggelse af skovrydning, skovrejsning og bæredygtigt landbrug;

| 75. | gør opmærksom på, at der for at nedbringe udledningerne fra skovrydning og ødelæggelse af skov er behov for at gå væk fra den rene kvantificering af CO2-strømme fra skovområder og over til en bredere tilgang, hvor også de direkte og bagvedliggende årsager til skovrydning identificeres, på baggrund af en høringsproces lig den fra den frivillige partnerskabsaftale; |
| --- | --- |

75.

gør opmærksom på, at der for at nedbringe udledningerne fra skovrydning og ødelæggelse af skov er behov for at gå væk fra den rene kvantificering af CO2-strømme fra skovområder og over til en bredere tilgang, hvor også de direkte og bagvedliggende årsager til skovrydning identificeres, på baggrund af en høringsproces lig den fra den frivillige partnerskabsaftale;

Reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse

| 76. | erkender behovet for stabile reguleringsforhold i forbindelse med en langfristet finansieringsmekanisme til REDD-plus; opfordrer indtrængende partskonferencen til at fastlægge en mekanisme til at mobilisere yderligere finansiering til REDD-plus fra både offentlige og private kilder; |
| --- | --- |

76.

erkender behovet for stabile reguleringsforhold i forbindelse med en langfristet finansieringsmekanisme til REDD-plus; opfordrer indtrængende partskonferencen til at fastlægge en mekanisme til at mobilisere yderligere finansiering til REDD-plus fra både offentlige og private kilder;

| 77. | fremhæver behovet for at træffe yderligere foranstaltninger på COP17 og gennemføre REDD-plus (reduktion af emissioner fra afskovning og skovforringelse) samt behandle eventuelle mangler i denne forbindelse, navnlig med hensyn til den langsigtede finansiering samt solide og gennemsigtige skovovervågningssystemer samt navnlig effektiv høring af parterne og indfødte og lokale befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

77.

fremhæver behovet for at træffe yderligere foranstaltninger på COP17 og gennemføre REDD-plus (reduktion af emissioner fra afskovning og skovforringelse) samt behandle eventuelle mangler i denne forbindelse, navnlig med hensyn til den langsigtede finansiering samt solide og gennemsigtige skovovervågningssystemer samt navnlig effektiv høring af parterne og indfødte og lokale befolkningsgrupper;

| 78. | understreger, at udformningen af REDD-plus-mekanismen bør sikre betydelige fordele for biodiversiteten og livsvigtige økosystemtjenester foruden modvirkning af klimaændringerne og bidrage til at styrke rettighederne og forbedre eksistensgrundlaget for personer, der er afhængige af skovene, navnlig oprindelige befolkninger og lokalsamfund; |
| --- | --- |

78.

understreger, at udformningen af REDD-plus-mekanismen bør sikre betydelige fordele for biodiversiteten og livsvigtige økosystemtjenester foruden modvirkning af klimaændringerne og bidrage til at styrke rettighederne og forbedre eksistensgrundlaget for personer, der er afhængige af skovene, navnlig oprindelige befolkninger og lokalsamfund;

| 79. | finder, at finansieringsordningen for REDD bør være baseret på præstationsbaserede kriterier, herunder på skovforvaltning, og tage højde for målene i strategiplanen for biodiversitet 2011, der blev vedtaget på COP10 under biodiversitetskonventionen i Nagoya; |
| --- | --- |

79.

finder, at finansieringsordningen for REDD bør være baseret på præstationsbaserede kriterier, herunder på skovforvaltning, og tage højde for målene i strategiplanen for biodiversitet 2011, der blev vedtaget på COP10 under biodiversitetskonventionen i Nagoya;

| 80. | understreger behovet for at fremskynde den offentlige finansiering til resultatbaserede REDD-plus-aktioner, som belønner reducering af skovrydning i overensstemmelse med de nationale referencegrundlag for at standse bruttorydningen af tropisk skov senest i 2020; |
| --- | --- |

80.

understreger behovet for at fremskynde den offentlige finansiering til resultatbaserede REDD-plus-aktioner, som belønner reducering af skovrydning i overensstemmelse med de nationale referencegrundlag for at standse bruttorydningen af tropisk skov senest i 2020;

| 81. | beklager, at REDD-finansiering er baseret på så en bred definition af skove, der kan omfatte plantager med en enkelt ikke-hjemmehørende art; mener, at denne definition kan give et uhensigtsmæssigt incitament til at omdirigere midler fra den stærkt påkrævede beskyttelse af gamle og oprindelige skove til nye kommercielle plantager og fra innovation; |
| --- | --- |

81.

beklager, at REDD-finansiering er baseret på så en bred definition af skove, der kan omfatte plantager med en enkelt ikke-hjemmehørende art; mener, at denne definition kan give et uhensigtsmæssigt incitament til at omdirigere midler fra den stærkt påkrævede beskyttelse af gamle og oprindelige skove til nye kommercielle plantager og fra innovation;

| 82. | opfordrer desuden EU til at sikre, at REDD-plus indeholder beskyttelsesforanstaltninger, der sikrer, at rettighederne for de mennesker, der bor i skovene, ikke krænkes, og at tabet af skov stoppes effektivt; betoner i særlig grad, at REDD-plus ikke må underminere nogen af de fremskridt, som FLEGT hidtil har opnået, navnlig hvad angår skovforvaltning, afklaring og anerkendelse af sædvanebaserede ordninger for jordbesiddelse; |
| --- | --- |

82.

opfordrer desuden EU til at sikre, at REDD-plus indeholder beskyttelsesforanstaltninger, der sikrer, at rettighederne for de mennesker, der bor i skovene, ikke krænkes, og at tabet af skov stoppes effektivt; betoner i særlig grad, at REDD-plus ikke må underminere nogen af de fremskridt, som FLEGT hidtil har opnået, navnlig hvad angår skovforvaltning, afklaring og anerkendelse af sædvanebaserede ordninger for jordbesiddelse;

Søtransport og international luftfart

| 83. | glæder sig over det nylige fremskridt i Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) med hensyn til indførelse af obligatoriske energieffektivitetsforanstaltninger for international søtransport, men bemærker, at dette kun er et første skridt på vejen; opfordrer EU til at presse på for at få ambitiøse mål for reduktion af emissioner inden for søfarten med henblik på at tilskynde til yderligere fremskridt i IMO ved at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på indførelse af globale bindende reduktioner af emissioner fra søtransport inden for UNFCCC; |
| --- | --- |

83.

glæder sig over det nylige fremskridt i Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) med hensyn til indførelse af obligatoriske energieffektivitetsforanstaltninger for international søtransport, men bemærker, at dette kun er et første skridt på vejen; opfordrer EU til at presse på for at få ambitiøse mål for reduktion af emissioner inden for søfarten med henblik på at tilskynde til yderligere fremskridt i IMO ved at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på indførelse af globale bindende reduktioner af emissioner fra søtransport inden for UNFCCC;

| 84. | ønsker at understrege, at emissioner fra søtransport som følge af den øgede skibstrafik vil vokse uanset disse foranstaltninger, eftersom de kun gælder for nye skibe; mener derfor, at der bør lægges vægt på alternative initiativer (dvs. CO2-prissætning, yderligere teknologibaserede foranstaltninger også i forhold til eksisterende skibe) i denne forbindelse; |
| --- | --- |

84.

ønsker at understrege, at emissioner fra søtransport som følge af den øgede skibstrafik vil vokse uanset disse foranstaltninger, eftersom de kun gælder for nye skibe; mener derfor, at der bør lægges vægt på alternative initiativer (dvs. CO2-prissætning, yderligere teknologibaserede foranstaltninger også i forhold til eksisterende skibe) i denne forbindelse;

| 85. | opfordrer EU til at sikre, at der tages hensyn til luftfartens samlede virkning i en international aftale i form af bindende reduktionsmål for luftfartsaktiviteter og opfordrer indtrængende alle aktører til at sikre, at disse mål understøttes af strukturer til at gennemføre dem; mener, at løsningen af dette spørgsmål er blevet endnu mere presserende og går ind for at inddrage lufttrafikken i EU’s emissionshandel; |
| --- | --- |

85.

opfordrer EU til at sikre, at der tages hensyn til luftfartens samlede virkning i en international aftale i form af bindende reduktionsmål for luftfartsaktiviteter og opfordrer indtrængende alle aktører til at sikre, at disse mål understøttes af strukturer til at gennemføre dem; mener, at løsningen af dette spørgsmål er blevet endnu mere presserende og går ind for at inddrage lufttrafikken i EU’s emissionshandel;

| 86. | anerkender princippet om "fælles, men differentieret ansvar" og støtter indførelsen af internationale instrumenter med globale emissionsreduktionsmål for at bremse klimapåvirkningen fra international luftfart og søtransport; |
| --- | --- |

86.

anerkender princippet om "fælles, men differentieret ansvar" og støtter indførelsen af internationale instrumenter med globale emissionsreduktionsmål for at bremse klimapåvirkningen fra international luftfart og søtransport;

Delegation fra Europa-Parlamentet

| 87. | mener, at EU's delegation spiller en afgørende rolle i klimaforhandlingerne, og finder det derfor uacceptabelt, at medlemmer af Europa-Parlamentet ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på de foregående partskonferencer; forventer, at formændene for Europa-Parlamentets delegation i det mindste får lov til at deltage i EU's koordineringsmøder i Durban; |
| --- | --- |

87.

mener, at EU's delegation spiller en afgørende rolle i klimaforhandlingerne, og finder det derfor uacceptabelt, at medlemmer af Europa-Parlamentet ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på de foregående partskonferencer; forventer, at formændene for Europa-Parlamentets delegation i det mindste får lov til at deltage i EU's koordineringsmøder i Durban;

| 88. | påpeger, at Kommissionen i henhold til den rammeaftale, der blev indgået mellem Kommissionen og Parlamentet i november 2010, skal gøre det lettere for medlemmer af Europa-Parlamentet at deltage som observatører i EU-delegationer, der forhandler multilaterale aftaler; minder om, at Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten (artikel 218) skal godkende aftaler mellem EU og tredjelande eller internationale organisationer; |
| --- | --- |

88.

påpeger, at Kommissionen i henhold til den rammeaftale, der blev indgået mellem Kommissionen og Parlamentet i november 2010, skal gøre det lettere for medlemmer af Europa-Parlamentet at deltage som observatører i EU-delegationer, der forhandler multilaterale aftaler; minder om, at Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten (artikel 218) skal godkende aftaler mellem EU og tredjelande eller internationale organisationer;

| 89. | erindrer om parternes forpligtelser over for UNFCCC om at tilskynde til den bredest mulige deltagelse i UNFCCC-processen, herunder for ikke-statslige organisationer; opfordrer til, at det internationale forum for oprindelige folk deltager i drøftelserne på COP17, eftersom disse folk er særlig påvirket af klimaændringerne og tilpasningen til klimaændringer; |
| --- | --- |

89.

erindrer om parternes forpligtelser over for UNFCCC om at tilskynde til den bredest mulige deltagelse i UNFCCC-processen, herunder for ikke-statslige organisationer; opfordrer til, at det internationale forum for oprindelige folk deltager i drøftelserne på COP17, eftersom disse folk er særlig påvirket af klimaændringerne og tilpasningen til klimaændringer;

*

* *

| 90. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU. |
| --- | --- |

90.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU.

---

(1)  EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3.

(2)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 1.

(3)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 25.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0442.

(5)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 44.

(6)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 115.

(7)  http://srren.ipcc-wg3.de/report

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0226.

(9)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/97

---

Onsdag den 16. november 2011Rapport om EU's ansvar i forbindelse med udviklingsfinansiering

P7_TA(2011)0505

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om rapport om EU’s ansvar i forbindelse med udviklingsfinansiering

2013/C 153 E/11

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000,

| — | der henviser til G20-topmøderne afholdt i Pittsburgh den 24.-25. september 2009, i London den 2. april 2009, i Toronto den 26.-27. juni 2010 og i Seoul den 11.-12. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til G20-topmøderne afholdt i Pittsburgh den 24.-25. september 2009, i London den 2. april 2009, i Toronto den 26.-27. juni 2010 og i Seoul den 11.-12. november 2010,

| — | der henviser til G8-topmøderne afholdt i L’Aquila i Italien den 8.-10. juli 2009, i Deauville i Frankrig den 26.-27. maj 2011 og i Muskoka i Canada den 26. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til G8-topmøderne afholdt i L’Aquila i Italien den 8.-10. juli 2009, i Deauville i Frankrig den 26.-27. maj 2011 og i Muskoka i Canada den 26. juni 2010,

| — | der henviser til Monterrey-konsensussen og Doha-erklæringen, som blev vedtaget på de internationale konferencer om udviklingsfinansiering i Monterrey i Mexico den 18.-22. marts 2002, og i Doha i Qatar, den 29. november-2. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Monterrey-konsensussen og Doha-erklæringen, som blev vedtaget på de internationale konferencer om udviklingsfinansiering i Monterrey i Mexico den 18.-22. marts 2002, og i Doha i Qatar, den 29. november-2. december 2008,

| — | der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivisering og Accra-handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Paris-erklæringen om bistandseffektivisering og Accra-handlingsplanen,

| — | der henviser til Den Europæiske Konsensus om Udvikling (1) og EU's adfærdskodeks for komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitikker (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Konsensus om Udvikling (1) og EU's adfærdskodeks for komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitikker (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om fremskridt med hensyn til gennemførelse af 2015-målene: midtvejsrevision som forberedelse til FN's møde på højt niveau i september 2010 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2010 om fremskridt med hensyn til gennemførelse af 2015-målene: midtvejsrevision som forberedelse til FN's møde på højt niveau i september 2010 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om den økonomiske og finansielle krises følger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om den økonomiske og finansielle krises følger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om sammenhæng i EU's udviklingspolitik og "Statslig udviklingsbistand plus-konceptet" (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om sammenhæng i EU's udviklingspolitik og "Statslig udviklingsbistand plus-konceptet" (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om opfølgning på Monterrey-konferencen af 2002 om finansiering af udvikling (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 om opfølgning på Monterrey-konferencen af 2002 om finansiering af udvikling (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU-medlemsstaterne sidste år kun gav 0,43 % af deres BNI i officiel udviklingsbistand (ODA), på trods af 2015-målenes forpligtelse til at give 0,7 % pr. 2015 og med et mellemliggende 2010-mål på 0,56 %; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU-medlemsstaterne sidste år kun gav 0,43 % af deres BNI i officiel udviklingsbistand (ODA), på trods af 2015-målenes forpligtelse til at give 0,7 % pr. 2015 og med et mellemliggende 2010-mål på 0,56 %;

| B. | der henviser til, at 15 medlemsstater har skåret i deres bistandsbudgetter i 2009 eller 2010; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 15 medlemsstater har skåret i deres bistandsbudgetter i 2009 eller 2010;

| C. | der henviser til, at medlemsstaterne i 2005 lovede at kanalisere 50 % af al ny bistand ned til de afrikanske lande syd for Sahara, men faktisk kun har givet halvdelen af dette beløb, og der henviser til, at medlemsstaterne heller ikke har efterlevet deres tilsagn om at give 0,15 % af BNI til de mindst udviklede lande i 2010; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at medlemsstaterne i 2005 lovede at kanalisere 50 % af al ny bistand ned til de afrikanske lande syd for Sahara, men faktisk kun har givet halvdelen af dette beløb, og der henviser til, at medlemsstaterne heller ikke har efterlevet deres tilsagn om at give 0,15 % af BNI til de mindst udviklede lande i 2010;

| D. | der henviser til, at da sådanne tilsagn henviser til procenter af BNI og derfor svarer til en reduktion i absolutte tal i nedgangstider, er den økonomiske krise en dårlig undskyldning for at skære forholdsmæssigt i bistandsbudgettet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at da sådanne tilsagn henviser til procenter af BNI og derfor svarer til en reduktion i absolutte tal i nedgangstider, er den økonomiske krise en dårlig undskyldning for at skære forholdsmæssigt i bistandsbudgettet;

| E. | der henviser til, at manglende indfrielse af bistandsløfter i betydelig grad vil undergrave tilliden til EU og skade Unionens troværdighed blandt partnerne i udviklingslandene, hvorimod en indfrielse af tilsagnene vil sende et utvetydigt og kraftigt signal til de fattige lande og de andre donorer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at manglende indfrielse af bistandsløfter i betydelig grad vil undergrave tilliden til EU og skade Unionens troværdighed blandt partnerne i udviklingslandene, hvorimod en indfrielse af tilsagnene vil sende et utvetydigt og kraftigt signal til de fattige lande og de andre donorer;

| F. | der henviser til, at dårlig forvaltning på skatteområdet i udviklingsøkonomierne forhindrer en retfærdig omfordeling af velstanden, udhuler regeringers midler og vanskeliggør udryddelse af fattigdom; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at dårlig forvaltning på skatteområdet i udviklingsøkonomierne forhindrer en retfærdig omfordeling af velstanden, udhuler regeringers midler og vanskeliggør udryddelse af fattigdom;

| G. | der henviser til, at de illegale kapitalstrømme fra udviklingslande skønnes at være ti gange så store som den samlede udviklingsbistand; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de illegale kapitalstrømme fra udviklingslande skønnes at være ti gange så store som den samlede udviklingsbistand;

| H. | der henviser til, at innovative finansieringsmekanismer i øjeblikket kun udgør 3 % af EU's udviklingsbistand; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at innovative finansieringsmekanismer i øjeblikket kun udgør 3 % af EU's udviklingsbistand;

| I. | der henviser til, at ordninger, der skal tilgodese de fattige ved at forbedre deres adgang til finansielle tjenesteydelser, som f.eks. mikrofinansieringsordninger, muliggør ekstraordinær hjælp til smålandbrugere, især kvinder, så de opnår selvforsyning med fødevarer og fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ordninger, der skal tilgodese de fattige ved at forbedre deres adgang til finansielle tjenesteydelser, som f.eks. mikrofinansieringsordninger, muliggør ekstraordinær hjælp til smålandbrugere, især kvinder, så de opnår selvforsyning med fødevarer og fødevaresikkerhed;

| J. | der henviser til, at pengeoverførsler fra migranter til udviklingslande overstiger den samlede udviklingsbistand, og selv om EU i 2008 forpligtede sig til at sænke omkostningerne ved pengeoverførsler, har ændringerne været minimale; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at pengeoverførsler fra migranter til udviklingslande overstiger den samlede udviklingsbistand, og selv om EU i 2008 forpligtede sig til at sænke omkostningerne ved pengeoverførsler, har ændringerne været minimale;

| K. | der henviser til, at EU’s bidrag gennem “bistand for handel" beløb sig til 10,5 mia. EUR i 2009, mens handelsrelateret bistand beløb sig til 3 mia. EUR, et tal som ligger væsentligt over målet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU’s bidrag gennem “bistand for handel" beløb sig til 10,5 mia. EUR i 2009, mens handelsrelateret bistand beløb sig til 3 mia. EUR, et tal som ligger væsentligt over målet;

| L. | der henviser til artikel 208 i TEUF, der fastsætter, at: "Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene"; |
| --- | --- |

L.

der henviser til artikel 208 i TEUF, der fastsætter, at: "Unionen tager hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene";

| M. | der henviser til, at udviklingslandene, og de mindst udviklede lande i særdeleshed, har været særligt hårdt ramt af krisen, hvilket bl.a. har ført til en ny stigning i gældsniveauet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at udviklingslandene, og de mindst udviklede lande i særdeleshed, har været særligt hårdt ramt af krisen, hvilket bl.a. har ført til en ny stigning i gældsniveauet;

| N. | der henviser til, at EU i 2009 har ydet 2,3 mia. EUR i hurtig startfinansiering til klimaindsatsen i udviklingslandene; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU i 2009 har ydet 2,3 mia. EUR i hurtig startfinansiering til klimaindsatsen i udviklingslandene;

| O. | der henviser til, at EU har forpligtet sig til at sikre, at klimafinansieringen er "ny og supplerende"; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU har forpligtet sig til at sikre, at klimafinansieringen er "ny og supplerende";

| P. | der henviser til, at der hvert år bortødsles 6 mia. EUR fra offentlige midler til ineffektiv bistand; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der hvert år bortødsles 6 mia. EUR fra offentlige midler til ineffektiv bistand;

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om EU-ansvarlighedsrapporten af 2011 om udviklingsfinansiering, der på særdeles nyttig vis bringer gennemsigtighed og peer review i anvendelse; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om EU-ansvarlighedsrapporten af 2011 om udviklingsfinansiering, der på særdeles nyttig vis bringer gennemsigtighed og peer review i anvendelse;

Udviklingsstøtte

| 2. | har forståelse for, at de nationale budgetter er under stigende pres som følge af den finansielle og økonomiske krise; mener dog, at der for at nå målet om at udrydde fattigdommen først og fremmest kræves et politisk kursskifte i de industrialiserede lande og udviklingslandene for at kunne håndtere de strukturelle årsager til fattigdom; |
| --- | --- |

2.

har forståelse for, at de nationale budgetter er under stigende pres som følge af den finansielle og økonomiske krise; mener dog, at der for at nå målet om at udrydde fattigdommen først og fremmest kræves et politisk kursskifte i de industrialiserede lande og udviklingslandene for at kunne håndtere de strukturelle årsager til fattigdom;

| 3. | giver på ny udtryk for dyb bekymring over regeringsstøttede udenlandske investorers igangværende opkøb af landbrugsjord, navnlig i Afrika, hvilket formentlig vil undergrave fødevaresikkerheden på lokalt plan; opfordrer indtrængende Kommissionen til at medtage spørgsmålet om storstilet jordopkøb (land grabbing) i sin politiske dialog med udviklingslandene med henblik på at gøre politiksammenhæng til hjørnestenen i udviklingssamarbejdet på både nationalt og internationalt plan og forebygge ekspropriation af mindre landbrug og ubæredygtig udnyttelse af jord og vand; |
| --- | --- |

3.

giver på ny udtryk for dyb bekymring over regeringsstøttede udenlandske investorers igangværende opkøb af landbrugsjord, navnlig i Afrika, hvilket formentlig vil undergrave fødevaresikkerheden på lokalt plan; opfordrer indtrængende Kommissionen til at medtage spørgsmålet om storstilet jordopkøb (land grabbing) i sin politiske dialog med udviklingslandene med henblik på at gøre politiksammenhæng til hjørnestenen i udviklingssamarbejdet på både nationalt og internationalt plan og forebygge ekspropriation af mindre landbrug og ubæredygtig udnyttelse af jord og vand;

| 4. | roser EU og dets medlemsstater for fortsat og på trods af krisen at være verdens største ODA-donor; |
| --- | --- |

4.

roser EU og dets medlemsstater for fortsat og på trods af krisen at være verdens største ODA-donor;

| 5. | glæder sig over medlemsstaternes seneste fornyede tilsagn om at opfylde deres ODA-forpligtelser, især målet om 0,7 % af BNI; er enig med Rådet i, at ODA alene ikke vil være nok til at udrydde fattigdommen i verden; er af den opfattelse, at EU’s udviklingspolitik bør sigte efter at fjerne de strukturelle hindringer for målet med udryddelse af fattigdom ved at skabe udviklingspolitisk sammenhæng mellem EU’s politikker for landbrug, handel, investeringer, skattely, adgang til råmaterialer og klimaændringer; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over medlemsstaternes seneste fornyede tilsagn om at opfylde deres ODA-forpligtelser, især målet om 0,7 % af BNI; er enig med Rådet i, at ODA alene ikke vil være nok til at udrydde fattigdommen i verden; er af den opfattelse, at EU’s udviklingspolitik bør sigte efter at fjerne de strukturelle hindringer for målet med udryddelse af fattigdom ved at skabe udviklingspolitisk sammenhæng mellem EU’s politikker for landbrug, handel, investeringer, skattely, adgang til råmaterialer og klimaændringer;

| 6. | udtrykker dog dyb bekymring over, at EU i 2010 lå ca. 15 mia. EUR under sit eget ODA-mål for det år, at det bliver nødt til at næsten at fordoble sin bistand for at opfylde sit 2015-mål, at det har undladt at øge bistanden til Afrika og de mindst udviklede lande, på trods af løfter herom, samt at en række medlemsstater beskar deres bistandsbudgetter i 2009 og 2010 og har planlagt yderligere nedskæringer i 2011 og fremover; |
| --- | --- |

6.

udtrykker dog dyb bekymring over, at EU i 2010 lå ca. 15 mia. EUR under sit eget ODA-mål for det år, at det bliver nødt til at næsten at fordoble sin bistand for at opfylde sit 2015-mål, at det har undladt at øge bistanden til Afrika og de mindst udviklede lande, på trods af løfter herom, samt at en række medlemsstater beskar deres bistandsbudgetter i 2009 og 2010 og har planlagt yderligere nedskæringer i 2011 og fremover;

| 7. | fremhæver de enorme bidrag i form af velforvaltet bistand til bæredygtig udvikling inden for sundhed, uddannelse, ligestilling, biodiversitet og mange andre områder; |
| --- | --- |

7.

fremhæver de enorme bidrag i form af velforvaltet bistand til bæredygtig udvikling inden for sundhed, uddannelse, ligestilling, biodiversitet og mange andre områder;

| 8. | opfordrer derfor alle medlemsstater til at træffe hasteforanstaltninger med henblik på at efterleve deres tilsagn om at bidrage med 0,7 % af BNI, såvel som til at indfri deres specifikke løfter til Afrika og de mindst udviklede lande, og anbefaler fuldstændigt gennemsigtige, bindende og flerårige foranstaltninger, herunder lovgivning; |
| --- | --- |

8.

opfordrer derfor alle medlemsstater til at træffe hasteforanstaltninger med henblik på at efterleve deres tilsagn om at bidrage med 0,7 % af BNI, såvel som til at indfri deres specifikke løfter til Afrika og de mindst udviklede lande, og anbefaler fuldstændigt gennemsigtige, bindende og flerårige foranstaltninger, herunder lovgivning;

Andre aspekter af udviklingsfinansiering

| 9. | er enig med Rådet og Kommissionen i, at en mobilisering af indenlandske ressourcer i partnerlandene er nøglen til en bæredygtig udvikling; opfordrer EU-donorerne til at opprioritere kapacitetsopbygning på dette område, specielt hvad angår mere solide skattesystemer og bedre forvaltning på skatteområdet, til at intensivere indsatsen over hele verden for at fremme skattemæssig gennemsigtighed og afrapportering på landebasis, og til at bekæmpe skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt, om nødvendigt gennem lovgivning; |
| --- | --- |

9.

er enig med Rådet og Kommissionen i, at en mobilisering af indenlandske ressourcer i partnerlandene er nøglen til en bæredygtig udvikling; opfordrer EU-donorerne til at opprioritere kapacitetsopbygning på dette område, specielt hvad angår mere solide skattesystemer og bedre forvaltning på skatteområdet, til at intensivere indsatsen over hele verden for at fremme skattemæssig gennemsigtighed og afrapportering på landebasis, og til at bekæmpe skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt, om nødvendigt gennem lovgivning;

| 10. | opfordrer indtrængende til, at Kommissionen gør det til en prioritet at lade bekæmpelsen af skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt indgå i sin udviklingspolitik; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende til, at Kommissionen gør det til en prioritet at lade bekæmpelsen af skattely, skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt indgå i sin udviklingspolitik;

| 11. | opfordrer alle medlemsstaterne til yderligere at styrke støtten til gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien og opfordrer Kommissionen til hurtigt at foreslå EU-lovgivning, der som minimum svarer til den amerikanske lovgivning, hvad angår målet om at sikre, at udvindingsforetagenderne i udviklingslandene svarer egentlige skatter og at dens produktion lever op til sociale og miljømæssige normer i overensstemmelse med kravene om tilstrækkelig omhu; |
| --- | --- |

11.

opfordrer alle medlemsstaterne til yderligere at styrke støtten til gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien og opfordrer Kommissionen til hurtigt at foreslå EU-lovgivning, der som minimum svarer til den amerikanske lovgivning, hvad angår målet om at sikre, at udvindingsforetagenderne i udviklingslandene svarer egentlige skatter og at dens produktion lever op til sociale og miljømæssige normer i overensstemmelse med kravene om tilstrækkelig omhu;

| 12. | opfordrer EU og dets medlemsstater til foruden ODA at åbne op for andre finansieringskilder til international udviklingsfinansiering, herunder






  — | ved at fremsætte forslag om innovative afgifter, såsom en afgift på finansielle transaktioner, idet indtægterne herfra går til finansiering af globale offentlige goder, herunder udviklingsbistand |
| --- | --- | --- |

12.

opfordrer EU og dets medlemsstater til foruden ODA at åbne op for andre finansieringskilder til international udviklingsfinansiering, herunder

—

ved at fremsætte forslag om innovative afgifter, såsom en afgift på finansielle transaktioner, idet indtægterne herfra går til finansiering af globale offentlige goder, herunder udviklingsbistand

| — | ved markant at mindske omkostningerne ved pengeoverførsler |
| --- | --- |

—

ved markant at mindske omkostningerne ved pengeoverførsler

| — | ved i højere grad at blande EU-tilskud og EIB-lån, men uden at dette fører til nedskæringer i bistanden |
| --- | --- |

—

ved i højere grad at blande EU-tilskud og EIB-lån, men uden at dette fører til nedskæringer i bistanden

| — | ved at støtte ordninger til forbedring af adgangen til finansielle tjenesteydelser, som f.eks. mikrofinansieringsordninger, i udviklingslande; |
| --- | --- |

—

ved at støtte ordninger til forbedring af adgangen til finansielle tjenesteydelser, som f.eks. mikrofinansieringsordninger, i udviklingslande;

| 13. | glæder sig over EU's betydelige og voksende støtte til Aid for Trade og handelsrelateret bistand; forventer, at de mindst udviklede lande i højere grad får gavn af en sådan støtte i fremtiden; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over EU's betydelige og voksende støtte til Aid for Trade og handelsrelateret bistand; forventer, at de mindst udviklede lande i højere grad får gavn af en sådan støtte i fremtiden;

| 14. | minder om, at EU’s handelspolitik såvel som andre politikker, f.eks. om landbrug, fiskeri, migration og sikkerhed, i henhold til Lissabontraktaten skal være i overensstemmelse med EU's udviklingspolitiske mål, og opfordrer til, at der skabes sammenhæng i udviklingspolitikken (artikel 208 i Lissabontraktaten) med henblik på at finde en løsning på det strukturelle problem i forbindelse med udryddelse af fattigdom; |
| --- | --- |

14.

minder om, at EU’s handelspolitik såvel som andre politikker, f.eks. om landbrug, fiskeri, migration og sikkerhed, i henhold til Lissabontraktaten skal være i overensstemmelse med EU's udviklingspolitiske mål, og opfordrer til, at der skabes sammenhæng i udviklingspolitikken (artikel 208 i Lissabontraktaten) med henblik på at finde en løsning på det strukturelle problem i forbindelse med udryddelse af fattigdom;

| 15. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på at sikre fuld gennemførelse af eksisterende initiativer til lettelse af gældsbyrden, især for stærkt gældstyngede fattige lande og til multilateral gældslettelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på at sikre fuld gennemførelse af eksisterende initiativer til lettelse af gældsbyrden, især for stærkt gældstyngede fattige lande og til multilateral gældslettelse;

| 16. | glæder sig over EU's seneste betydelige støtte til klimaindsatsen i udviklingslandene, men gentager sit krav om, at dette skal være et supplement til den eksisterende udviklingsbistand; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over EU's seneste betydelige støtte til klimaindsatsen i udviklingslandene, men gentager sit krav om, at dette skal være et supplement til den eksisterende udviklingsbistand;

| 17. | forventer, at det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet, der vil finde sted i Busan i Korea i november, vil munde ud i håndgribelige resultater, hvad angår mere effektiv støtte, der kan skabe bedre "valuta for pengene"; noterer sig de fremskridt, omend ujævne, der var opregnet i EU-ansvarlighedsrapporten af 2011, men opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at intensivere indsatsen for at forbedre samordningen mellem donorerne (herunder i forhold til EU-Udenrigstjenesten), fælles programmering og arbejdsdelingen ude i indsatsområdet; |
| --- | --- |

17.

forventer, at det fjerde forum på højt niveau om bistandseffektivitet, der vil finde sted i Busan i Korea i november, vil munde ud i håndgribelige resultater, hvad angår mere effektiv støtte, der kan skabe bedre "valuta for pengene"; noterer sig de fremskridt, omend ujævne, der var opregnet i EU-ansvarlighedsrapporten af 2011, men opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at intensivere indsatsen for at forbedre samordningen mellem donorerne (herunder i forhold til EU-Udenrigstjenesten), fælles programmering og arbejdsdelingen ude i indsatsområdet;

| 18. | opfordrer indtrængende EU-donorerne til at forny den politiske dialog med vækstøkonomierne og udviklingsarbejde, og tilskynder medlemsstaterne til at støtte syd-syd-initiativer og initiativer til tresidet udviklingssamarbejde; mener, at der ikke længere er nogen begrundelse for at yde støtte i form af tilskud til kapitalstærke nationer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer indtrængende EU-donorerne til at forny den politiske dialog med vækstøkonomierne og udviklingsarbejde, og tilskynder medlemsstaterne til at støtte syd-syd-initiativer og initiativer til tresidet udviklingssamarbejde; mener, at der ikke længere er nogen begrundelse for at yde støtte i form af tilskud til kapitalstærke nationer;

OECD/DAC-peer review

| 19. | anmoder om at blive tilknyttet den næste peer review af EU-udviklingssamarbejdet, som foretages af OECD’s Komité for Udviklingsbistand (OECD/DAC); |
| --- | --- |

19.

anmoder om at blive tilknyttet den næste peer review af EU-udviklingssamarbejdet, som foretages af OECD’s Komité for Udviklingsbistand (OECD/DAC);

*

* *

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne, EIB, FN’s organisationer, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, G20-landene, IMF og Verdensbanken. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne, EIB, FN’s organisationer, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, G20-landene, IMF og Verdensbanken.

---

(1)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 6.

(2)  Rådets konklusioner 9558/2007 af 15. maj 2007.

(3)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 48.

(4)  EUT C 4 E af 7.1.2011, s. 34.

(5)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 47.

(6)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 1.

(7)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 100.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0320.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/102

---

Onsdag den 16. november 2011Europæisk film i den digitale tidsalder

P7_TA(2011)0506

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om europæisk film i den digitale tidsalder (2010/2306(INI))

2013/C 153 E/12

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 167 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 167 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO'S konvention om beskyttelse af kulturel mangfoldighed) den 20. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO'S konvention om beskyttelse af kulturel mangfoldighed) den 20. oktober 2005,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (MEDIA 2007) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (MEDIA 2007) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 16. november 2005 om filmarv og konkurrenceevnen for relaterede industrielle aktiviteter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 16. november 2005 om filmarv og konkurrenceevnen for relaterede industrielle aktiviteter (3),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 24. august 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital opbevaring (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 24. august 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og digital opbevaring (4),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. november 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og om digital bevaring (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. november 2006 om digitalisering af og onlineadgang til kulturelt materiale og om digital bevaring (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. og 19. november 2010 om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. og 19. november 2010 om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder (6),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen om kriterierne til vurdering af statsstøtte i Kommissionens meddelelse om visse juridiske aspekter vedrørende biograffilm og andre audiovisuelle værker (meddelelse om biograffilm) af 26. september 2001 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen om kriterierne til vurdering af statsstøtte i Kommissionens meddelelse om visse juridiske aspekter vedrørende biograffilm og andre audiovisuelle værker (meddelelse om biograffilm) af 26. september 2001 (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010: "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010: "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 2. juli 2010 om udfordringerne for den europæiske filmarv fra den analoge og den digitale tidsalder (anden rapport om gennemførelse af henstillingen om filmarven) (SEK(2010)0853), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 2. juli 2010 om udfordringerne for den europæiske filmarv fra den analoge og den digitale tidsalder (anden rapport om gennemførelse af henstillingen om filmarven) (SEK(2010)0853),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010: "En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010: "En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. september 2010 om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder (KOM(2010)0487), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. september 2010 om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder (KOM(2010)0487),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 27. april 2010 med titlen "Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale" (KOM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 27. april 2010 med titlen "Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale" (KOM(2010)0183),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 13. juli 2011 om onlinedistribution af audiovisuelle værker i Den Europæiske Union: Muligheder og udfordringer hen imod et digitalt indre marked (KOM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 13. juli 2011 om onlinedistribution af audiovisuelle værker i Den Europæiske Union: Muligheder og udfordringer hen imod et digitalt indre marked (KOM(2011)0427),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. juli 2002 om visse juridiske aspekter vedrørende biograffilm og andre audiovisuelle værker (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. juli 2002 om visse juridiske aspekter vedrørende biograffilm og andre audiovisuelle værker (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2001 om en bedre udbredelse af europæiske film på det indre marked og i kandidatlandene (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 13. november 2001 om en bedre udbredelse af europæiske film på det indre marked og i kandidatlandene (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. februar 2009 om socialøkonomi (10),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 2. april 2011 om "Europæisk film i den digitale tidsalder" (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 2. april 2011 om "Europæisk film i den digitale tidsalder" (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (12),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0366/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0366/2011),

| A. | der henviser til, at kultur danner grundlag for den europæiske identitet og fælles værdier; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at kultur danner grundlag for den europæiske identitet og fælles værdier;

| B. | der henviser til, at kultur er et centralt emne i nutidens debatter om identitet, social samhørighed og udvikling af en vidensøkonomi, hvilket fremgår af UNESCO's verdenserklæring fra 2001 om kulturel mangfoldighed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kultur er et centralt emne i nutidens debatter om identitet, social samhørighed og udvikling af en vidensøkonomi, hvilket fremgår af UNESCO's verdenserklæring fra 2001 om kulturel mangfoldighed;

| C. | der henviser til, at alle har ret til at deltage i det samfundsmæssige kulturliv og til at nyde kunst og kultur, og til, at filmkunst desuden giver folk mulighed for at lære hinanden at kende og dele menneskelige erfaringer, hvilket bidrager til at skabe en europæisk identitet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at alle har ret til at deltage i det samfundsmæssige kulturliv og til at nyde kunst og kultur, og til, at filmkunst desuden giver folk mulighed for at lære hinanden at kende og dele menneskelige erfaringer, hvilket bidrager til at skabe en europæisk identitet;

| D. | der henviser til, at investeringer i kultur giver ikke-materielle resultater, der komme flere generationer til gode på lang sigt og bidrager til at skabe en europæisk identitet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at investeringer i kultur giver ikke-materielle resultater, der komme flere generationer til gode på lang sigt og bidrager til at skabe en europæisk identitet;

| E. | der henviser til, at den europæiske audiovisuelle sektor, herunder biograffilm, udgør en betydelig del af EU's økonomi og bør være mere konkurrencedygtig på globalt plan; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den europæiske audiovisuelle sektor, herunder biograffilm, udgør en betydelig del af EU's økonomi og bør være mere konkurrencedygtig på globalt plan;

| F. | der henviser til, at europæisk film er en vigtig del af kulturen, som skaber dialog og forståelse, og som legemliggør og viser europæiske værdier i og uden for EU og samtidig spiller en vigtig rolle i forbindelse med bevarelsen af og støtte til kulturel og sproglig mangfoldighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at europæisk film er en vigtig del af kulturen, som skaber dialog og forståelse, og som legemliggør og viser europæiske værdier i og uden for EU og samtidig spiller en vigtig rolle i forbindelse med bevarelsen af og støtte til kulturel og sproglig mangfoldighed;

| G. | der henviser til, at europæisk film bør styrke den territoriale og sociale sammenhængskraft; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at europæisk film bør styrke den territoriale og sociale sammenhængskraft;

| H. | der henviser til, at den digitale tidsalder rummer nye muligheder for den audiovisuelle sektor og ikke mindst for filmindustrien med en mere effektiv distribution, fremvisning og tilgængelighed af film og med den bedre lyd- og billedkvalitet, den tilbyder det europæiske publikum, samtidig med at den også skaber nogle alvorlige udfordringer for europæisk film i forbindelse med overgangen til digitale teknologier, navnlig hvad angår finansiering; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den digitale tidsalder rummer nye muligheder for den audiovisuelle sektor og ikke mindst for filmindustrien med en mere effektiv distribution, fremvisning og tilgængelighed af film og med den bedre lyd- og billedkvalitet, den tilbyder det europæiske publikum, samtidig med at den også skaber nogle alvorlige udfordringer for europæisk film i forbindelse med overgangen til digitale teknologier, navnlig hvad angår finansiering;

| I. | der henviser til, at de digitale teknologier bidrager til gennemførelsen af EU's og nationale målsætninger om forevisning af og adgang til europæiske værker og om social samhørighed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de digitale teknologier bidrager til gennemførelsen af EU's og nationale målsætninger om forevisning af og adgang til europæiske værker og om social samhørighed;

| J. | der henviser til, at den digitale filmteknologi muliggør en fleksibel planlægning og pludselige ændringer i materialet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den digitale filmteknologi muliggør en fleksibel planlægning og pludselige ændringer i materialet;

| K. | der henviser til, at første fase af digitaliseringen af europæisk film har været en blandet succes; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at første fase af digitaliseringen af europæisk film har været en blandet succes;

| L. | der henviser til, at den nyeste generation af digitalt udstyr er omkring 25-30 % billigere end tidligere modeller og nu ligger på et mere overkommeligt niveau for både de europæiske biografer og finansieringsprogrammerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den nyeste generation af digitalt udstyr er omkring 25-30 % billigere end tidligere modeller og nu ligger på et mere overkommeligt niveau for både de europæiske biografer og finansieringsprogrammerne;

| M. | der henviser til, at ikke alle biografer er lige rustet til at klare udfordringerne i forbindelse med digitaliseringen af biografer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ikke alle biografer er lige rustet til at klare udfordringerne i forbindelse med digitaliseringen af biografer;

| N. | der henviser til, at en fuldstændig digitalisering af både den europæiske filmindustri og dens biografer bør ske hurtigst muligt for at undgå, at adgangen til kulturel mangfoldighed og til flere forskellige platforme forringes, og bør støttes på europæisk og nationalt plan; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en fuldstændig digitalisering af både den europæiske filmindustri og dens biografer bør ske hurtigst muligt for at undgå, at adgangen til kulturel mangfoldighed og til flere forskellige platforme forringes, og bør støttes på europæisk og nationalt plan;

| O. | der henviser til, at Europa har et enestående biografnetværk bestående af uafhængige biografer og kunstbiografer, der viser et alsidigt program, der appellerer til et andet publikum end de kommercielle mainstreamfilm; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Europa har et enestående biografnetværk bestående af uafhængige biografer og kunstbiografer, der viser et alsidigt program, der appellerer til et andet publikum end de kommercielle mainstreamfilm;

| P. | der henviser til, at der bør være forståelse for bekymringerne i kunstbiografsammenslutninger, som har forslået særlige og prioriterede foranstaltninger til fremme af produktionen og distributionen af uafhængige europæiske film; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der bør være forståelse for bekymringerne i kunstbiografsammenslutninger, som har forslået særlige og prioriterede foranstaltninger til fremme af produktionen og distributionen af uafhængige europæiske film;

| Q. | der henviser til, at de lokale og regionale myndigheder er centrale enheder i forbindelse med beskyttelse og fremme af den europæiske kulturarv og især i forbindelse med digitalisering af film og biografer og derfor er afgørende partnere i digitaliseringsprocessen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de lokale og regionale myndigheder er centrale enheder i forbindelse med beskyttelse og fremme af den europæiske kulturarv og især i forbindelse med digitalisering af film og biografer og derfor er afgørende partnere i digitaliseringsprocessen;

| R. | der henviser til biografernes betydning for fastholdelse af livskvaliteten og samfundslivet i de historiske bykerner og i forstæderne og for en opkvalificering af bymæssige områder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til biografernes betydning for fastholdelse af livskvaliteten og samfundslivet i de historiske bykerner og i forstæderne og for en opkvalificering af bymæssige områder;

| S. | der henviser til, at succes i Europa er en nødvendig betingelse for, at europæiske biograffilm kan opnå international distribution, som kan gøre det muligt at indfri økonomiske målsætninger og samtidig udgør en form for kultursamarbejde og -diplomati til udbredelse ikke blot af filmene, men også af de forskellige europæiske kulturer i tredjelande; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at succes i Europa er en nødvendig betingelse for, at europæiske biograffilm kan opnå international distribution, som kan gøre det muligt at indfri økonomiske målsætninger og samtidig udgør en form for kultursamarbejde og -diplomati til udbredelse ikke blot af filmene, men også af de forskellige europæiske kulturer i tredjelande;

| T. | der henviser til, at den digitale overgang skal ske så hurtigt som muligt for at undgå en fordobling af produktions- og distributionsomkostninger, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den digitale overgang skal ske så hurtigt som muligt for at undgå en fordobling af produktions- og distributionsomkostninger,

| U. | bemærker, at den europæiske filmindustri i øjeblikket er opdelt efter nationale og sproglige grænser, og at filmene i første omgang produceres for og forbruges af det lokale publikum i oprindelseslandet; |
| --- | --- |

U.

bemærker, at den europæiske filmindustri i øjeblikket er opdelt efter nationale og sproglige grænser, og at filmene i første omgang produceres for og forbruges af det lokale publikum i oprindelseslandet;

Status

| 1. | understreger de europæiske biografers vigtige bidrag til investeringer i digitale teknologier, innovation, vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

1.

understreger de europæiske biografers vigtige bidrag til investeringer i digitale teknologier, innovation, vækst og beskæftigelse;

| 2. | påpeger, at der blev solgt næsten 1 milliard biografbilletter i EU i 2010, og at dette viser biografernes fortsatte popularitet og store økonomiske potentiale og betydelige vækst- og beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at der blev solgt næsten 1 milliard biografbilletter i EU i 2010, og at dette viser biografernes fortsatte popularitet og store økonomiske potentiale og betydelige vækst- og beskæftigelsesmuligheder;

| 3. | understreger, at europæiske biografer har stigende økonomisk betydning, da sektoren omfatter mere end 30 000 arbejdspladser; |
| --- | --- |

3.

understreger, at europæiske biografer har stigende økonomisk betydning, da sektoren omfatter mere end 30 000 arbejdspladser;

| 4. | understreger, at ud over den økonomiske fremdrift, som EU's kunstsektor bidrager med, rummer europæiske biografer en yderst vigtig kulturel og social dimension og er en betydelig faktor i Europas kulturelle udvikling og identitet; |
| --- | --- |

4.

understreger, at ud over den økonomiske fremdrift, som EU's kunstsektor bidrager med, rummer europæiske biografer en yderst vigtig kulturel og social dimension og er en betydelig faktor i Europas kulturelle udvikling og identitet;

| 5. | bemærker, at det europæiske biografmarked er yderst fragmenteret og diversificeret, idet et stort flertal af biograferne kun har et eller to filmlærreder; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at det europæiske biografmarked er yderst fragmenteret og diversificeret, idet et stort flertal af biograferne kun har et eller to filmlærreder;

| 6. | bemærker, at multiplexbiografer udgør størstedelen af de digitaliserede biografer, |
| --- | --- |

6.

bemærker, at multiplexbiografer udgør størstedelen af de digitaliserede biografer,

| 7. | bemærker, at der i Europa er en geografisk ulighed i borgernes adgang til biografer, især i Østeuropa og i landdistrikterne; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at der i Europa er en geografisk ulighed i borgernes adgang til biografer, især i Østeuropa og i landdistrikterne;

| 8. | understreger betydningen af biografernes sociale og kulturelle rolle, som skal bevares, navnlig i landdistrikterne og fjerntliggende egne; |
| --- | --- |

8.

understreger betydningen af biografernes sociale og kulturelle rolle, som skal bevares, navnlig i landdistrikterne og fjerntliggende egne;

| 9. | bemærker, at den europæiske filmindustris potentiale er konstant stigende, men andelen af europæiske produktioner, der vises i biografer, bør øges; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at den europæiske filmindustris potentiale er konstant stigende, men andelen af europæiske produktioner, der vises i biografer, bør øges;

| 10. | påpeger, at små kommercielle og ikke-kommercielle biografer yder et vigtigt bidrag til beskyttelse af kulturarven ved at optage europæiske produktioner på deres programmer; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at små kommercielle og ikke-kommercielle biografer yder et vigtigt bidrag til beskyttelse af kulturarven ved at optage europæiske produktioner på deres programmer;

| 11. | påpeger, at udbuddet af filmforevisninger i biografsale undergår en forandring med et stigende antal multiplexbiografer og et markant fald i antallet af biograflærreder i de mindre byer og historiske bykerner; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at udbuddet af filmforevisninger i biografsale undergår en forandring med et stigende antal multiplexbiografer og et markant fald i antallet af biograflærreder i de mindre byer og historiske bykerner;

| 12. | mener, at mangfoldigheden i EU's biograflandskab bør bevares; |
| --- | --- |

12.

mener, at mangfoldigheden i EU's biograflandskab bør bevares;

| 13. | bemærker, at succesfilmenes fortrinsstilling er med til at bringe filmmangfoldigheden i Europa og biografernes programmeringsfrihed i fare, og at der derfor er grund til at frygte for en uafvendelig markedskoncentration in biografsektoren; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at succesfilmenes fortrinsstilling er med til at bringe filmmangfoldigheden i Europa og biografernes programmeringsfrihed i fare, og at der derfor er grund til at frygte for en uafvendelig markedskoncentration in biografsektoren;

| 14. | understreger derfor, at der i forbindelse med digitaliseringen skal værnes om programmangfoldigheden og de kulturelle faciliteter i landdistrikterne og byområderne i alle EU-lande, og at den ikke må føre til lukning af små biografer og arthousebiografer til fordel for multiplexbiografer; |
| --- | --- |

14.

understreger derfor, at der i forbindelse med digitaliseringen skal værnes om programmangfoldigheden og de kulturelle faciliteter i landdistrikterne og byområderne i alle EU-lande, og at den ikke må føre til lukning af små biografer og arthousebiografer til fordel for multiplexbiografer;

| 15. | påpeger, at digitaliseringen muliggør billigere distribution af kulturelt indhold i hele det indre marked og kan sikre europæisk films konkurrenceevne og mangfoldighed; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at digitaliseringen muliggør billigere distribution af kulturelt indhold i hele det indre marked og kan sikre europæisk films konkurrenceevne og mangfoldighed;

| 16. | bemærker, at der er et stigende pres for, at alle film skal være kompatible med digital forevisning, og at nogle europæiske biografer allerede er gået over til 100 % digital forevisning; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at der er et stigende pres for, at alle film skal være kompatible med digital forevisning, og at nogle europæiske biografer allerede er gået over til 100 % digital forevisning;

| 17. | er bekymret over, at mange uafhængige biografers eksistens er truet af de høje omkostninger i forbindelse med omstillingen til digital teknologi og konkurrencen med biografer, der overvejende viser amerikanske film; |
| --- | --- |

17.

er bekymret over, at mange uafhængige biografers eksistens er truet af de høje omkostninger i forbindelse med omstillingen til digital teknologi og konkurrencen med biografer, der overvejende viser amerikanske film;

| 18. | bemærker, at de uafhængige distributører har problemer med at klare de dobbelte omkostninger i overgangsperioden, hvilket har konsekvenser for alle led i filmindustrien; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at de uafhængige distributører har problemer med at klare de dobbelte omkostninger i overgangsperioden, hvilket har konsekvenser for alle led i filmindustrien;

| 19. | bemærker, at det er afgørende, at der kan erhverves rettigheder, der dækker flere territorier eller hele Europa, for at kunne frigøre potentialet i onlinedistributionsmarkederne, for at øge udbredelsen af europæiske film og for at forbedre forbrugernes adgang til de europæiske film og tilgængeligheden af europæiske film på Video-On-Demand-platforme; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at det er afgørende, at der kan erhverves rettigheder, der dækker flere territorier eller hele Europa, for at kunne frigøre potentialet i onlinedistributionsmarkederne, for at øge udbredelsen af europæiske film og for at forbedre forbrugernes adgang til de europæiske film og tilgængeligheden af europæiske film på Video-On-Demand-platforme;

| 20. | bemærker, at der findes et antal EU-ordninger, som giver mulighed for at støtte filmindustriens overgang til den digitale tidsalder, f.eks. MEDIA-programmet; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at der findes et antal EU-ordninger, som giver mulighed for at støtte filmindustriens overgang til den digitale tidsalder, f.eks. MEDIA-programmet;

| 21. | bemærker, at den internationale promovering af europæiske film er utilstrækkelig på grund af manglende finansiering; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at den internationale promovering af europæiske film er utilstrækkelig på grund af manglende finansiering;

| 22. | understreger samtlige produktionsleds betydning for produktionen af biograffilm samt behovet for at støtte alle disse led; |
| --- | --- |

22.

understreger samtlige produktionsleds betydning for produktionen af biograffilm samt behovet for at støtte alle disse led;

| 23. | påpeger, at multimedieteknologien er i færd med at erstatte andre kommunikationsformer, og at det derfor er nødvendigt at lære folk, hvordan de kan modtage den; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at multimedieteknologien er i færd med at erstatte andre kommunikationsformer, og at det derfor er nødvendigt at lære folk, hvordan de kan modtage den;

Muligheder og udfordringer

| 24. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at yde finansiel støtte fuld digitalisering af de europæiske biografer i henseende til udstyr og til at udarbejde europæiske og nationale programmer til at støtte overgangen til digitale teknologier så hurtigt som muligt samt til at fremme udbredelsen af europæiske film i en audiovisuel sektor, der på globalt plan er meget konkurrencedygtig; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at yde finansiel støtte fuld digitalisering af de europæiske biografer i henseende til udstyr og til at udarbejde europæiske og nationale programmer til at støtte overgangen til digitale teknologier så hurtigt som muligt samt til at fremme udbredelsen af europæiske film i en audiovisuel sektor, der på globalt plan er meget konkurrencedygtig;

| 25. | understreger i denne forbindelse, at programmerne skal tilpasses de praktiske krav på en fleksibel måde; |
| --- | --- |

25.

understreger i denne forbindelse, at programmerne skal tilpasses de praktiske krav på en fleksibel måde;

| 26. | fremhæver, at digital biografteknologi bør sigte mod at forbedre kvaliteten af billede og lyd (når 2K-opløsning som minimum anvendes) og skal give mulighed for en mere diversificeret og fleksibel programmering af direkte begivenheder og også af begivenheder, der transmitteres tidsforskudt, og af undervisningsmæssige, kulturelle og sportslige begivenheder, idet den giver mulighed for at udnytte bruge en lang række innovative teknologier, som fortsat vil kunne tiltrække publikum i fremtiden; |
| --- | --- |

26.

fremhæver, at digital biografteknologi bør sigte mod at forbedre kvaliteten af billede og lyd (når 2K-opløsning som minimum anvendes) og skal give mulighed for en mere diversificeret og fleksibel programmering af direkte begivenheder og også af begivenheder, der transmitteres tidsforskudt, og af undervisningsmæssige, kulturelle og sportslige begivenheder, idet den giver mulighed for at udnytte bruge en lang række innovative teknologier, som fortsat vil kunne tiltrække publikum i fremtiden;

| 27. | understreger, at det er afgørende at støtte og fremme EU-produktioner, og anerkender, at EU bidrager markant til digital kreativitet og innovation som f.eks. 3D; |
| --- | --- |

27.

understreger, at det er afgørende at støtte og fremme EU-produktioner, og anerkender, at EU bidrager markant til digital kreativitet og innovation som f.eks. 3D;

| 28. | erkender, at selv om digitaliseringen af biograferne er en vigtig prioritet, bør en sammenhængende teknologisk udvikling tages i betragtning, da dette på mellemlang og lang sigt kan være nødvendigt for yderligere at tilpasse sig til nyere fremvisningsformater; |
| --- | --- |

28.

erkender, at selv om digitaliseringen af biograferne er en vigtig prioritet, bør en sammenhængende teknologisk udvikling tages i betragtning, da dette på mellemlang og lang sigt kan være nødvendigt for yderligere at tilpasse sig til nyere fremvisningsformater;

| 29. | påpeger, at skiftet til digital film i Europa bør tilsigte at skabe nye muligheder for distributionen af europæiske film, bevare diversiteten i europæisk produktion og fremme adgangen hertil for europæiske borgere; |
| --- | --- |

29.

påpeger, at skiftet til digital film i Europa bør tilsigte at skabe nye muligheder for distributionen af europæiske film, bevare diversiteten i europæisk produktion og fremme adgangen hertil for europæiske borgere;

| 30. | understreger, at Video-On-Demand kan give de europæiske filmselskaber mulighed for at nå et større publikum; |
| --- | --- |

30.

understreger, at Video-On-Demand kan give de europæiske filmselskaber mulighed for at nå et større publikum;

| 31. | anerkender, at kreativitet og innovation har almen interesse, og understreger, at investeringer i programmer skal prioriteres og støttes for at fremme udbuddet af kvalitetsbetonet kulturelt indhold på nettene; |
| --- | --- |

31.

anerkender, at kreativitet og innovation har almen interesse, og understreger, at investeringer i programmer skal prioriteres og støttes for at fremme udbuddet af kvalitetsbetonet kulturelt indhold på nettene;

| 32. | opfordrer de små og uafhængige biografer til at udnytte deres forretningspotentiale fuldt ud gennem produktdiversificering for at tilføre de tjenester, de udbyder, en merværdi og drage fordel af det nichemarked, de udfylder; |
| --- | --- |

32.

opfordrer de små og uafhængige biografer til at udnytte deres forretningspotentiale fuldt ud gennem produktdiversificering for at tilføre de tjenester, de udbyder, en merværdi og drage fordel af det nichemarked, de udfylder;

| 33. | mener, at digitaliseringen indebærer en vigtig mulighed for at fremme anvendelsen af officielle regionale sprog i film samt indlæringen af fremmedsprog; |
| --- | --- |

33.

mener, at digitaliseringen indebærer en vigtig mulighed for at fremme anvendelsen af officielle regionale sprog i film samt indlæringen af fremmedsprog;

Trusler

| 34. | erkender, at de høje omkostninger i forbindelse med digitaliseringen, som vil give betydelige forretningsmæssige fordele, ikke desto mindre kan væren en væsentlig byrde for mange små og uafhængige biografer, hvis programmer rækker ud over mainstream med en stor andel europæiske film; |
| --- | --- |

34.

erkender, at de høje omkostninger i forbindelse med digitaliseringen, som vil give betydelige forretningsmæssige fordele, ikke desto mindre kan væren en væsentlig byrde for mange små og uafhængige biografer, hvis programmer rækker ud over mainstream med en stor andel europæiske film;

| 35. | erkender i denne forbindelse, at der ved risiko for lukning eller for at afværge lukning er behov for en særlig og prioriteret støtte til denne type biografer og biografteatre; |
| --- | --- |

35.

erkender i denne forbindelse, at der ved risiko for lukning eller for at afværge lukning er behov for en særlig og prioriteret støtte til denne type biografer og biografteatre;

| 36. | opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå specifikke foranstaltninger til støtte af disse biografer; |
| --- | --- |

36.

opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå specifikke foranstaltninger til støtte af disse biografer;

| 37. | bemærker, at biograferne bærer de tungeste byrder i forbindelse med omkostningerne ved digitalisering, og at det - eftersom der er tale om opbygning af en grundinfrastruktur, der er vigtig for befolkningen, idet den vil muliggøre en bedre kulturtjeneste uafhængigt af bopælen - er vigtigt med offentlig finansiering navnlig for små og uafhængige biografer; |
| --- | --- |

37.

bemærker, at biograferne bærer de tungeste byrder i forbindelse med omkostningerne ved digitalisering, og at det - eftersom der er tale om opbygning af en grundinfrastruktur, der er vigtig for befolkningen, idet den vil muliggøre en bedre kulturtjeneste uafhængigt af bopælen - er vigtigt med offentlig finansiering navnlig for små og uafhængige biografer;

| 38. | erkender, at biografer er et sted, hvor mennesker mødes og udveksler synspunkter, og understreger, at de små og uafhængige biografers forsvinden, navnlig i de små byer og mindre udviklede regioner, begrænser adgangen til europæiske kulturressourcer, europæisk kultur og europæisk kulturel dialog; |
| --- | --- |

38.

erkender, at biografer er et sted, hvor mennesker mødes og udveksler synspunkter, og understreger, at de små og uafhængige biografers forsvinden, navnlig i de små byer og mindre udviklede regioner, begrænser adgangen til europæiske kulturressourcer, europæisk kultur og europæisk kulturel dialog;

| 39. | understreger, at problemet med de små biografer især angår landdistrikterne, hvor biografen som mødested kan have en særlig samfundsmæssig betydning; |
| --- | --- |

39.

understreger, at problemet med de små biografer især angår landdistrikterne, hvor biografen som mødested kan have en særlig samfundsmæssig betydning;

| 40. | henleder opmærksomheden på den vanskelige situation for små biografer i byerne, der som såkaldte kunstbiografer bidrager til at beskytte kulturarven; |
| --- | --- |

40.

henleder opmærksomheden på den vanskelige situation for små biografer i byerne, der som såkaldte kunstbiografer bidrager til at beskytte kulturarven;

| 41. | erkender, at digitaliseringen af små og uafhængige biografer skal fuldføres hurtigst muligt for at holde disse mødesteder åbne for film, kulturel mangfoldighed og publikum; |
| --- | --- |

41.

erkender, at digitaliseringen af små og uafhængige biografer skal fuldføres hurtigst muligt for at holde disse mødesteder åbne for film, kulturel mangfoldighed og publikum;

| 42. | påpeger faren for overtrædelse af ophavsretten og ulovlig downloading, der truer filmindustrien; opfordrer til, at intellektuelle ejendomsrettigheder håndhæves korrekt i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

42.

påpeger faren for overtrædelse af ophavsretten og ulovlig downloading, der truer filmindustrien; opfordrer til, at intellektuelle ejendomsrettigheder håndhæves korrekt i medlemsstaterne;

| 43. | erkender desuden, at metalskærme indebærer en trussel mod kvaliteten af de værker, der fremvises, og mod respekten for ophavsmændenes ideelle rettigheder, idet de ændrer billedets lysintensitet betragteligt; påpeger, at metalskærme er lavet til 3D; henstiller, at det undgås at vise 2D-film på metalskærme for at respektere ophavsmændenes ideelle rettigheder og sikre publikum en kvalitetsoplevelse; |
| --- | --- |

43.

erkender desuden, at metalskærme indebærer en trussel mod kvaliteten af de værker, der fremvises, og mod respekten for ophavsmændenes ideelle rettigheder, idet de ændrer billedets lysintensitet betragteligt; påpeger, at metalskærme er lavet til 3D; henstiller, at det undgås at vise 2D-film på metalskærme for at respektere ophavsmændenes ideelle rettigheder og sikre publikum en kvalitetsoplevelse;

| 44. | påpeger, at den europæiske filmindustri har problemer med udbredelsen og distribution af film, især dem med et lille budget, og at mange produktioner kun når ud på de nationale markeder og sjældent vises internationalt, hvilket forhindrer, at de kan nå et bredere publikum i Europa og resten af verden; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at den europæiske filmindustri har problemer med udbredelsen og distribution af film, især dem med et lille budget, og at mange produktioner kun når ud på de nationale markeder og sjældent vises internationalt, hvilket forhindrer, at de kan nå et bredere publikum i Europa og resten af verden;

| 45. | advarer om, at der mangler tilstrækkelig uddannelse for filmoperatører i håndtering af det nye digitale biografudstyr og i tilpasning af det til de individuelle film, således at kvaliteten af de film, der vises, kan blive respekteret; |
| --- | --- |

45.

advarer om, at der mangler tilstrækkelig uddannelse for filmoperatører i håndtering af det nye digitale biografudstyr og i tilpasning af det til de individuelle film, således at kvaliteten af de film, der vises, kan blive respekteret;

| 46. | erkender, at digitaliseringen af den audiovisuelle produktion og distribution stiller nye krav til filmarvsinstitutternes indsamling og opbevaring af den europæiske audiovisuelle arv; |
| --- | --- |

46.

erkender, at digitaliseringen af den audiovisuelle produktion og distribution stiller nye krav til filmarvsinstitutternes indsamling og opbevaring af den europæiske audiovisuelle arv;

Interoperabilitet, standardisering og arkivering

| 47. | understreger behovet for at sikre interoperabilitet mellem de digitale projekteringssystemer og -materialer samt andre enheder, da disse er særligt nødvendige for de mindre og mellemstore filmlærreder, som er underlagt de økonomiske vilkår på det europæiske biografmarked, og som bevarer mangfoldigheden blandt biografer og film; |
| --- | --- |

47.

understreger behovet for at sikre interoperabilitet mellem de digitale projekteringssystemer og -materialer samt andre enheder, da disse er særligt nødvendige for de mindre og mellemstore filmlærreder, som er underlagt de økonomiske vilkår på det europæiske biografmarked, og som bevarer mangfoldigheden blandt biografer og film;

| 48. | understreger nødvendigheden af at sikre, at digitaliseringen af biografer sker så teknologineutralt som muligt; |
| --- | --- |

48.

understreger nødvendigheden af at sikre, at digitaliseringen af biografer sker så teknologineutralt som muligt;

| 49. | anbefaler, at systemerne standardiseres på basis på ISO-standarder inden for produktion, distribution og filmfremvisning; |
| --- | --- |

49.

anbefaler, at systemerne standardiseres på basis på ISO-standarder inden for produktion, distribution og filmfremvisning;

| 50. | mener imidlertid, at hvad specielt angår digital fremvisning må digitaliseringen af biograferne under ingen omstændigheder føre til, at der fastlægges en enkelt standard; |
| --- | --- |

50.

mener imidlertid, at hvad specielt angår digital fremvisning må digitaliseringen af biograferne under ingen omstændigheder føre til, at der fastlægges en enkelt standard;

| 51. | bemærker, at dette heller ikke vil være formålstjenligt med henblik på yderligere tekniske nyskabelser som f.eks. filmforevisningssystemer med laserteknologi; |
| --- | --- |

51.

bemærker, at dette heller ikke vil være formålstjenligt med henblik på yderligere tekniske nyskabelser som f.eks. filmforevisningssystemer med laserteknologi;

| 52. | understreger betydningen af at standardisere 2K-opløsningssystemet, der muliggør fremvisning af film i 3D, HDTV og Blu-Ray samt Video-On-Demand-tjenester; |
| --- | --- |

52.

understreger betydningen af at standardisere 2K-opløsningssystemet, der muliggør fremvisning af film i 3D, HDTV og Blu-Ray samt Video-On-Demand-tjenester;

| 53. | glæder sig derfor over, at der med 2K-normen er blevet udviklet en unik, åben, kompatibel og global ISO-standard for digital forevisning, som tager højde for de europæiske biografers særlige behov; |
| --- | --- |

53.

glæder sig derfor over, at der med 2K-normen er blevet udviklet en unik, åben, kompatibel og global ISO-standard for digital forevisning, som tager højde for de europæiske biografers særlige behov;

| 54. | opfordrer de europæiske og nationale standardiseringsorganer til at fremme brugen af denne standard; |
| --- | --- |

54.

opfordrer de europæiske og nationale standardiseringsorganer til at fremme brugen af denne standard;

| 55. | glæder sig over, at Kommissionen i sit standardiseringsarbejdsprogram for industriel innovation (2010-2013) bebuder en plan om senest i 2013 at fastsætte frivillige standarder for aflevering af digitale film til arkiver, for deres bevarelse samt for 3D-forevisning. |
| --- | --- |

55.

glæder sig over, at Kommissionen i sit standardiseringsarbejdsprogram for industriel innovation (2010-2013) bebuder en plan om senest i 2013 at fastsætte frivillige standarder for aflevering af digitale film til arkiver, for deres bevarelse samt for 3D-forevisning.

| 56. | tager højde for den yderligere mulighed, at der kan ydes finansiering til mindre dyre filmfremvisere, som med fordel kan anvendes på steder, hvor der vises et mere alternativt indhold, og som ydermere kan vise sig fordelagtige for specielle film såsom dokumentarfilm og fremmedsprogede film; |
| --- | --- |

56.

tager højde for den yderligere mulighed, at der kan ydes finansiering til mindre dyre filmfremvisere, som med fordel kan anvendes på steder, hvor der vises et mere alternativt indhold, og som ydermere kan vise sig fordelagtige for specielle film såsom dokumentarfilm og fremmedsprogede film;

| 57. | indrømmer, at arkiveringen af film som følge af digitaliseringen af dem eller en ren digital fremstilling ganske vist teknisk set er lettere, men i fremtiden vil føre flere udfordringer med sig vedrørende standarder og ophavsretlige spørgsmål; |
| --- | --- |

57.

indrømmer, at arkiveringen af film som følge af digitaliseringen af dem eller en ren digital fremstilling ganske vist teknisk set er lettere, men i fremtiden vil føre flere udfordringer med sig vedrørende standarder og ophavsretlige spørgsmål;

| 58. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage lovforanstaltninger til at sikre, at audiovisuelle værker, som i fremtiden vil kunne udgøre begyndelsen til et europæisk multimediebibliotek og blive et vigtigt redskab til beskyttelse og fremme af den nationale arv, digitaliseres, indsamles på grundlag af bestemmelser om pligtaflevering, katalogiseres, bevares og formidles til kulturelle, uddannelsesmæssige og videnskabelige formål, samtidig med at ophavsretten respekteres; |
| --- | --- |

58.

opfordrer medlemsstaterne til at vedtage lovforanstaltninger til at sikre, at audiovisuelle værker, som i fremtiden vil kunne udgøre begyndelsen til et europæisk multimediebibliotek og blive et vigtigt redskab til beskyttelse og fremme af den nationale arv, digitaliseres, indsamles på grundlag af bestemmelser om pligtaflevering, katalogiseres, bevares og formidles til kulturelle, uddannelsesmæssige og videnskabelige formål, samtidig med at ophavsretten respekteres;

| 59. | henstiller til, at digitaliseringsprocessen sker så hurtigt som muligt for at undgå omkostningerne ved fremstilling af både celluloidfilm og digitale udgaver af film og ved et dobbelt distributions- og forevisningssystem, og til, at der sørges for tilskyndelsesforanstaltninger, der kan få annoncørerne til skifte fra 35 mm til det digitale format; |
| --- | --- |

59.

henstiller til, at digitaliseringsprocessen sker så hurtigt som muligt for at undgå omkostningerne ved fremstilling af både celluloidfilm og digitale udgaver af film og ved et dobbelt distributions- og forevisningssystem, og til, at der sørges for tilskyndelsesforanstaltninger, der kan få annoncørerne til skifte fra 35 mm til det digitale format;

| 60. | opfordrer Kommissionen til at udnytte det europæiske digitale bibliotek Europeana ikke kun som et digitalt bibliotek for trykte produkter, men også for den europæiske filmarv, og til at definere ansvarsområdet for Europeana i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen til at udnytte det europæiske digitale bibliotek Europeana ikke kun som et digitalt bibliotek for trykte produkter, men også for den europæiske filmarv, og til at definere ansvarsområdet for Europeana i overensstemmelse hermed;

| 61. | understreger behovet for at yde støtte til biografer og filmbiblioteker, som fremmer og opbevarer filmarven; |
| --- | --- |

61.

understreger behovet for at yde støtte til biografer og filmbiblioteker, som fremmer og opbevarer filmarven;

| 62. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre pligtafleveringsordninger for digitale formater eller til at tilpasse deres eksisterende ordninger til disse formater ved at indføre krav om aflevering af en standardiseret digital master-kopi for digitale film; |
| --- | --- |

62.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre pligtafleveringsordninger for digitale formater eller til at tilpasse deres eksisterende ordninger til disse formater ved at indføre krav om aflevering af en standardiseret digital master-kopi for digitale film;

Statsstøtte

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til EU's konkurrenceregler, når de udformer statslige støtteordninger til digital konvertering, med henblik på at undgå fordrejninger af finansieringsvilkårene for digital film; |
| --- | --- |

63.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til EU's konkurrenceregler, når de udformer statslige støtteordninger til digital konvertering, med henblik på at undgå fordrejninger af finansieringsvilkårene for digital film;

| 64. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer for statsstøtte, der bygger på erfaringerne i forskellige medlemsstater, med henblik på at øge retssikkerheden og samtidig give medlemsstaterne mulighed for frit at tilrettelægge film- og biograffinansieringen på nationalt plan; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer for statsstøtte, der bygger på erfaringerne i forskellige medlemsstater, med henblik på at øge retssikkerheden og samtidig give medlemsstaterne mulighed for frit at tilrettelægge film- og biograffinansieringen på nationalt plan;

| 65. | understreger, at, samtidig med at den offentlige støtte bør være teknologineutral, bør den også sikre, at investeringerne er bæredygtige, og der bør således tages hensyn til biografernes særlige forretningsmodeller og distributørernes tekniske krav; |
| --- | --- |

65.

understreger, at, samtidig med at den offentlige støtte bør være teknologineutral, bør den også sikre, at investeringerne er bæredygtige, og der bør således tages hensyn til biografernes særlige forretningsmodeller og distributørernes tekniske krav;

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at yde støtte til nationale filmstudier og andre relevante institutioner i forbindelse med overgangen til arbejdet med digital teknologi; |
| --- | --- |

66.

opfordrer medlemsstaterne til at yde støtte til nationale filmstudier og andre relevante institutioner i forbindelse med overgangen til arbejdet med digital teknologi;

Finansieringsmodeller

| 67. | understreger behovet for offentlige og private investeringer, nu hvor filmsektoren træder ind i den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

67.

understreger behovet for offentlige og private investeringer, nu hvor filmsektoren træder ind i den digitale tidsalder;

| 68. | understreger, at for at lette digitaliseringsprocessen bør fleksibel og diversificeret finansiering, både offentlig og privat, stilles til rådighed på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan navnlig med henblik på at støtte de små og uafhængige biografer inden for en ramme, som opstiller prioriteringer og komplementaritet mellem de forskellige niveauer og fastlægger kvantificerbare målsætninger; |
| --- | --- |

68.

understreger, at for at lette digitaliseringsprocessen bør fleksibel og diversificeret finansiering, både offentlig og privat, stilles til rådighed på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan navnlig med henblik på at støtte de små og uafhængige biografer inden for en ramme, som opstiller prioriteringer og komplementaritet mellem de forskellige niveauer og fastlægger kvantificerbare målsætninger;

| 69. | understreger, at selv om de europæiske strukturfonde er en væsentlig kilde til finansieringen af digitaliseringsprojekter og uddannelsesinitiativer, bør midlerne øges, ventetiden afkortes og ansøgningerne forenkles i forbindelse med den nye flerårige finansielle ramme for 2014-2020; |
| --- | --- |

69.

understreger, at selv om de europæiske strukturfonde er en væsentlig kilde til finansieringen af digitaliseringsprojekter og uddannelsesinitiativer, bør midlerne øges, ventetiden afkortes og ansøgningerne forenkles i forbindelse med den nye flerårige finansielle ramme for 2014-2020;

| 70. | anbefaler, at der i forbindelse med finansiering af digitaliseringsprojekter via de europæiske strukturfonde skal indgå et krav til de støttede biografer om at vise europæiske film; |
| --- | --- |

70.

anbefaler, at der i forbindelse med finansiering af digitaliseringsprojekter via de europæiske strukturfonde skal indgå et krav til de støttede biografer om at vise europæiske film;

| 71. | ønsker desuden mekanismer, der kan forbedre støtten fra programmer under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling; |
| --- | --- |

71.

ønsker desuden mekanismer, der kan forbedre støtten fra programmer under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling;

| 72. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede bedste praksis inden for finansiering af digitalisering, herunder markedsbaserede løsninger såsom små biografer, der danner netværk med det formål at indgå kollektive aftaler med distributørerne; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne til at fokusere den offentlige finansiering til digital konvertering på biografer, der ikke kan få dækket deres finansieringsbehov fra andre kilder, og til at gøre overgangsperioden så kort som mulig; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbrede bedste praksis inden for finansiering af digitalisering, herunder markedsbaserede løsninger såsom små biografer, der danner netværk med det formål at indgå kollektive aftaler med distributørerne; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne til at fokusere den offentlige finansiering til digital konvertering på biografer, der ikke kan få dækket deres finansieringsbehov fra andre kilder, og til at gøre overgangsperioden så kort som mulig;

| 73. | opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge de konsekvenser, som overgangen fra traditionel til digital film vil få for alle aktører og berørte parter; understreger, at medlemsstaterne bør tage hensyn til omkostningerne for de små lokale biografer og eventuelle muligheder/konsekvenser for arbejdsmarkedet, når de udarbejder deres nationale digitaliseringsprogrammer; |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge de konsekvenser, som overgangen fra traditionel til digital film vil få for alle aktører og berørte parter; understreger, at medlemsstaterne bør tage hensyn til omkostningerne for de små lokale biografer og eventuelle muligheder/konsekvenser for arbejdsmarkedet, når de udarbejder deres nationale digitaliseringsprogrammer;

| 74. | mener, at biografer i tyndt befolkede egne, hvor kulturbegivenheder er sjældne, og som ikke er i stand til at betale omkostningerne ved overgangen til digitalt udstyr, bør forsynes med digitalt udstyr; |
| --- | --- |

74.

mener, at biografer i tyndt befolkede egne, hvor kulturbegivenheder er sjældne, og som ikke er i stand til at betale omkostningerne ved overgangen til digitalt udstyr, bør forsynes med digitalt udstyr;

| 75. | understreger muligheden for fordelagtige lån fra Den Europæiske Investeringsbank til biografer, der stræber efter digitalisering og ikke har tilstrækkelig finansiering; |
| --- | --- |

75.

understreger muligheden for fordelagtige lån fra Den Europæiske Investeringsbank til biografer, der stræber efter digitalisering og ikke har tilstrækkelig finansiering;

| 76. | understreger betydningen af offentlig-private partnerskaber som metode til finansiering af digitaliseringen af biografer og mener, at disse partnerskaber bør fremmes; |
| --- | --- |

76.

understreger betydningen af offentlig-private partnerskaber som metode til finansiering af digitaliseringen af biografer og mener, at disse partnerskaber bør fremmes;

| 77. | understreger, at en offentligt eller privat støttet digitalisering af biograferne ikke må bringe biografteatrenes uafhængighed i fare og føre til en begrænsning af programmeringsmangfoldigheden og af de europæiske films markedsandel; |
| --- | --- |

77.

understreger, at en offentligt eller privat støttet digitalisering af biograferne ikke må bringe biografteatrenes uafhængighed i fare og føre til en begrænsning af programmeringsmangfoldigheden og af de europæiske films markedsandel;

| 78. | opfordrer Kommissionen til at løse dette problem, på baggrund bl.a. af forlængelsen af anvendelsen af meddelelsen om biograffilm; |
| --- | --- |

78.

opfordrer Kommissionen til at løse dette problem, på baggrund bl.a. af forlængelsen af anvendelsen af meddelelsen om biograffilm;

| 79. | bemærker i denne forbindelse, at enhver form for offentlig støtte til digitalisering af biografer og film skal underkastes samme form for kontrol som statsstøtte til andre sektorer; |
| --- | --- |

79.

bemærker i denne forbindelse, at enhver form for offentlig støtte til digitalisering af biografer og film skal underkastes samme form for kontrol som statsstøtte til andre sektorer;

| 80. | tilskynder til samarbejde mellem biografoperatører, lokale myndigheder, biografsale, filmklubber og -foreninger og filmfestivaler med henblik på den bedst mulige udnyttelse af de digitale teknologier, der erhverves med finansiering fra EU; |
| --- | --- |

80.

tilskynder til samarbejde mellem biografoperatører, lokale myndigheder, biografsale, filmklubber og -foreninger og filmfestivaler med henblik på den bedst mulige udnyttelse af de digitale teknologier, der erhverves med finansiering fra EU;

| 81. | mener, at der bør gennemføres mekanismer, som integrerer distributører og biografejere, og opfordrer til øget samarbejde mellem små biografer for at minimere omkostningerne til investeringer i digitalt udstyr; |
| --- | --- |

81.

mener, at der bør gennemføres mekanismer, som integrerer distributører og biografejere, og opfordrer til øget samarbejde mellem små biografer for at minimere omkostningerne til investeringer i digitalt udstyr;

| 82. | opfordrer medlemsstaterne til at øge finansieringen til forskning i til digital filmteknologi, navnlig kanaler for formidling af filmmateriale og metoder til komprimering af det, således at det netværk, der opstår, kan blive interaktivt og tilbyde forevisning af høj kvalitet og samtidig muliggøre en lettere anvendelse af komprimerede og dekomprimerede billeder; |
| --- | --- |

82.

opfordrer medlemsstaterne til at øge finansieringen til forskning i til digital filmteknologi, navnlig kanaler for formidling af filmmateriale og metoder til komprimering af det, således at det netværk, der opstår, kan blive interaktivt og tilbyde forevisning af høj kvalitet og samtidig muliggøre en lettere anvendelse af komprimerede og dekomprimerede billeder;

| 83. | understreger betydningen af hensigtsmæssige investeringer i forskning, finansiering og uddannelse af fagfolk, der allerede arbejder inden for dette område, for at sætte dem i stand til at tilpasse sig anvendelsen af de nye teknologier og for at sikre social inklusion og jobbeskyttelse; |
| --- | --- |

83.

understreger betydningen af hensigtsmæssige investeringer i forskning, finansiering og uddannelse af fagfolk, der allerede arbejder inden for dette område, for at sætte dem i stand til at tilpasse sig anvendelsen af de nye teknologier og for at sikre social inklusion og jobbeskyttelse;

| 84. | understreger behovet for at gennemføre uddannelsesprogrammer for fagfolk i den audiovisuelle sektor, som skal give dem mulighed for at lære at bruge de digitale teknologier og for at tilpasse sig til de nye forretningsmodeller, og anerkender de positive resultater af de initiativer, der allerede er i gang på området; mener, at EU bør forpligte sig til at støtte og finansiere disse programmer; |
| --- | --- |

84.

understreger behovet for at gennemføre uddannelsesprogrammer for fagfolk i den audiovisuelle sektor, som skal give dem mulighed for at lære at bruge de digitale teknologier og for at tilpasse sig til de nye forretningsmodeller, og anerkender de positive resultater af de initiativer, der allerede er i gang på området; mener, at EU bør forpligte sig til at støtte og finansiere disse programmer;

Virtual Print Fee (VPF)

| 85. | erkender, at den såkaldte VPF-model til finansiering af installeringen af digitalt udstyr er velegnet til store biografnetværk, men ikke er en optimal løsning for de små og uafhængige biografer, som er hæmmet af deres mangel på investeringsmidler, og at VPF-finansieringsmodellen derfor også kan begrænse den kulturelle mangfoldighed; |
| --- | --- |

85.

erkender, at den såkaldte VPF-model til finansiering af installeringen af digitalt udstyr er velegnet til store biografnetværk, men ikke er en optimal løsning for de små og uafhængige biografer, som er hæmmet af deres mangel på investeringsmidler, og at VPF-finansieringsmodellen derfor også kan begrænse den kulturelle mangfoldighed;

| 86. | understreger, at mange små biografer, biografer i landdistrikterne samt arthousebiografer, der hovedsageligt viser europæisk indhold, er udelukket fra VPF-modellen, og at alternative finansieringsmodeller, herunder offentlig støtte, måske er nødvendige for at opretholde og styrke den kulturelle mangfoldighed og sikre konkurrenceevnen; |
| --- | --- |

86.

understreger, at mange små biografer, biografer i landdistrikterne samt arthousebiografer, der hovedsageligt viser europæisk indhold, er udelukket fra VPF-modellen, og at alternative finansieringsmodeller, herunder offentlig støtte, måske er nødvendige for at opretholde og styrke den kulturelle mangfoldighed og sikre konkurrenceevnen;

| 87. | opfordrer derfor til, at VPF-finansieringsmodellen tilpasses de uafhængige program- og filmkunstbiografers krav og særlige forhold; |
| --- | --- |

87.

opfordrer derfor til, at VPF-finansieringsmodellen tilpasses de uafhængige program- og filmkunstbiografers krav og særlige forhold;

| 88. | bemærker, at de finansieringsmodeller bør fremmes, som giver de uafhængige biografer mulighed for adgang til VPF-betalinger fra alle distributører; anbefaler, at der oprettes indkøbskooperativer, for at fordelene ved gruppepriser kan komme alle biografer til gode; |
| --- | --- |

88.

bemærker, at de finansieringsmodeller bør fremmes, som giver de uafhængige biografer mulighed for adgang til VPF-betalinger fra alle distributører; anbefaler, at der oprettes indkøbskooperativer, for at fordelene ved gruppepriser kan komme alle biografer til gode;

Filmuddannelse

| 89. | understreger, at filmuddannelse bidrager til at udvikle kritisk sans og til de unges almene uddannelse, da den gør det muligt at forene kendskab til arv med bevidsthed om den komplekse verden af billeder og lyd; |
| --- | --- |

89.

understreger, at filmuddannelse bidrager til at udvikle kritisk sans og til de unges almene uddannelse, da den gør det muligt at forene kendskab til arv med bevidsthed om den komplekse verden af billeder og lyd;

| 90. | understreger, at uddannelse gennem film, herunder biografkultur og sprog, kan bibringe borgerne en kritisk tilgang til de forskellige medieformer og derved øge og forstærke de ressourcer og muligheder, der ligger i at besidde digitale færdigheder; |
| --- | --- |

90.

understreger, at uddannelse gennem film, herunder biografkultur og sprog, kan bibringe borgerne en kritisk tilgang til de forskellige medieformer og derved øge og forstærke de ressourcer og muligheder, der ligger i at besidde digitale færdigheder;

| 91. | understreger, at filmuddannelse bør gøre det muligt for borgerne at opnå større viden, værdsætte filmkunsten og reflektere over de værdier, som film udtrykker; |
| --- | --- |

91.

understreger, at filmuddannelse bør gøre det muligt for borgerne at opnå større viden, værdsætte filmkunsten og reflektere over de værdier, som film udtrykker;

| 92. | opfordrer medlemsstaterne til at inkludere filmuddannelse i deres nationale uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

92.

opfordrer medlemsstaterne til at inkludere filmuddannelse i deres nationale uddannelsesprogrammer;

| 93. | fremhæver betydningen af filmuddannelse i uafhængige biografer på alle udannelsestrin for at udvikle et publikum for europæiske film; |
| --- | --- |

93.

fremhæver betydningen af filmuddannelse i uafhængige biografer på alle udannelsestrin for at udvikle et publikum for europæiske film;

| 94. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte undervisningsprogrammer i filmskoler og andre relevante institutioner vedrørende mulighederne for at skabe film med anvendelse af digital teknologi og vedrørende digital filmproduktion og -distribution; |
| --- | --- |

94.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte undervisningsprogrammer i filmskoler og andre relevante institutioner vedrørende mulighederne for at skabe film med anvendelse af digital teknologi og vedrørende digital filmproduktion og -distribution;

| 95. | slår til lyd for, at der sørges for uddannelse af høj kvalitet og aktualitet for både faglige og ledelsesmæssige medarbejdere enten via EU-finansieringskilder eller via ansøgere til andre finansieringskilder, der imødekommes, for at sikre en optimal udnyttelse af EU-finansierede digitale teknologier; |
| --- | --- |

95.

slår til lyd for, at der sørges for uddannelse af høj kvalitet og aktualitet for både faglige og ledelsesmæssige medarbejdere enten via EU-finansieringskilder eller via ansøgere til andre finansieringskilder, der imødekommes, for at sikre en optimal udnyttelse af EU-finansierede digitale teknologier;

| 96. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle og fremme særlige programmer og begivenheder, f.eks. inden for rammerne af filmfestivaler, for at fremme de unge europæiske borgeres kendskab til og smag for europæiske film; |
| --- | --- |

96.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle og fremme særlige programmer og begivenheder, f.eks. inden for rammerne af filmfestivaler, for at fremme de unge europæiske borgeres kendskab til og smag for europæiske film;

MEDIA-programmet

| 97. | erkender, at MEDIA-programmet har støttet den europæiske audiovisuelle industri i mere end to årtier og bidraget til udvikling, distribution og markedsføring af europæiske film og til biografoperatørernes uddannelse i digital teknologi; |
| --- | --- |

97.

erkender, at MEDIA-programmet har støttet den europæiske audiovisuelle industri i mere end to årtier og bidraget til udvikling, distribution og markedsføring af europæiske film og til biografoperatørernes uddannelse i digital teknologi;

| 98. | glæder sig i denne sammenhæng over kommissionsformand Barrosos tilsagn den 18. marts 2011 om at bibeholde og yderligere styrke Media-programmet; |
| --- | --- |

98.

glæder sig i denne sammenhæng over kommissionsformand Barrosos tilsagn den 18. marts 2011 om at bibeholde og yderligere styrke Media-programmet;

| 99. | understreger MEDIA-programmets betydning for digitaliseringen af biografer og opfordrer til, at de eksisterende indtægts- og finansieringskilder opretholdes, samt til, at der afsættes flere midler i den næste generation af programmet til at tackle de udfordringer, som de digitale teknologier medfører; |
| --- | --- |

99.

understreger MEDIA-programmets betydning for digitaliseringen af biografer og opfordrer til, at de eksisterende indtægts- og finansieringskilder opretholdes, samt til, at der afsættes flere midler i den næste generation af programmet til at tackle de udfordringer, som de digitale teknologier medfører;

| 100. | opfordrer Kommissionen til at øremærke midler under det nye MEDIA-program for perioden efter 2013 og fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til at støtte digitaliseringen af biografer, der viser europæisk indhold; |
| --- | --- |

100.

opfordrer Kommissionen til at øremærke midler under det nye MEDIA-program for perioden efter 2013 og fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til at støtte digitaliseringen af biografer, der viser europæisk indhold;

| 101. | påpeger, at det er nødvendigt, at den næste generation af programmet rummer foranstaltninger, der kan generere en væsentlig merværdi og bidrage til den overordnede Europa 2020-strategi; |
| --- | --- |

101.

påpeger, at det er nødvendigt, at den næste generation af programmet rummer foranstaltninger, der kan generere en væsentlig merværdi og bidrage til den overordnede Europa 2020-strategi;

| 102. | understreger, at nye initiativer skal indføres i forbindelse med den næste generation af MEDIA-programmet med henblik på at forbedre og fremme oversættelse, eftersynkronisering, tekstning og overtekstning med henblik på at støtte uafhængige biografer, der satser på europæiske film; |
| --- | --- |

102.

understreger, at nye initiativer skal indføres i forbindelse med den næste generation af MEDIA-programmet med henblik på at forbedre og fremme oversættelse, eftersynkronisering, tekstning og overtekstning med henblik på at støtte uafhængige biografer, der satser på europæiske film;

| 103. | gentager, at investeringen i ny biografteknologi og digitaliseringen bør forbedre tilgængeligheden for handicappede, navnlig gennem indførelse af synstolkning; |
| --- | --- |

103.

gentager, at investeringen i ny biografteknologi og digitaliseringen bør forbedre tilgængeligheden for handicappede, navnlig gennem indførelse af synstolkning;

| 104. | opfordrer derfor til, at der i MEDIA-programmet indføjes en "digital programoverskrift", der skal forenkle konverteringen til digitale formater; |
| --- | --- |

104.

opfordrer derfor til, at der i MEDIA-programmet indføjes en "digital programoverskrift", der skal forenkle konverteringen til digitale formater;

| 105. | gør opmærksom på betydningen af MEDIA's videreuddannelsesprogram, der giver sektorens fagfolk mulighed for at opgradere deres færdigheder og tilpasse sig de skiftende teknologier og produktionsmetoder; |
| --- | --- |

105.

gør opmærksom på betydningen af MEDIA's videreuddannelsesprogram, der giver sektorens fagfolk mulighed for at opgradere deres færdigheder og tilpasse sig de skiftende teknologier og produktionsmetoder;

| 106. | påpeger merværdien ved MEDIA's grundkursus, som fremmer filmstuderendes mobilitet i Europa og fører til bedre integration i denne erhvervssektor og øget europæisk samarbejde og fællesproduktioner; opfordrer derfor til, at denne budgetpost forhøjes; |
| --- | --- |

106.

påpeger merværdien ved MEDIA's grundkursus, som fremmer filmstuderendes mobilitet i Europa og fører til bedre integration i denne erhvervssektor og øget europæisk samarbejde og fællesproduktioner; opfordrer derfor til, at denne budgetpost forhøjes;

| 107. | opfordrer til, at MEDIA-programmet investerer i Video-On-Demand i forbindelse med dets indsats for at støtte en paneuropæisk distribution, fremme det tværnationale samarbejde mellem platforme og belønne grænseoverskridende samarbejdsinitiativer; |
| --- | --- |

107.

opfordrer til, at MEDIA-programmet investerer i Video-On-Demand i forbindelse med dets indsats for at støtte en paneuropæisk distribution, fremme det tværnationale samarbejde mellem platforme og belønne grænseoverskridende samarbejdsinitiativer;

| 108. | understreger merværdien af den europæiske støtte, især med hensyn til grænseoverskridende forevisning af film og forebyggelse af yderligere fragmentering af det europæiske filmmarked; |
| --- | --- |

108.

understreger merværdien af den europæiske støtte, især med hensyn til grænseoverskridende forevisning af film og forebyggelse af yderligere fragmentering af det europæiske filmmarked;

Distributionsmodeller

| 109. | bemærker, at de digitale teknologier har påvirket den måde, som film distribueres på, via en række forskellige platforme og enheder enten gennem lineære eller ikkelineære tjenester; |
| --- | --- |

109.

bemærker, at de digitale teknologier har påvirket den måde, som film distribueres på, via en række forskellige platforme og enheder enten gennem lineære eller ikkelineære tjenester;

| 110. | erkender, at den digitale infrastruktur efter de første investeringer i digitaliseringsprocessen efterfølgende vil begrænse distributionsomkostningerne betragteligt og give de små uafhængige filmdistributører mulighed for at øge udbredelsen af deres film og derved nå et større publikum; |
| --- | --- |

110.

erkender, at den digitale infrastruktur efter de første investeringer i digitaliseringsprocessen efterfølgende vil begrænse distributionsomkostningerne betragteligt og give de små uafhængige filmdistributører mulighed for at øge udbredelsen af deres film og derved nå et større publikum;

| 111. | erkender, at en succesfuld omstilling til digital teknologi er uløseligt forbundet med adgang til højhastighedsbredbånd, der er et redskab til distribution af digitalt indhold, opgradering af digital software og mange andre væsentlige funktioner, og opfordrer derfor institutioner, som ønsker at opgradere til digitale teknologier, til at tage højde for afhængigheden i dette forhold; |
| --- | --- |

111.

erkender, at en succesfuld omstilling til digital teknologi er uløseligt forbundet med adgang til højhastighedsbredbånd, der er et redskab til distribution af digitalt indhold, opgradering af digital software og mange andre væsentlige funktioner, og opfordrer derfor institutioner, som ønsker at opgradere til digitale teknologier, til at tage højde for afhængigheden i dette forhold;

| 112. | bemærker, at de digitale teknologier har bevirket en kraftig udvikling inden for kortfilm og videoer, og at de muliggør nye distributionsmønstre og fleksible udgivelser, f.eks. muligheden for at udgive en film på mange forskellige platforme kort efter biografpremieren; |
| --- | --- |

112.

bemærker, at de digitale teknologier har bevirket en kraftig udvikling inden for kortfilm og videoer, og at de muliggør nye distributionsmønstre og fleksible udgivelser, f.eks. muligheden for at udgive en film på mange forskellige platforme kort efter biografpremieren;

| 113. | mener desuden, at den eksklusive udnyttelsesperiode for biografteatre bør bevares for at beskytte biografernes mangfoldighed; |
| --- | --- |

113.

mener desuden, at den eksklusive udnyttelsesperiode for biografteatre bør bevares for at beskytte biografernes mangfoldighed;

| 114. | påpeger, at et svagt punkt i digitaliseringsprocessen er den omstændighed, at distributørerne, navnlig de uafhængige distributører, ikke modtager tilstrækkelig støtte til digital distribution og derfor ikke er i stand til at holde trit med denne proces; |
| --- | --- |

114.

påpeger, at et svagt punkt i digitaliseringsprocessen er den omstændighed, at distributørerne, navnlig de uafhængige distributører, ikke modtager tilstrækkelig støtte til digital distribution og derfor ikke er i stand til at holde trit med denne proces;

| 115. | opfordrer medlemsstaterne til at fokusere på finansiel støtte til distribution; |
| --- | --- |

115.

opfordrer medlemsstaterne til at fokusere på finansiel støtte til distribution;

| 116. | opfordrer de europæiske institutioner til at gennemføre forberedende foranstaltninger og pilotprojekter med henblik på at afprøve nye forretningsmodeller, som kan forbedre udbredelsen af europæiske audiovisuelle værker; |
| --- | --- |

116.

opfordrer de europæiske institutioner til at gennemføre forberedende foranstaltninger og pilotprojekter med henblik på at afprøve nye forretningsmodeller, som kan forbedre udbredelsen af europæiske audiovisuelle værker;

| 117. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en strategi for oprettelsen af et digitalt biografnetværk, der omfatter filmstudier, énsals- og multiplexbiografer og faciliteter til direkte udsendelser, og som gør brug af alle datatransmissionskanaler, herunder satellit; |
| --- | --- |

117.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en strategi for oprettelsen af et digitalt biografnetværk, der omfatter filmstudier, énsals- og multiplexbiografer og faciliteter til direkte udsendelser, og som gør brug af alle datatransmissionskanaler, herunder satellit;

| 118. | understreger, at det er nødvendigt, at udviklingen af nye onlineredskaber følges op ved, at der på europæisk plan sikres et rimeligt vederlag til de audiovisuelle ophavsmænd, som står i et rimeligt forhold til de indtjening, der genereres af disse nye formater og tjenester; |
| --- | --- |

118.

understreger, at det er nødvendigt, at udviklingen af nye onlineredskaber følges op ved, at der på europæisk plan sikres et rimeligt vederlag til de audiovisuelle ophavsmænd, som står i et rimeligt forhold til de indtjening, der genereres af disse nye formater og tjenester;

Fremme af europæisk film

| 119. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre den bredest mulige inddragelse af europæiske film i deres biografers forevisningsprogrammer for at øge deres udbredelse og fremme i hele EU samt give EU-borgerne mulighed for at sætte pris på rigdommen og mangfoldigheden af disse film gennem så mange forskellige platforme som muligt; |
| --- | --- |

119.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre den bredest mulige inddragelse af europæiske film i deres biografers forevisningsprogrammer for at øge deres udbredelse og fremme i hele EU samt give EU-borgerne mulighed for at sætte pris på rigdommen og mangfoldigheden af disse film gennem så mange forskellige platforme som muligt;

| 120. | mener, at der er behov for at fremme og støtte europæiske koproduktioner, og at stigningen i disse produktioner kan resultere i en mere omfattende distribution af europæiske film rundt om i Europa; |
| --- | --- |

120.

mener, at der er behov for at fremme og støtte europæiske koproduktioner, og at stigningen i disse produktioner kan resultere i en mere omfattende distribution af europæiske film rundt om i Europa;

| 121. | støtter de aktiviteter, der drives af biografnetværk såsom Europa Cinemas, som fremmer europæiske film globalt ved at yde finansiel og operationel hjælp til biografer, der viser et betydeligt antal europæiske film; |
| --- | --- |

121.

støtter de aktiviteter, der drives af biografnetværk såsom Europa Cinemas, som fremmer europæiske film globalt ved at yde finansiel og operationel hjælp til biografer, der viser et betydeligt antal europæiske film;

| 122. | erkender betydningen af støtte til uafhængige biografer, der satser på europæiske film (f.eks. medlemmer af Europa Cinemas) med henblik på at styrke deres europæiske programmeringspolitik og mangfoldighed og deres konkurrenceevne på markedet; |
| --- | --- |

122.

erkender betydningen af støtte til uafhængige biografer, der satser på europæiske film (f.eks. medlemmer af Europa Cinemas) med henblik på at styrke deres europæiske programmeringspolitik og mangfoldighed og deres konkurrenceevne på markedet;

| 123. | opfordrer til en teknologineutral støtte til alle biografer, som viser en stor andel europæiske film, og til et ambitiøst program, uanset indtjeningen eller antallet af biografgæster; |
| --- | --- |

123.

opfordrer til en teknologineutral støtte til alle biografer, som viser en stor andel europæiske film, og til et ambitiøst program, uanset indtjeningen eller antallet af biografgæster;

| 124. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme og støtte formidling og udbredelse af europæiske film på deres område gennem dedikerede arrangementer og festivaler; opfordrer medlemsstaterne til også at støtte de forskellige filmskoler, der findes i Europa; |
| --- | --- |

124.

tilskynder medlemsstaterne til at fremme og støtte formidling og udbredelse af europæiske film på deres område gennem dedikerede arrangementer og festivaler; opfordrer medlemsstaterne til også at støtte de forskellige filmskoler, der findes i Europa;

| 125. | understreger, at film, der præmieres på europæiske festivaler, bør tildeles markedsføringsstøtte for at fremme internationale Video-On-Demand-udsendelser og bistå med at promovere europæisk film; |
| --- | --- |

125.

understreger, at film, der præmieres på europæiske festivaler, bør tildeles markedsføringsstøtte for at fremme internationale Video-On-Demand-udsendelser og bistå med at promovere europæisk film;

| 126. | anerkender den rolle, som Europa-Parlamentets LUX-pris har spillet i forbindelse med fremme af europæiske film og flersprogethed ved at oversætte undertekster til vindende film til alle 23 officielle sprog i EU og samtidig skabe samfundsdebat blandt EU-borgere; |
| --- | --- |

126.

anerkender den rolle, som Europa-Parlamentets LUX-pris har spillet i forbindelse med fremme af europæiske film og flersprogethed ved at oversætte undertekster til vindende film til alle 23 officielle sprog i EU og samtidig skabe samfundsdebat blandt EU-borgere;

| 127. | foreslår et bedre samarbejde og interaktion med tredjelande med henblik på at højne de europæiske produktioners profil på verdensmarkedet og navnlig i Middelhavsområdet, fremme kulturudveksling og iværksætte nye initiativer til støtte for Euro-Middelhavsdialogen og den demokratiske dialog i hele regionen, ikke mindst med henblik på de forpligtelser, der følger af Euro-Middelhavskonferencen om film; |
| --- | --- |

127.

foreslår et bedre samarbejde og interaktion med tredjelande med henblik på at højne de europæiske produktioners profil på verdensmarkedet og navnlig i Middelhavsområdet, fremme kulturudveksling og iværksætte nye initiativer til støtte for Euro-Middelhavsdialogen og den demokratiske dialog i hele regionen, ikke mindst med henblik på de forpligtelser, der følger af Euro-Middelhavskonferencen om film;

*

* *

| 128. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

128.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(2)  EUT L 327 af 24.11.2006, s. 12.

(3)  EUT L 323 af 9.12.2005, s. 57.

(4)  EUT L 236 af 31.8.2006, s. 28.

(5)  EUT C 297 af 7.12.2006, s. 1.

(6)  EUT C 323 af 30.11.2010, s. 15.

(7)  EUT C 31 af 7.2.2009, s. 1.

(8)  EFT C 271 E af 12.11.2003, s. 176.

(9)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 143.

(10)  EFT C 76 E af 25.3.2010, s. 16.

(11)  EUT C 104 af 2.4.2011, s. 31.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0240.

---

Torsdag den 17. november 2011

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/115

---

Torsdag den 17. november 2011EU-støtte til Den Internationale Straffedomstol

P7_TA(2011)0507

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om EU-støtte til Den Internationale Straffedomstol: håndtering af udfordringer og vanskeligheder (2011/2109(INI))

2013/C 153 E/13

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC), der trådte i kraft den 1. juli 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC), der trådte i kraft den 1. juli 2002,

| — | der henviser til FN’s konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab, som trådte i kraft den 12. januar 1951, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab, som trådte i kraft den 12. januar 1951,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om ICC, navnlig af 19. november 1998 (1), 18. januar 2001 (2), 28. februar 2002 (3), 26. september 2002 (4) og 19. maj 2010 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om ICC, navnlig af 19. november 1998 (1), 18. januar 2001 (2), 28. februar 2002 (3), 26. september 2002 (4) og 19. maj 2010 (5),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om årsberetningerne om menneskerettighederne i verden, heraf den seneste af 16. december 2010 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om årsberetningerne om menneskerettighederne i verden, heraf den seneste af 16. december 2010 (6),

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2003/444/FUSP af 16. juni 2003 vedrørende Den Internationale Straffedomstol (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2003/444/FUSP af 16. juni 2003 vedrørende Den Internationale Straffedomstol (7),

| — | der henviser til Rådets fælles holdning 2011/168/FUSP af 21 marts 2011 vedrørende Den Internationale Straffedomstol (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning 2011/168/FUSP af 21 marts 2011 vedrørende Den Internationale Straffedomstol (8),

| — | der henviser til handlingsplanen af 4. februar 2004 og til handlingsplanen til opfølgning på afgørelsen om Den Internationale Straffedomstol af 12. juli 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen af 4. februar 2004 og til handlingsplanen til opfølgning på afgørelsen om Den Internationale Straffedomstol af 12. juli 2011,

| — | der henviser til aftalen mellem Den Internationale Straffedomstol og Den Europæiske Union om samarbejde og bistand (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem Den Internationale Straffedomstol og Den Europæiske Union om samarbejde og bistand (9),

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) af 2003 om et sikkert Europa i en bedre verden, som Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) af 2003 om et sikkert Europa i en bedre verden, som Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003,

| — | der henviser til Stockholmprogrammet 2010-2014 - Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (december 2009) (10) og til handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet (april 2010, KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet 2010-2014 - Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (december 2009) (10) og til handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet (april 2010, KOM(2010)0171),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2002/494/RIA af 13. juni 2002 om oprettelse af et europæisk net af kontaktpunkter vedrørende personer, som er ansvarlige for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser (11), og Rådets afgørelse 2003/335/RIA af 8. maj 2003 om efterforskning og strafforfølgning af folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2002/494/RIA af 13. juni 2002 om oprettelse af et europæisk net af kontaktpunkter vedrørende personer, som er ansvarlige for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser (11), og Rådets afgørelse 2003/335/RIA af 8. maj 2003 om efterforskning og strafforfølgning af folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser (12),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner nr. 1593 (2005) om Sudan/Darfur og nr. 1970 (2011) om Libyen, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner nr. 1593 (2005) om Sudan/Darfur og nr. 1970 (2011) om Libyen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0368/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0368/2011),

| A. | der henviser til, at retsstatsprincippet og bekæmpelsen af straffrihed udgør grundlaget for en varig fred, eftersom de står som garanter for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at retsstatsprincippet og bekæmpelsen af straffrihed udgør grundlaget for en varig fred, eftersom de står som garanter for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| B. | der henviser til, at 117 stater pr. september 2011 har ratificeret Romstatutten; der henviser til, at universel ratifikation ikke desto mindre fortsat skal være hovedmålet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 117 stater pr. september 2011 har ratificeret Romstatutten; der henviser til, at universel ratifikation ikke desto mindre fortsat skal være hovedmålet;

| C. | der henviser til, at retssikkerhed er et universelt begreb og som følge heraf skal gælde på ensartede vilkår, uden undtagelser eller dobbeltstandarder; der henviser til, at der ikke bør findes noget sikkert tilflugtssted for personer, der har begået folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden, udenretslige henrettelser, krigsforbrydelser, tortur, massevoldtægt og tvungne forsvindinger; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at retssikkerhed er et universelt begreb og som følge heraf skal gælde på ensartede vilkår, uden undtagelser eller dobbeltstandarder; der henviser til, at der ikke bør findes noget sikkert tilflugtssted for personer, der har begået folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden, udenretslige henrettelser, krigsforbrydelser, tortur, massevoldtægt og tvungne forsvindinger;

| D. | der henviser til, at retspleje bør anses for et uundværligt instrument til underbygning af fredsskabende og konfliktløsende bestræbelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at retspleje bør anses for et uundværligt instrument til underbygning af fredsskabende og konfliktløsende bestræbelser;

| E. | der henviser til, at bevarelsen af ICC’s uafhængighed er afgørende ikke blot for at sikre, at den er fuldt funktionsdygtig, men også for at fremme Romstatuttens universalitet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bevarelsen af ICC’s uafhængighed er afgørende ikke blot for at sikre, at den er fuldt funktionsdygtig, men også for at fremme Romstatuttens universalitet;

| F. | der henviser til, at ICC er den første permanente internationale retsinstans, som kan anklage enkeltpersoner for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, og at den derved yder et afgørende bidrag til håndhævelsen af menneskerettighederne og til folkeretten ved at bekæmpe straffrihed, ved at den har en afgørende afskrækkende effekt og sender et klart signal om, at sådanne forbrydelser ikke vil gå ustraffet hen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ICC er den første permanente internationale retsinstans, som kan anklage enkeltpersoner for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, og at den derved yder et afgørende bidrag til håndhævelsen af menneskerettighederne og til folkeretten ved at bekæmpe straffrihed, ved at den har en afgørende afskrækkende effekt og sender et klart signal om, at sådanne forbrydelser ikke vil gå ustraffet hen;

| G. | der henviser til, at ICC’s grundlæggende princip (jf. artikel 53 i Romstatutten) er at handle i retssikkerhedens interesse uanset politiske hensyn; der henviser til, at ICC spiller en central rolle i at fremme den internationale retsorden og dermed bidrager til sikkerhed, retfærdighed og sikring af retsstatsprincippet samt til fredsbevarelse og styrkelse af den internationale sikkerhed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ICC’s grundlæggende princip (jf. artikel 53 i Romstatutten) er at handle i retssikkerhedens interesse uanset politiske hensyn; der henviser til, at ICC spiller en central rolle i at fremme den internationale retsorden og dermed bidrager til sikkerhed, retfærdighed og sikring af retsstatsprincippet samt til fredsbevarelse og styrkelse af den internationale sikkerhed;

| H. | der henviser til, at ICC har jurisdiktion over forbrydelser, der er begået efter Romstatuttens ikrafttræden den 1. juli 2002; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ICC har jurisdiktion over forbrydelser, der er begået efter Romstatuttens ikrafttræden den 1. juli 2002;

| I. | der henviser til, at ICC i overensstemmelse med statuttens præambel såvel som med komplementaritetsprincippet kun kan træde til, såfremt nationale domstole er ude af stand eller uvillige til at behandle sager på troværdig vis i hjemlandet, hvormed hovedansvaret for retsforfølgelsen af krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkemord således fortsat påhviler deltagerstaterne; der henviser til, at samarbejdet mellem parterne i Romstatutten og med regionale organisationer er af allerstørste betydning, især i situationer, hvor Domstolens kompetence bliver draget i tvivl; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ICC i overensstemmelse med statuttens præambel såvel som med komplementaritetsprincippet kun kan træde til, såfremt nationale domstole er ude af stand eller uvillige til at behandle sager på troværdig vis i hjemlandet, hvormed hovedansvaret for retsforfølgelsen af krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkemord således fortsat påhviler deltagerstaterne; der henviser til, at samarbejdet mellem parterne i Romstatutten og med regionale organisationer er af allerstørste betydning, især i situationer, hvor Domstolens kompetence bliver draget i tvivl;

| J. | der henviser til, at ICC’s politik om såkaldt "positiv komplementaritet" understøtter de nationale domstoles kapacitet til at efterforske og retsforfølge krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ICC’s politik om såkaldt "positiv komplementaritet" understøtter de nationale domstoles kapacitet til at efterforske og retsforfølge krigsforbrydelser;

| K. | der henviser til, at ICC på nuværende tidspunkt foretager efterforskninger i syv lande (Uganda, Den Demokratiske Republik Congo (DR Congo), Darfur-regionen i Sudan, Den Centralafrikanske Republik (CAR), Kenya, Libyen og Elfenbenskysten) og at ICC-anklagemyndigheden offentligt har meddelt, at den behandler oplysninger om påståede forbrydelser begået i en lang række andre situationer; der henviser til, at to sager (Darfur og Libyen) er blevet henvist af FN’s Sikkerhedsråd, tre sager (Uganda, DR Congo og CAR) er blevet henvist af staterne selv, og at to sager (Kenya og Elfenbenskysten) er blevet åbnet på anklagerens eget initiativ; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ICC på nuværende tidspunkt foretager efterforskninger i syv lande (Uganda, Den Demokratiske Republik Congo (DR Congo), Darfur-regionen i Sudan, Den Centralafrikanske Republik (CAR), Kenya, Libyen og Elfenbenskysten) og at ICC-anklagemyndigheden offentligt har meddelt, at den behandler oplysninger om påståede forbrydelser begået i en lang række andre situationer; der henviser til, at to sager (Darfur og Libyen) er blevet henvist af FN’s Sikkerhedsråd, tre sager (Uganda, DR Congo og CAR) er blevet henvist af staterne selv, og at to sager (Kenya og Elfenbenskysten) er blevet åbnet på anklagerens eget initiativ;

| L. | der henviser til, at hovedparten af de 17 arrestordrer udstedt af ICC endnu ikke er blevet eksekveret, herunder dem mod Joseph Kony og andre ledere af Herrens Befrielseshær i forbindelse med situationen i det nordlige Uganda, Bosco Ntaganda i DR Congo, Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman og præsident Omar Hassan Ahmad al-Bashir i Sudan, Saif al-Islam Gaddafi og Abdullah al-Sanussi i Libyen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at hovedparten af de 17 arrestordrer udstedt af ICC endnu ikke er blevet eksekveret, herunder dem mod Joseph Kony og andre ledere af Herrens Befrielseshær i forbindelse med situationen i det nordlige Uganda, Bosco Ntaganda i DR Congo, Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman og præsident Omar Hassan Ahmad al-Bashir i Sudan, Saif al-Islam Gaddafi og Abdullah al-Sanussi i Libyen;

| M. | der henviser til, at en retfærdig rettergang, retssikkerhedsgarantier og ofrenes rettigheder udgør de grundlæggende principper for Romstatuttens system; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en retfærdig rettergang, retssikkerhedsgarantier og ofrenes rettigheder udgør de grundlæggende principper for Romstatuttens system;

| N. | der henviser til, at ICC's formål er at sikre retfærdighed for ofrene og de berørte samfund på en altomfattende og genoprettende vis, herunder gennem deltagelse, beskyttelse, advokatbistand og opsøgende hjælpearbejde; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ICC's formål er at sikre retfærdighed for ofrene og de berørte samfund på en altomfattende og genoprettende vis, herunder gennem deltagelse, beskyttelse, advokatbistand og opsøgende hjælpearbejde;

| O. | der henviser til, at ofrene i kraft af ICC har ret til at deltage, en ret som understøttes af muligheden for vidnebeskyttelse; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ofrene i kraft af ICC har ret til at deltage, en ret som understøttes af muligheden for vidnebeskyttelse;

| P. | der henviser til, at erstatningsordningen for ofre for forbrydelser henhørende under ICC’s kompetence gør den til en enestående domstolsinstitution i international sammenhæng; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at erstatningsordningen for ofre for forbrydelser henhørende under ICC’s kompetence gør den til en enestående domstolsinstitution i international sammenhæng;

| Q. | der henviser til, at et vellykket resultat af de erstatningssager, der er påbegyndt i 2011, afhænger af frivillige bidrag fra donorer og af opkrævning af bøder og konfiskationer fra de dømte; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at et vellykket resultat af de erstatningssager, der er påbegyndt i 2011, afhænger af frivillige bidrag fra donorer og af opkrævning af bøder og konfiskationer fra de dømte;

| R. | der henviser til, at ICC på nuværende tidspunkt pålægges et hastigt stigende antal efterforskninger, sager og indledende undersøgelser, mens visse deltagerstater i Romstatutten forsøger at fastholde domstolens nuværende budget eller endog skære ned på det; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at ICC på nuværende tidspunkt pålægges et hastigt stigende antal efterforskninger, sager og indledende undersøgelser, mens visse deltagerstater i Romstatutten forsøger at fastholde domstolens nuværende budget eller endog skære ned på det;

| S. | der henviser til, at EU og medlemsstaterne har stået last og brast med ICC lige siden domstolens oprettelse og ydet vedvarende politisk, diplomatisk, finansiel og logistisk støtte, herunder til at fremme Romstatuttens universalitet og forsvare dens ukrænkelighed med det formål at beskytte og udvide domstolens uafhængighed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU og medlemsstaterne har stået last og brast med ICC lige siden domstolens oprettelse og ydet vedvarende politisk, diplomatisk, finansiel og logistisk støtte, herunder til at fremme Romstatuttens universalitet og forsvare dens ukrænkelighed med det formål at beskytte og udvide domstolens uafhængighed;

| T. | der henviser til, at kampen mod straffrihed kun kan lykkes, hvis alle deltagerstaterne samarbejder fuldt ud med ICC, og hvis ikke-kontraherende parter også yder bistand til domstolsinstitutionen; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kampen mod straffrihed kun kan lykkes, hvis alle deltagerstaterne samarbejder fuldt ud med ICC, og hvis ikke-kontraherende parter også yder bistand til domstolsinstitutionen;

Behovet for øget støtte til ICC gennem en politisk og diplomatisk indsats

| 1. | udtaler atter sin fulde støtte til ICC, Romstatutten og systemet for international strafferetspleje, hvis primære formål er at sikre, at folkemord, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden ikke går ustraffet hen; |
| --- | --- |

1.

udtaler atter sin fulde støtte til ICC, Romstatutten og systemet for international strafferetspleje, hvis primære formål er at sikre, at folkemord, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden ikke går ustraffet hen;

| 2. | gentager, at det giver sin fulde støtte til anklagerens kontor, anklagerens beføjelse til at handle på eget initiativ og fremskridtene med henblik på iværksættelse af nye efterforskninger; |
| --- | --- |

2.

gentager, at det giver sin fulde støtte til anklagerens kontor, anklagerens beføjelse til at handle på eget initiativ og fremskridtene med henblik på iværksættelse af nye efterforskninger;

| 3. | opfordrer indtrængende de kontraherende og ikke-kontraherende parter i Romstatutten til at afstå fra at udøve politisk pres på domstolen, således at dens upartiskhed bevares og sikres og der skabes mulighed for en retsorden, der bygger på lov og ikke politiske overvejelser; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende de kontraherende og ikke-kontraherende parter i Romstatutten til at afstå fra at udøve politisk pres på domstolen, således at dens upartiskhed bevares og sikres og der skabes mulighed for en retsorden, der bygger på lov og ikke politiske overvejelser;

| 4. | understreger betydningen af universalitetsprincippet og opfordrer EU-Udenrigstjenesten, EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at fortsætte deres ihærdige bestræbelser på at fremme en universel ratifikation af Romstatutten og aftalen om privilegier og immuniteter for Den Internationale Straffedomstol (APIC) og den nationale gennemførelseslovgivning; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af universalitetsprincippet og opfordrer EU-Udenrigstjenesten, EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at fortsætte deres ihærdige bestræbelser på at fremme en universel ratifikation af Romstatutten og aftalen om privilegier og immuniteter for Den Internationale Straffedomstol (APIC) og den nationale gennemførelseslovgivning;

| 5. | glæder sig over, at EU og de fleste medlemsstater afgav specifikke løfter på konferencen i Kampala, og anbefaler, at disse løfter indfries rettidigt, og at der aflægges rapport herom for Forsamlingen af Deltagerstater, der vil finde sted den 12.-21. december 2011 i New York; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at EU og de fleste medlemsstater afgav specifikke løfter på konferencen i Kampala, og anbefaler, at disse løfter indfries rettidigt, og at der aflægges rapport herom for Forsamlingen af Deltagerstater, der vil finde sted den 12.-21. december 2011 i New York;

| 6. | glæder sig over vedtagelsen af ændringer til Romstatutten, herunder om forbrydelsen aggression, og opfordrer alle EU's medlemsstater til at ratificere ændringerne og indarbejde dem i deres nationale ret; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over vedtagelsen af ændringer til Romstatutten, herunder om forbrydelsen aggression, og opfordrer alle EU's medlemsstater til at ratificere ændringerne og indarbejde dem i deres nationale ret;

| 7. | glæder sig over revisionen af EU's fælles holdning om ICC via vedtagelsen af beslutningen af 21. marts 2011, og bemærker, at den nye beslutning tager de udfordringer i betragtning, som domstolen står over for, og understreger, at beslutningen udgør et godt grundlag for EU's og dets medlemsstaters bistand til ICC's håndtering af udfordringerne; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over revisionen af EU's fælles holdning om ICC via vedtagelsen af beslutningen af 21. marts 2011, og bemærker, at den nye beslutning tager de udfordringer i betragtning, som domstolen står over for, og understreger, at beslutningen udgør et godt grundlag for EU's og dets medlemsstaters bistand til ICC's håndtering af udfordringerne;

| 8. | glæder sig over den reviderede EU-handlingsplan, der blev aftalt den 12. juli 2011, til opfølgning på beslutningen om ICC, idet den opstiller virkningsfulde, konkrete foranstaltninger, som EU skal træffe for at uddybe sin fremtidige støtte til domstolen, og opfordrer Rådets formandskab til sammen med Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne at gøre gennemførelsen af handlingsplanen til en prioritet; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den reviderede EU-handlingsplan, der blev aftalt den 12. juli 2011, til opfølgning på beslutningen om ICC, idet den opstiller virkningsfulde, konkrete foranstaltninger, som EU skal træffe for at uddybe sin fremtidige støtte til domstolen, og opfordrer Rådets formandskab til sammen med Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne at gøre gennemførelsen af handlingsplanen til en prioritet;

| 9. | understreger, at fuldt og omgående samarbejde mellem deltagerstaterne, herunder EU’s medlemsstater, og domstolen fortsat er af væsentlig betydning for den internationale strafferetsplejes effektivitet og succes; |
| --- | --- |

9.

understreger, at fuldt og omgående samarbejde mellem deltagerstaterne, herunder EU’s medlemsstater, og domstolen fortsat er af væsentlig betydning for den internationale strafferetsplejes effektivitet og succes;

| 10. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at imødekomme alle anmodninger fra ICC om at yde rettidig bistand og samarbejde for at sikre bl.a. eksekvering af verserende arrestordrer og tilvejebringelse af oplysninger, herunder anmodninger om hjælp til at identificere, indefryse og beslaglægge mistænktes finansielle aktiver; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at imødekomme alle anmodninger fra ICC om at yde rettidig bistand og samarbejde for at sikre bl.a. eksekvering af verserende arrestordrer og tilvejebringelse af oplysninger, herunder anmodninger om hjælp til at identificere, indefryse og beslaglægge mistænktes finansielle aktiver;

| 11. | opfordrer indtrængende alle de EU-medlemsstater, der endnu ikke har taget et sådant skridt, til at indføre national lovgivning om samarbejde med ICC og til at indgå rammeaftaler med domstolen om håndhævelse af dens afgørelser og om spørgsmål vedrørende efterforskning, om indsamling af bevismateriale, om søgning efter og beskyttelse og flytning af vidner, anholdelse, udlevering, tilbageholdelse af og ophold for anklagede personer, der er frigivet mod kaution, og om fængsling af dømte personer; opfordrer medlemsstaterne til gensidigt samarbejde gennem deres politi, retsvæsen og andre relevante mekanismer for at sikre tilstrækkelig støtte til ICC; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende alle de EU-medlemsstater, der endnu ikke har taget et sådant skridt, til at indføre national lovgivning om samarbejde med ICC og til at indgå rammeaftaler med domstolen om håndhævelse af dens afgørelser og om spørgsmål vedrørende efterforskning, om indsamling af bevismateriale, om søgning efter og beskyttelse og flytning af vidner, anholdelse, udlevering, tilbageholdelse af og ophold for anklagede personer, der er frigivet mod kaution, og om fængsling af dømte personer; opfordrer medlemsstaterne til gensidigt samarbejde gennem deres politi, retsvæsen og andre relevante mekanismer for at sikre tilstrækkelig støtte til ICC;

| 12. | tilskynder EU-medlemsstaterne til at ændre artikel 83 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for at tilføje de forbrydelser, der hører under ICC’s jurisdiktion, til listen over forbrydelser, for hvilke EU har kompetence; opfordrer således EU-medlemsstaterne til at overføre kompetencer til EU på området for indkredsning og konfiskation af aktiver tilhørende personer, der er tiltalt af ICC, uagtet at det tilfalder ICC at indlede en retssag; opfordrer EU-medlemsstaterne til at samarbejde om udveksling af relevante oplysninger gennem de eksisterende kontorer for inddrivelse af aktiver samt gennem inddrivelsesnetværket CARIN (Camden Asset Recovery Inter-Agency Network); |
| --- | --- |

12.

tilskynder EU-medlemsstaterne til at ændre artikel 83 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for at tilføje de forbrydelser, der hører under ICC’s jurisdiktion, til listen over forbrydelser, for hvilke EU har kompetence; opfordrer således EU-medlemsstaterne til at overføre kompetencer til EU på området for indkredsning og konfiskation af aktiver tilhørende personer, der er tiltalt af ICC, uagtet at det tilfalder ICC at indlede en retssag; opfordrer EU-medlemsstaterne til at samarbejde om udveksling af relevante oplysninger gennem de eksisterende kontorer for inddrivelse af aktiver samt gennem inddrivelsesnetværket CARIN (Camden Asset Recovery Inter-Agency Network);

| 13. | opfordrer indtrængende EU’s medlemsstater til fuldt ud at indarbejde de bestemmelser, der er indeholdt i Romstatutten og APIC-aftalen, i deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende EU’s medlemsstater til fuldt ud at indarbejde de bestemmelser, der er indeholdt i Romstatutten og APIC-aftalen, i deres nationale lovgivning;

| 14. | glæder sig over, at der på Kampala-gennemgangskonferencen blev vedtaget ændringer til Romstatutten vedrørende aggression, og opfordrer alle EU's medlemsstater til at ratificere ændringerne og indarbejde dem i deres nationale lovgivning; anbefaler, at der med henblik på at styrke Romstatuttens universalitet gøres bestræbelser på efter fælles aftale at opnå en mere præcis definition af de relevante forbrydelser ved at gøre en aggressionshandling til et brud på folkeretten; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over, at der på Kampala-gennemgangskonferencen blev vedtaget ændringer til Romstatutten vedrørende aggression, og opfordrer alle EU's medlemsstater til at ratificere ændringerne og indarbejde dem i deres nationale lovgivning; anbefaler, at der med henblik på at styrke Romstatuttens universalitet gøres bestræbelser på efter fælles aftale at opnå en mere præcis definition af de relevante forbrydelser ved at gøre en aggressionshandling til et brud på folkeretten;

| 15. | beklager, at domstolen i henhold til resultaterne af Kampala-konferencen ikke vil være i stand til at udøve sin kompetence vedrørende aggression før efter januar 2017, når deltagerstaterne skal træffe en beslutning om at aktivere denne kompetence; |
| --- | --- |

15.

beklager, at domstolen i henhold til resultaterne af Kampala-konferencen ikke vil være i stand til at udøve sin kompetence vedrørende aggression før efter januar 2017, når deltagerstaterne skal træffe en beslutning om at aktivere denne kompetence;

| 16. | glæder sig over visse EU-medlemsstaters indsats for at bekæmpe straffrihed for de værste forbrydelser, menneskeheden har oplevet, gennem anvendelsen af universel jurisdiktion og opfordrer samtlige EU-medlemsstater til at gøre ligeså; henstiller, at EU-netværket af kontaktpunkter for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab fortsat styrkes i dets arbejde med at lette samarbejdet mellem de retshåndhævende myndigheder i EU om retsforfølgelsen af alvorlige forbrydelser; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over visse EU-medlemsstaters indsats for at bekæmpe straffrihed for de værste forbrydelser, menneskeheden har oplevet, gennem anvendelsen af universel jurisdiktion og opfordrer samtlige EU-medlemsstater til at gøre ligeså; henstiller, at EU-netværket af kontaktpunkter for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab fortsat styrkes i dets arbejde med at lette samarbejdet mellem de retshåndhævende myndigheder i EU om retsforfølgelsen af alvorlige forbrydelser;

| 17. | understreger den grundlæggende rolle, som internationale strafferetslige jurisdiktioner har i kampen mod straffrihed og behandlingen af de relevante krænkelser af folkeretten i forbindelse med ulovlig anvendelse og rekruttering af børnesoldater; modsætter sig på det kraftigste tvangsudskrivning eller rekruttering af børn under 18 år til væbnede styrker eller til nogen som helst deltagelse i militære aktioner; påpeger betydningen af, at deres ret til en fredelig barndom, uddannelse, fysisk integritet, sikkerhed og seksuel autonomi beskyttes; |
| --- | --- |

17.

understreger den grundlæggende rolle, som internationale strafferetslige jurisdiktioner har i kampen mod straffrihed og behandlingen af de relevante krænkelser af folkeretten i forbindelse med ulovlig anvendelse og rekruttering af børnesoldater; modsætter sig på det kraftigste tvangsudskrivning eller rekruttering af børn under 18 år til væbnede styrker eller til nogen som helst deltagelse i militære aktioner; påpeger betydningen af, at deres ret til en fredelig barndom, uddannelse, fysisk integritet, sikkerhed og seksuel autonomi beskyttes;

| 18. | opfordrer til, at der udarbejdes effektive politikker og skabes forbedrede mekanismer, som skal sikre, at ofrenes deltagelse i retssager ved ICC har omfattende virkning, herunder mere tilgængelig psykologisk, medicinsk og juridisk rådgivning såvel som let adgang til vidnebeskyttelsesprogrammer; understreger, at det er vigtigt at fremme bevidstheden om, at der sker seksuel vold i konfliktramte områder, via lovprogrammer, dokumentation for kønsspecifikke forbrydelser under væbnede konflikter og kurser for sagførere, dommere og aktivister om Romstatutten og international retspraksis, hvad angår kønsspecifikke forbrydelser mod kvinder og børn; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til, at der udarbejdes effektive politikker og skabes forbedrede mekanismer, som skal sikre, at ofrenes deltagelse i retssager ved ICC har omfattende virkning, herunder mere tilgængelig psykologisk, medicinsk og juridisk rådgivning såvel som let adgang til vidnebeskyttelsesprogrammer; understreger, at det er vigtigt at fremme bevidstheden om, at der sker seksuel vold i konfliktramte områder, via lovprogrammer, dokumentation for kønsspecifikke forbrydelser under væbnede konflikter og kurser for sagførere, dommere og aktivister om Romstatutten og international retspraksis, hvad angår kønsspecifikke forbrydelser mod kvinder og børn;

| 19. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at sikre, at der findes uddannelsesprogrammer, som er rettet mod, men ikke begrænset til politiefterforskere, anklagere, dommere og militære embedsmænd, og som i første omgang fokuserer på Romstatuttens bestemmelser og den relevante folkeret og dernæst på forebyggelse, afsløring, efterforskning og retsforfølgning af overtrædelser af disse principper; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at sikre, at der findes uddannelsesprogrammer, som er rettet mod, men ikke begrænset til politiefterforskere, anklagere, dommere og militære embedsmænd, og som i første omgang fokuserer på Romstatuttens bestemmelser og den relevante folkeret og dernæst på forebyggelse, afsløring, efterforskning og retsforfølgning af overtrædelser af disse principper;

| 20. | tager samarbejds- og bistandsaftalen mellem EU og ICC til efterretning; opfordrer EU’s medlemsstater til at anvende princippet om universel jurisdiktion i kampen mod straffrihed og forbrydelser mod menneskeheden og understreger dets betydning for det internationale strafferetlige systems effektivitet og succes; |
| --- | --- |

20.

tager samarbejds- og bistandsaftalen mellem EU og ICC til efterretning; opfordrer EU’s medlemsstater til at anvende princippet om universel jurisdiktion i kampen mod straffrihed og forbrydelser mod menneskeheden og understreger dets betydning for det internationale strafferetlige systems effektivitet og succes;

| 21. | tilskynder kraftigt EU og medlemsstaterne til at benytte enhver diplomatisk lejlighed og alle diplomatiske redskaber til at gøre et fremstød for effektivt samarbejde med ICC, navnlig hvad angår eksekveringen af stående arrestordrer; |
| --- | --- |

21.

tilskynder kraftigt EU og medlemsstaterne til at benytte enhver diplomatisk lejlighed og alle diplomatiske redskaber til at gøre et fremstød for effektivt samarbejde med ICC, navnlig hvad angår eksekveringen af stående arrestordrer;

| 22. | tilskynder kraftigt EU og medlemsstaterne til med bistand fra EU-Udenrigstjenesten at etablere et sæt strikse retningslinjer, der skal være udformet efter de eksisterende FN- og ICC-retningslinjer, som anklagerens kontor følger, der skitserer en adfærdskodeks for kontakten mellem EU's og medlemsstaternes embedsmænd og personer, der er eftersøgt af ICC, navnlig i tilfælde, hvor de eftersøgte personer stadig beklæder officielle poster, uanset deres status eller hvorvidt de er statsborgere i stater, der ikke deltager i Romstatutten; |
| --- | --- |

22.

tilskynder kraftigt EU og medlemsstaterne til med bistand fra EU-Udenrigstjenesten at etablere et sæt strikse retningslinjer, der skal være udformet efter de eksisterende FN- og ICC-retningslinjer, som anklagerens kontor følger, der skitserer en adfærdskodeks for kontakten mellem EU's og medlemsstaternes embedsmænd og personer, der er eftersøgt af ICC, navnlig i tilfælde, hvor de eftersøgte personer stadig beklæder officielle poster, uanset deres status eller hvorvidt de er statsborgere i stater, der ikke deltager i Romstatutten;

| 23. | anmoder EU og dets medlemsstater om i de tilfælde, hvor et partnerland inviterer eller giver udtryk for vilje til at tillade besøg på sit område af en person, for hvem der er udstedt en ICC-arrestordre, til ufortøvet at lægge et betydeligt pres på dette land for formå det til enten at anholde, bistå ved en anholdelse eller som minimum forhindre den pågældende persons rejse; bemærker, at sådanne invitationer for nylig er blevet fremsat til Sudans præsident Omar al-Bashir af bl.a. Tchad, Djibouti, Kenya, Kina og Malaysia; |
| --- | --- |

23.

anmoder EU og dets medlemsstater om i de tilfælde, hvor et partnerland inviterer eller giver udtryk for vilje til at tillade besøg på sit område af en person, for hvem der er udstedt en ICC-arrestordre, til ufortøvet at lægge et betydeligt pres på dette land for formå det til enten at anholde, bistå ved en anholdelse eller som minimum forhindre den pågældende persons rejse; bemærker, at sådanne invitationer for nylig er blevet fremsat til Sudans præsident Omar al-Bashir af bl.a. Tchad, Djibouti, Kenya, Kina og Malaysia;

| 24. | anerkender ICC’s anklagers nylige beslutning om at udstede arrestordrer på Saif al-Islam Gaddafi og efterretningschef Abdullah al-Sanussi i Libyen i forbindelse med de påståede forbrydelser mod menneskeheden siden begyndelsen af opstanden i landet; understreger, at en vellykket tilfangetagelse og efterfølgende retsforfølgelse af disse personer ved ICC vil tjene som et afgørende bidrag til at bringe straffriheden i regionen til ophør; |
| --- | --- |

24.

anerkender ICC’s anklagers nylige beslutning om at udstede arrestordrer på Saif al-Islam Gaddafi og efterretningschef Abdullah al-Sanussi i Libyen i forbindelse med de påståede forbrydelser mod menneskeheden siden begyndelsen af opstanden i landet; understreger, at en vellykket tilfangetagelse og efterfølgende retsforfølgelse af disse personer ved ICC vil tjene som et afgørende bidrag til at bringe straffriheden i regionen til ophør;

| 25. | udtrykker dyb betænkelighed ved, at ICC-deltagerstater såsom Tchad, Djibouti og Kenya for nylig har haft Sudans præsident al-Bashir på besøg på deres territorier uden at anholde og udlevere ham til domstolen, selv om de i henhold til Romstatutten er klart forpligtet til at anholde og udlevere ham; |
| --- | --- |

25.

udtrykker dyb betænkelighed ved, at ICC-deltagerstater såsom Tchad, Djibouti og Kenya for nylig har haft Sudans præsident al-Bashir på besøg på deres territorier uden at anholde og udlevere ham til domstolen, selv om de i henhold til Romstatutten er klart forpligtet til at anholde og udlevere ham;

| 26. | understreger betydningen af en kraftig EU-indsats for at foregribe og undgå eller fordømme sådanne tilfælde af manglende samarbejde; gentager, at det er nødvendigt, at EU (og medlemsstaterne) opstiller en intern protokol med konkrete standardtiltag, som gør dem i stand til at reagere rettidigt og konsekvent i tilfælde af manglende samarbejde med ICC, og som om nødvendigt er samordnet med andre relevante institutioners mekanismer, herunder Forsamlingen af Deltagerstater; |
| --- | --- |

26.

understreger betydningen af en kraftig EU-indsats for at foregribe og undgå eller fordømme sådanne tilfælde af manglende samarbejde; gentager, at det er nødvendigt, at EU (og medlemsstaterne) opstiller en intern protokol med konkrete standardtiltag, som gør dem i stand til at reagere rettidigt og konsekvent i tilfælde af manglende samarbejde med ICC, og som om nødvendigt er samordnet med andre relevante institutioners mekanismer, herunder Forsamlingen af Deltagerstater;

| 27. | bemærker, at afrikanske stater spillede en stor rolle i skabelsen af ICC, og anser deres støtte og nære samarbejde som uundværligt for, at domstolen kan fungere effektivt og uafhængigt; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at afrikanske stater spillede en stor rolle i skabelsen af ICC, og anser deres støtte og nære samarbejde som uundværligt for, at domstolen kan fungere effektivt og uafhængigt;

| 28. | opfordrer de afrikanske deltagerstater til Romstatutten til at opfylde deres forpligtelser i henhold til statutten og, i overensstemmelse med Den Afrikanske Unions oprettelsesakt, aktivt at bidrage til arbejdet med at stille verdens værste forbrydere til ansvar ved at udvise en stærk støtte til domstolen under AU’s møder, og opfordrer AU til at bryde mønstret af straffrihed og yde hjælp til ofrene for grusomheder; udtrykker støtte til domstolens anmodning om at åbne et forbindelseskontor ved Den Afrikanske Union i Addis Abeba; |
| --- | --- |

28.

opfordrer de afrikanske deltagerstater til Romstatutten til at opfylde deres forpligtelser i henhold til statutten og, i overensstemmelse med Den Afrikanske Unions oprettelsesakt, aktivt at bidrage til arbejdet med at stille verdens værste forbrydere til ansvar ved at udvise en stærk støtte til domstolen under AU’s møder, og opfordrer AU til at bryde mønstret af straffrihed og yde hjælp til ofrene for grusomheder; udtrykker støtte til domstolens anmodning om at åbne et forbindelseskontor ved Den Afrikanske Union i Addis Abeba;

| 29. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at integrere ICC’s arbejde og Romstatuttens bestemmelser i de udviklingsprogrammer, der er beregnet til at styrke retsstatsprincippet; opfordrer EU og dets medlemsstater til at stille den nødvendige tekniske, logistiske og finansielle bistand og ekspertise til rådighed for udviklingslande, som kun har begrænsede ressourcer til at tilpasse deres nationale lovgivning til principperne i Romstatutten og til at samarbejde med ICC, uanset om disse lande har ratificeret statutten eller ej; opfordrer endvidere EU og medlemsstaterne til at støtte uddannelsesprogrammer for politi-, rets-, militær- og administrationsmyndigheder i udviklingslandene med henblik på at give dem en indføring i Romstatuttens bestemmelser; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at integrere ICC’s arbejde og Romstatuttens bestemmelser i de udviklingsprogrammer, der er beregnet til at styrke retsstatsprincippet; opfordrer EU og dets medlemsstater til at stille den nødvendige tekniske, logistiske og finansielle bistand og ekspertise til rådighed for udviklingslande, som kun har begrænsede ressourcer til at tilpasse deres nationale lovgivning til principperne i Romstatutten og til at samarbejde med ICC, uanset om disse lande har ratificeret statutten eller ej; opfordrer endvidere EU og medlemsstaterne til at støtte uddannelsesprogrammer for politi-, rets-, militær- og administrationsmyndigheder i udviklingslandene med henblik på at give dem en indføring i Romstatuttens bestemmelser;

| 30. | opfordrer det næste møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU til at drøfte bekæmpelsen af straffrihed i det internationale udviklingssamarbejde og den relevante politiske dialog, som vedtaget i adskillige beslutninger og fastsat i artikel 11, stk. 6, i den reviderede Cotonouaftale, med henblik på at integrere bekæmpelsen af straffrihed og styrkelsen af retsstatsprincippet i de eksisterende programmer for udviklingssamarbejde og -foranstaltninger; |
| --- | --- |

30.

opfordrer det næste møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU til at drøfte bekæmpelsen af straffrihed i det internationale udviklingssamarbejde og den relevante politiske dialog, som vedtaget i adskillige beslutninger og fastsat i artikel 11, stk. 6, i den reviderede Cotonouaftale, med henblik på at integrere bekæmpelsen af straffrihed og styrkelsen af retsstatsprincippet i de eksisterende programmer for udviklingssamarbejde og -foranstaltninger;

| 31. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU-medlemsstaternes diplomatiske tjenester til systematisk og målrettet at anvende deres diplomatiske redskaber til at skabe støtte til ICC og fremme den videre ratificering og implementering af Romstatutten; bemærker, at disse redskaber bl.a. omfatter diplomatiske skridt, politiske erklæringer, udtalelser og ICC-klausuler i aftaler med tredjelande, såvel som dialoger om politik og menneskerettigheder; råder til, at der bør træffes passende foranstaltninger på grundlag af evaluering af resultaterne; |
| --- | --- |

31.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU-medlemsstaternes diplomatiske tjenester til systematisk og målrettet at anvende deres diplomatiske redskaber til at skabe støtte til ICC og fremme den videre ratificering og implementering af Romstatutten; bemærker, at disse redskaber bl.a. omfatter diplomatiske skridt, politiske erklæringer, udtalelser og ICC-klausuler i aftaler med tredjelande, såvel som dialoger om politik og menneskerettigheder; råder til, at der bør træffes passende foranstaltninger på grundlag af evaluering af resultaterne;

| 32. | understreger behovet for, at ICC udvider sit fokus ud over situationer med væbnet konflikt og til på mere foregribende vis at efterforske både menneskerettighedsrelaterede nødsituationer, som eskalerer til et niveau, der udgør forbrydelser mod menneskeheden, og situationer, hvor nationale myndigheder beviseligt er uvillige til at efterforske, retsforfølge og straffe de påståede gerningsmænd; |
| --- | --- |

32.

understreger behovet for, at ICC udvider sit fokus ud over situationer med væbnet konflikt og til på mere foregribende vis at efterforske både menneskerettighedsrelaterede nødsituationer, som eskalerer til et niveau, der udgør forbrydelser mod menneskeheden, og situationer, hvor nationale myndigheder beviseligt er uvillige til at efterforske, retsforfølge og straffe de påståede gerningsmænd;

| 33. | opfordrer indtrængende til, at den højtstående repræsentant og EU’s medlemsstater iværksætter diplomatiske bestræbelser på at tilskynde medlemmerne af FN’s Sikkerhedsråd til at følge op på henstillinger til ICC om at indlede efterforskning i sager, hvor embedsmænd fra stater, der ikke er deltager i statutten, angiveligt er involveret i forbrydelser mod menneskeheden, men fortsat ikke retsforfølges, herunder de aktuelle situationer i Iran, Syrien, Bahrain, og Yemen; |
| --- | --- |

33.

opfordrer indtrængende til, at den højtstående repræsentant og EU’s medlemsstater iværksætter diplomatiske bestræbelser på at tilskynde medlemmerne af FN’s Sikkerhedsråd til at følge op på henstillinger til ICC om at indlede efterforskning i sager, hvor embedsmænd fra stater, der ikke er deltager i statutten, angiveligt er involveret i forbrydelser mod menneskeheden, men fortsat ikke retsforfølges, herunder de aktuelle situationer i Iran, Syrien, Bahrain, og Yemen;

| 34. | anerkender den rolle, som EU udfylder for at fremme verdensomspændende ratifikation af Romstatutten og APIC-aftalen og glæder sig over de seneste tiltrædelser til/ratificeringer af Romstatutten af Tunesien, Filippinerne, Grenada, Moldova, Saint Lucia og Seychellerne, hvormed antallet af deltagerstater er nået op på 118; opfordrer til, at flere lande i Asien, Nordafrika, Mellemøsten og området syd for Sahara deltager i Romstatutten; |
| --- | --- |

34.

anerkender den rolle, som EU udfylder for at fremme verdensomspændende ratifikation af Romstatutten og APIC-aftalen og glæder sig over de seneste tiltrædelser til/ratificeringer af Romstatutten af Tunesien, Filippinerne, Grenada, Moldova, Saint Lucia og Seychellerne, hvormed antallet af deltagerstater er nået op på 118; opfordrer til, at flere lande i Asien, Nordafrika, Mellemøsten og området syd for Sahara deltager i Romstatutten;

| 35. | opfordrer indtrængende EU og navnlig EU-Udenrigstjenesten til fortsat at fremme universaliteten af Romstatutten og APIC-aftalen og bekæmpelsen af straffrihed, såvel som respekt for, samarbejde med og bistand til ICC i forbindelse med EU’s forbindelser med tredjelande, herunder inden for rammerne af Cotonouaftalen og dialogerne mellem EU og regionale organisationer, som f.eks. Den Afrikanske Union, Den Arabiske Liga, OSCE og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN); understreger betydningen for domstolen af at fremme ratificeringen og anvendelsen af Romstatutten i EU’s bilaterale dialoger om menneskerettighederne med tredjelande; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende EU og navnlig EU-Udenrigstjenesten til fortsat at fremme universaliteten af Romstatutten og APIC-aftalen og bekæmpelsen af straffrihed, såvel som respekt for, samarbejde med og bistand til ICC i forbindelse med EU’s forbindelser med tredjelande, herunder inden for rammerne af Cotonouaftalen og dialogerne mellem EU og regionale organisationer, som f.eks. Den Afrikanske Union, Den Arabiske Liga, OSCE og Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN); understreger betydningen for domstolen af at fremme ratificeringen og anvendelsen af Romstatutten i EU’s bilaterale dialoger om menneskerettighederne med tredjelande;

| 36. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bestræbe sig på mere systematisk at indarbejde en ICC-klausul i forhandlingsmandater og aftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bestræbe sig på mere systematisk at indarbejde en ICC-klausul i forhandlingsmandater og aftaler med tredjelande;

| 37. | opfordrer EU-lederne til at tilskynde alle stater, der endnu ikke har taget et sådant skridt, til at blive deltagere i Romstatutten; mener, at fokus i denne henseende navnlig skal være på både de permanente og ikke-permanente medlemmer af FN’s Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

37.

opfordrer EU-lederne til at tilskynde alle stater, der endnu ikke har taget et sådant skridt, til at blive deltagere i Romstatutten; mener, at fokus i denne henseende navnlig skal være på både de permanente og ikke-permanente medlemmer af FN’s Sikkerhedsråd;

| 38. | glæder sig over den amerikanske deltagelse som observatør i Forsamlingen af Deltagerstater i ICC og udtrykker håb om, at USA snart selv vil blive deltagerstat; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over den amerikanske deltagelse som observatør i Forsamlingen af Deltagerstater i ICC og udtrykker håb om, at USA snart selv vil blive deltagerstat;

| 39. | glæder sig over, at Tunesien for nylig har tiltrådt Romstatutten, og håber, at dette vil sende et positivt signal til andre nordafrikanske og mellemøstlige lande, således at disse vil følge trop; glæder sig endvidere over, at Filippinerne for nylig har ratificeret Romstatutten, hvilket har øget antallet af asiatiske stater i domstolens system og sender et tydeligt signal om, at det asiatiske medlemskab af ICC er voksende, såvel som Maldivernes ratifikation af Romstatutten for nylig og det aktuelle lovforslag i nationalforsamlingen i Cap Verde om godkendelse til ratifikation af Romstatutten, og håber, at landets regering vil gennemføre denne proces hurtigst muligt; udtrykker håb om, at alle latinamerikanske stater vil tiltræde ICC; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over, at Tunesien for nylig har tiltrådt Romstatutten, og håber, at dette vil sende et positivt signal til andre nordafrikanske og mellemøstlige lande, således at disse vil følge trop; glæder sig endvidere over, at Filippinerne for nylig har ratificeret Romstatutten, hvilket har øget antallet af asiatiske stater i domstolens system og sender et tydeligt signal om, at det asiatiske medlemskab af ICC er voksende, såvel som Maldivernes ratifikation af Romstatutten for nylig og det aktuelle lovforslag i nationalforsamlingen i Cap Verde om godkendelse til ratifikation af Romstatutten, og håber, at landets regering vil gennemføre denne proces hurtigst muligt; udtrykker håb om, at alle latinamerikanske stater vil tiltræde ICC;

| 40. | opfordrer Tyrkiet, der som det eneste EU-kandidatland endnu ikke har gjort dette, til at blive deltagerstat i Romstatutten og APIC-aftalen så snart som muligt, og understreger nødvendigheden af, at alle fremtidige kandidatlande og potentielle kandidatlande samt partnerlande omfattet af den europæiske naboskabspolitik (ENP) gør ligeså; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Tyrkiet, der som det eneste EU-kandidatland endnu ikke har gjort dette, til at blive deltagerstat i Romstatutten og APIC-aftalen så snart som muligt, og understreger nødvendigheden af, at alle fremtidige kandidatlande og potentielle kandidatlande samt partnerlande omfattet af den europæiske naboskabspolitik (ENP) gør ligeså;

| 41. | opfordrer EU og EU's medlemsstater til at støtte tredjelandes kapacitet og politiske vilje - navnlig lande, der befinder sig i en ICC-relevant situation og lande, hvor ICC har indledt en foreløbig undersøgelse - til at indlede nationale retssager om folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer inden for disse rammer EU og dets medlemsstater til at støtte reformprocesser og nationale kapacitetsopbygningsbestræbelser med henblik på at styrke domstolenes uafhængighed, de retshåndhævende myndigheder og fængselsvæsenet i alle lande, der er direkte berørt af påstande om alvorlige internationale forbrydelser; |
| --- | --- |

41.

opfordrer EU og EU's medlemsstater til at støtte tredjelandes kapacitet og politiske vilje - navnlig lande, der befinder sig i en ICC-relevant situation og lande, hvor ICC har indledt en foreløbig undersøgelse - til at indlede nationale retssager om folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer inden for disse rammer EU og dets medlemsstater til at støtte reformprocesser og nationale kapacitetsopbygningsbestræbelser med henblik på at styrke domstolenes uafhængighed, de retshåndhævende myndigheder og fængselsvæsenet i alle lande, der er direkte berørt af påstande om alvorlige internationale forbrydelser;

| 42. | understreger, at effektiviteten af domstolens komplementaritetsprincip hviler på deltagerstaternes primære pligt til at undersøge og retsforfølge krigsforbrydelser, folkedrab og forbrydelser mod menneskeheden; udtrykker bekymring over, at ikke alle EU-medlemsstater har lovgivning, der definerer disse forbrydelser i henhold til national lovgivning, så deres domstole kan udøve jurisdiktion over disse; |
| --- | --- |

42.

understreger, at effektiviteten af domstolens komplementaritetsprincip hviler på deltagerstaternes primære pligt til at undersøge og retsforfølge krigsforbrydelser, folkedrab og forbrydelser mod menneskeheden; udtrykker bekymring over, at ikke alle EU-medlemsstater har lovgivning, der definerer disse forbrydelser i henhold til national lovgivning, så deres domstole kan udøve jurisdiktion over disse;

| 43. | opfordrer de stater, der endnu ikke har gjort det, til at vedtage fuldstændig og effektiv gennemførelseslovgivning gennem åben dialog med civilsamfundet, og udstyre deres nationale domstole med de nødvendige redskaber til at efterforske og retsforfølge disse forbrydelser; |
| --- | --- |

43.

opfordrer de stater, der endnu ikke har gjort det, til at vedtage fuldstændig og effektiv gennemførelseslovgivning gennem åben dialog med civilsamfundet, og udstyre deres nationale domstole med de nødvendige redskaber til at efterforske og retsforfølge disse forbrydelser;

| 44. | gentager nødvendigheden af, at EU og medlemsstaterne forstærker deres diplomatiske bestræbelser over stater, der ikke deltager i Romstatutten, og regionale organisationer (f.eks. AU, ASEAN og Den Arabiske Liga) på at fremme en bedre forståelse af ICC's mandat: forfølgelse af gerningsmændene til krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, herunder gennem udvikling af en særlig kommunikationsstrategi om dette spørgsmål og ved at fremme større støtte til ICC og dens mandat, især inden for FN-fora såsom FN’s Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

44.

gentager nødvendigheden af, at EU og medlemsstaterne forstærker deres diplomatiske bestræbelser over stater, der ikke deltager i Romstatutten, og regionale organisationer (f.eks. AU, ASEAN og Den Arabiske Liga) på at fremme en bedre forståelse af ICC's mandat: forfølgelse af gerningsmændene til krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, herunder gennem udvikling af en særlig kommunikationsstrategi om dette spørgsmål og ved at fremme større støtte til ICC og dens mandat, især inden for FN-fora såsom FN’s Sikkerhedsråd;

| 45. | bekræfter, at EU-medlemsstaternes diplomatiske støtte til ICC's mandat og dets aktiviteter inden for diverse FN-fora, herunder i Generalforsamlingen og Sikkerhedsrådet, spiller en afgørende rolle; |
| --- | --- |

45.

bekræfter, at EU-medlemsstaternes diplomatiske støtte til ICC's mandat og dets aktiviteter inden for diverse FN-fora, herunder i Generalforsamlingen og Sikkerhedsrådet, spiller en afgørende rolle;

| 46. | betoner behovet for en fortsat diplomatisk indsats for at tilskynde medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd til at sikre en rettidig henvisning af sager, som fastsat i Romstatuttens artikel 13, litra b), og som det for ganske nylig blev demonstreret ved FN's Sikkerhedsråds enstemmige beslutning om at henvise situationen i Libyen til ICC; giver også udtryk for sin forhåbning om, at FN’s Sikkerhedsråd vil afstå fra at udsætte domstolens efterforskninger eller retsforfølgninger som fastsat i Romstatuttens artikel 16; |
| --- | --- |

46.

betoner behovet for en fortsat diplomatisk indsats for at tilskynde medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd til at sikre en rettidig henvisning af sager, som fastsat i Romstatuttens artikel 13, litra b), og som det for ganske nylig blev demonstreret ved FN's Sikkerhedsråds enstemmige beslutning om at henvise situationen i Libyen til ICC; giver også udtryk for sin forhåbning om, at FN’s Sikkerhedsråd vil afstå fra at udsætte domstolens efterforskninger eller retsforfølgninger som fastsat i Romstatuttens artikel 16;

| 47. | opfordrer FN's Sikkerhedsråds medlemmer og FN’s Generalforsamlings medlemmer til at finde passende foranstaltninger og metoder, hvorpå FN kan yde ICC finansiel bistand til at dække de omkostninger, der knytter sig til iværksættelsen af efterforskninger og retsforfølgelser af de situationer, som henvises af Sikkerhedsrådet, jf. Romstatuttens artikel 115; |
| --- | --- |

47.

opfordrer FN's Sikkerhedsråds medlemmer og FN’s Generalforsamlings medlemmer til at finde passende foranstaltninger og metoder, hvorpå FN kan yde ICC finansiel bistand til at dække de omkostninger, der knytter sig til iværksættelsen af efterforskninger og retsforfølgelser af de situationer, som henvises af Sikkerhedsrådet, jf. Romstatuttens artikel 115;

| 48. | opfordrer EU's medlemsstater til at sikre, at samordning og samarbejde med ICC er omfattet af mandaterne gældende for de relevante regionale særlige EU-repræsentanter; opfordrer den højtstående repræsentant til at udnævne en særlig udsending for humanitær folkeret og international retfærdighed med mandat til at fremme, integrere og repræsentere EU's engagement i kampen mod straffrihed og at integrere ICC i hele EU's udenrigspolitik; |
| --- | --- |

48.

opfordrer EU's medlemsstater til at sikre, at samordning og samarbejde med ICC er omfattet af mandaterne gældende for de relevante regionale særlige EU-repræsentanter; opfordrer den højtstående repræsentant til at udnævne en særlig udsending for humanitær folkeret og international retfærdighed med mandat til at fremme, integrere og repræsentere EU's engagement i kampen mod straffrihed og at integrere ICC i hele EU's udenrigspolitik;

| 49. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at ICC integreres i alle EU's udenrigspolitiske prioriteter ved, at bekæmpelse af straffrihed og princippet om komplementaritet systematisk inddrages i et bredere perspektiv, der omfatter udviklingsbistand og hjælp til styrkelse af retsstatsprincippet, samt navnlig til at tilskynde de sydlige Middelhavsstater, der befinder sig i overgangsfaser, til at undertegne og ratificere Romstatutten; |
| --- | --- |

49.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at sikre, at ICC integreres i alle EU's udenrigspolitiske prioriteter ved, at bekæmpelse af straffrihed og princippet om komplementaritet systematisk inddrages i et bredere perspektiv, der omfatter udviklingsbistand og hjælp til styrkelse af retsstatsprincippet, samt navnlig til at tilskynde de sydlige Middelhavsstater, der befinder sig i overgangsfaser, til at undertegne og ratificere Romstatutten;

| 50. | slår fast, at EU bør sikre, at EU-Udenrigstjenesten besidder den nødvendige ekspertise og kapacitet på højt niveau til reelt at kunne opprioritere ICC; anbefaler, at EU-Udenrigstjenesten sikrer, at der både i Bruxelles og i delegationerne udpeges tilstrækkeligt med embedsfolk til at varetage behandlingen af internationale retsspørgsmål, og at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen yderligere udvikler personalets uddannelse i spørgsmål vedrørende international retsorden og ICC-anliggender ved at oprette et udvekslingsprogram med ICC for at fremme gensidigt institutionelt kendskab og lette det videre samarbejde; |
| --- | --- |

50.

slår fast, at EU bør sikre, at EU-Udenrigstjenesten besidder den nødvendige ekspertise og kapacitet på højt niveau til reelt at kunne opprioritere ICC; anbefaler, at EU-Udenrigstjenesten sikrer, at der både i Bruxelles og i delegationerne udpeges tilstrækkeligt med embedsfolk til at varetage behandlingen af internationale retsspørgsmål, og at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen yderligere udvikler personalets uddannelse i spørgsmål vedrørende international retsorden og ICC-anliggender ved at oprette et udvekslingsprogram med ICC for at fremme gensidigt institutionelt kendskab og lette det videre samarbejde;

| 51. | opfordrer indtrængende alle ICC's deltagerstater, EU og domstolen selv, herunder anklagerens kontor, til at gøre deres yderste for at retsforfølge og straffe gerningsmændene til seksuelle forbrydelser mod menneskeheden, der er en særskilt kategori af forbrydelser mod menneskeheden, som henhører under ICC's jurisdiktion (Romstatuttens artikel 7) og omfatter voldtægt, sexslaveri, tvangsprostitution, tvungen graviditet, tvangssterilisation, alle former for seksuel vold af tilsvarende alvorlig grad, såvel som undertrykkelse på grund af køn; bemærker, at sådanne seksuelle forbrydelser er særligt forkastelige, idet de ofte begås i stor skala og både udgør krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden (artikel 8 i Romstatutten), der er målrettet mod de mest udsatte grupper - kvinder, børn og civile - i lande, der allerede er svækket som følge af konflikter og/eller mangel på mad eller hungersnød; |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende alle ICC's deltagerstater, EU og domstolen selv, herunder anklagerens kontor, til at gøre deres yderste for at retsforfølge og straffe gerningsmændene til seksuelle forbrydelser mod menneskeheden, der er en særskilt kategori af forbrydelser mod menneskeheden, som henhører under ICC's jurisdiktion (Romstatuttens artikel 7) og omfatter voldtægt, sexslaveri, tvangsprostitution, tvungen graviditet, tvangssterilisation, alle former for seksuel vold af tilsvarende alvorlig grad, såvel som undertrykkelse på grund af køn; bemærker, at sådanne seksuelle forbrydelser er særligt forkastelige, idet de ofte begås i stor skala og både udgør krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden (artikel 8 i Romstatutten), der er målrettet mod de mest udsatte grupper - kvinder, børn og civile - i lande, der allerede er svækket som følge af konflikter og/eller mangel på mad eller hungersnød;

| 52. | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til i forbindelse med det kommende valg af seks nye dommere og en ny anklager, der skal finde sted på Forsamlingen af Deltagerstater i december 2011, at nominere og vælge de mest velkvalificerede kandidater gennem en retfærdig, gennemsigtig og meritbaseret proces, hvorved der sikres både geografisk og kønsmæssig balance, og til at tilskynde stater fra regioner, der nyder godt af mindstekrav til afstemninger (såsom Gruppen af Latinamerikanske og Caribiske Lande) til at drage fordel af dette og udpege et tilstrækkeligt antal kandidater og dermed sikre en afbalanceret regional repræsentation blandt dommerne; bemærker, at valget af en ny anklager er af afgørende betydning for domstolens effektivitet og legitimitet, og giver udtryk for sin påskønnelse af det arbejde, der er gjort af det indstillingsudvalg, der er oprettet af præsidiet for Forsamlingen af Deltagerstater; |
| --- | --- |

52.

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne til i forbindelse med det kommende valg af seks nye dommere og en ny anklager, der skal finde sted på Forsamlingen af Deltagerstater i december 2011, at nominere og vælge de mest velkvalificerede kandidater gennem en retfærdig, gennemsigtig og meritbaseret proces, hvorved der sikres både geografisk og kønsmæssig balance, og til at tilskynde stater fra regioner, der nyder godt af mindstekrav til afstemninger (såsom Gruppen af Latinamerikanske og Caribiske Lande) til at drage fordel af dette og udpege et tilstrækkeligt antal kandidater og dermed sikre en afbalanceret regional repræsentation blandt dommerne; bemærker, at valget af en ny anklager er af afgørende betydning for domstolens effektivitet og legitimitet, og giver udtryk for sin påskønnelse af det arbejde, der er gjort af det indstillingsudvalg, der er oprettet af præsidiet for Forsamlingen af Deltagerstater;

| 53. | glæder sig over forslagene om nedsættelse af et rådgivende udvalg, som skal forelægges og gennemgå alle nomineringer af nye dommere, jf. Romstatuttens artikel 36, stk. 4, litra c), og om nedsættelse af et indstillingsudvalg for besættelsen af posten som ICC-anklager, og er af den holdning, at arbejdet i indstillingsudvalget ikke bør påvirkes af politiske overvejelser; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over forslagene om nedsættelse af et rådgivende udvalg, som skal forelægges og gennemgå alle nomineringer af nye dommere, jf. Romstatuttens artikel 36, stk. 4, litra c), og om nedsættelse af et indstillingsudvalg for besættelsen af posten som ICC-anklager, og er af den holdning, at arbejdet i indstillingsudvalget ikke bør påvirkes af politiske overvejelser;

Behovet for at sikre yderligere finansiel og logistisk bistand til ICC

| 54. | glæder sig over EU's og individuelle medlemsstaters hidtidige finansielle og logistiske støtte til ICC og anbefaler, at de nuværende støtteformer videreføres enten gennem ICC's almindelige budget, som finansieres af deltagerstaternes bidrag, eller gennem EU-finansiering såsom Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR), især på følgende områder: Opsøgende hjælpearbejde rettet mod ofre og berørte samfund; advokatbistand; flytning af vidner; deltagelse og beskyttelse af ofre/vidner med særlig omsorg for kvindelige, mindreårige ofre og børneofre; støtte til, at ICC kan dække akutte operationelle behov, der opstår som følge af nye efterforskninger; opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke ICC’s indsats for at styrke sin tilstedeværelse i marken i erkendelse af den betydning, som domstolens tilstedeværelse har for at kunne skabe forståelse for og støtte til sit mandat såvel som inddragelse af og bistand til samfund, der er ofre for forbrydelser henhørende under domstolens jurisdiktion; giver udtryk for sin bekymring over, at manglen på midler fortsat er en forhindring for domstolens optimale funktionsdygtighed; |
| --- | --- |

54.

glæder sig over EU's og individuelle medlemsstaters hidtidige finansielle og logistiske støtte til ICC og anbefaler, at de nuværende støtteformer videreføres enten gennem ICC's almindelige budget, som finansieres af deltagerstaternes bidrag, eller gennem EU-finansiering såsom Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR), især på følgende områder: Opsøgende hjælpearbejde rettet mod ofre og berørte samfund; advokatbistand; flytning af vidner; deltagelse og beskyttelse af ofre/vidner med særlig omsorg for kvindelige, mindreårige ofre og børneofre; støtte til, at ICC kan dække akutte operationelle behov, der opstår som følge af nye efterforskninger; opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke ICC’s indsats for at styrke sin tilstedeværelse i marken i erkendelse af den betydning, som domstolens tilstedeværelse har for at kunne skabe forståelse for og støtte til sit mandat såvel som inddragelse af og bistand til samfund, der er ofre for forbrydelser henhørende under domstolens jurisdiktion; giver udtryk for sin bekymring over, at manglen på midler fortsat er en forhindring for domstolens optimale funktionsdygtighed;

| 55. | understreger den store betydning, som Romstatuttens system har for ofre, enkeltpersoner og samfund, der er ramt af forbrydelser, der henhører under ICC's jurisdiktion; mener, at ICC’s opsøgende hjælpebestræbelser er afgørende for at fremme forståelse for og støtte til dens mandat, for at styre forventninger og give ofrene og de berørte samfund mulighed for at følge og forstå den internationale strafferetlige proces og domstolens arbejde; |
| --- | --- |

55.

understreger den store betydning, som Romstatuttens system har for ofre, enkeltpersoner og samfund, der er ramt af forbrydelser, der henhører under ICC's jurisdiktion; mener, at ICC’s opsøgende hjælpebestræbelser er afgørende for at fremme forståelse for og støtte til dens mandat, for at styre forventninger og give ofrene og de berørte samfund mulighed for at følge og forstå den internationale strafferetlige proces og domstolens arbejde;

| 56. | henstiller, at EU og dets medlemsstater sikrer tilstrækkelige midler til ICC's fond for støtte til ofre og til vidnebeskyttelse (med henblik på at supplere potentielle kommende erstatninger og samtidig fortsætte med at udføre de nuværende bistandsaktiviteter) og bidrager til ICC’s nyoprettede særlige fond for flytninger, til fonden for familiebesøg hos tilbageholdte i domstolens sæde i Haag, til retshjælpsprogrammet og til at dække omkostningerne ved opretholdelse og udvidelse af domstolens tilstedeværelse i marken; |
| --- | --- |

56.

henstiller, at EU og dets medlemsstater sikrer tilstrækkelige midler til ICC's fond for støtte til ofre og til vidnebeskyttelse (med henblik på at supplere potentielle kommende erstatninger og samtidig fortsætte med at udføre de nuværende bistandsaktiviteter) og bidrager til ICC’s nyoprettede særlige fond for flytninger, til fonden for familiebesøg hos tilbageholdte i domstolens sæde i Haag, til retshjælpsprogrammet og til at dække omkostningerne ved opretholdelse og udvidelse af domstolens tilstedeværelse i marken;

| 57. | bakker stærkt op om ICC’s bestræbelser på at udvide og styrke sin tilstedeværelse i marken, eftersom det er af grundlæggende betydning for dens muligheder for at udføre sine funktioner, herunder undersøgelser, opsøgende hjælpearbejde over for ofrene og de berørte samfund, vidnebeskyttelse og fremme af ofrenes ret til deltagelse og erstatning, hvilket desuden er afgørende for at øge domstolens indvirkning og evne til at gøre et stærkt og positivt indtryk; |
| --- | --- |

57.

bakker stærkt op om ICC’s bestræbelser på at udvide og styrke sin tilstedeværelse i marken, eftersom det er af grundlæggende betydning for dens muligheder for at udføre sine funktioner, herunder undersøgelser, opsøgende hjælpearbejde over for ofrene og de berørte samfund, vidnebeskyttelse og fremme af ofrenes ret til deltagelse og erstatning, hvilket desuden er afgørende for at øge domstolens indvirkning og evne til at gøre et stærkt og positivt indtryk;

| 58. | tilskynder EU til at sikre tilstrækkelig og stabil finansiering til civilsamfundsaktører, der arbejder med ICC-relaterede anliggender gennem EIDHR, og opfordrer medlemsstaterne og de eksisterende europæiske stiftelser til fortsat at støtte sådanne aktører; |
| --- | --- |

58.

tilskynder EU til at sikre tilstrækkelig og stabil finansiering til civilsamfundsaktører, der arbejder med ICC-relaterede anliggender gennem EIDHR, og opfordrer medlemsstaterne og de eksisterende europæiske stiftelser til fortsat at støtte sådanne aktører;

| 59. | tilskynder EU-medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at påbegynde drøftelser vedrørende gennemgangen af de nuværende EU-finansieringsinstrumenter, navnlig Den Europæiske Udviklingsfond (EDF), med det formål at undersøge, hvordan disse kan bidrage yderligere til at støtte komplementære aktiviteter i modtagerlandene for at styrke bekæmpelsen af straffrihed i disse lande; |
| --- | --- |

59.

tilskynder EU-medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at påbegynde drøftelser vedrørende gennemgangen af de nuværende EU-finansieringsinstrumenter, navnlig Den Europæiske Udviklingsfond (EDF), med det formål at undersøge, hvordan disse kan bidrage yderligere til at støtte komplementære aktiviteter i modtagerlandene for at styrke bekæmpelsen af straffrihed i disse lande;

| 60. | udtrykker sin anerkendelse af Kommissionens igangværende bestræbelser på at etablere en "EU-værktøjskasse for komplementaritet", der sigter mod at udvikle den nationale kapacitet til efterforskning og retsforfølgelse af formodede internationale forbrydelser, og tilskynder Kommissionen til at sikre gennemførelsen heraf med det formål at integrere komplementaritetsrelaterede aktiviteter i hjælpeprogrammerne og opnå bedre sammenhæng mellem de forskellige EU-instrumenter; |
| --- | --- |

60.

udtrykker sin anerkendelse af Kommissionens igangværende bestræbelser på at etablere en "EU-værktøjskasse for komplementaritet", der sigter mod at udvikle den nationale kapacitet til efterforskning og retsforfølgelse af formodede internationale forbrydelser, og tilskynder Kommissionen til at sikre gennemførelsen heraf med det formål at integrere komplementaritetsrelaterede aktiviteter i hjælpeprogrammerne og opnå bedre sammenhæng mellem de forskellige EU-instrumenter;

| 61. | opfordrer alle ICC-deltagerstaterne til at fremme en fælles indsats for at forbedre retssager i nationalt regi vedrørende de mest alvorlige forbrydelser såsom krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkemord; |
| --- | --- |

61.

opfordrer alle ICC-deltagerstaterne til at fremme en fælles indsats for at forbedre retssager i nationalt regi vedrørende de mest alvorlige forbrydelser såsom krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkemord;

| 62. | glæder sig over Kommissionens initiativ om at arrangere et seminar for det europæiske og det afrikanske civilsamfund for at drøfte international retsorden i Pretoria i april 2011, tager anbefalingerne fra dette møde til efterretning og opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte sådanne muligheder; |
| --- | --- |

62.

glæder sig over Kommissionens initiativ om at arrangere et seminar for det europæiske og det afrikanske civilsamfund for at drøfte international retsorden i Pretoria i april 2011, tager anbefalingerne fra dette møde til efterretning og opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte sådanne muligheder;

| 63. | minder om, at Europa-Parlamentet var en af domstolen tidligste og mest fremtrædende fortalere, og bemærker dets vigtige rolle i overvågningen af EU’s indsats på dette område; opfordrer til, at der indføjes et afsnit om ICC og bekæmpelsen af straffrihed i Europa-Parlamentets årlige betænkning om menneskerettigheder i verden, og foreslår endvidere, at Europa-Parlamentet påtager sig en øget proaktiv rolle ved at fremme og integrere ICC og bekæmpelsen af straffrihed i alle EU-politikker og -institutioner, herunder i alle tredjelandsrelevante udvalg, grupper og delegationer; |
| --- | --- |

63.

minder om, at Europa-Parlamentet var en af domstolen tidligste og mest fremtrædende fortalere, og bemærker dets vigtige rolle i overvågningen af EU’s indsats på dette område; opfordrer til, at der indføjes et afsnit om ICC og bekæmpelsen af straffrihed i Europa-Parlamentets årlige betænkning om menneskerettigheder i verden, og foreslår endvidere, at Europa-Parlamentet påtager sig en øget proaktiv rolle ved at fremme og integrere ICC og bekæmpelsen af straffrihed i alle EU-politikker og -institutioner, herunder i alle tredjelandsrelevante udvalg, grupper og delegationer;

*

* *

| 64. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

64.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 379 af 7.12.1998, s. 265.

(2)  EFT C 262 af 18.9.2001, s. 262.

(3)  EFT C 293 E af 28.11.2002, s. 88.

(4)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 291.

(5)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 78.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0489.

(7)  EUT L 150 af 18.6.2003, s. 67.

(8)  EUT L 76 af 22.3.2011, s. 56.

(9)  EUT L 115 af 28.4.2006, s. 50.

(10)  EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

(11)  EFT L 167 af 26.6.2002, s. 1.

(12)  EUT L 118 af 14.5.2003, s. 12.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/124

---

Torsdag den 17. november 2011Topmøde EU-USA den 28. november 2011

P7_TA(2011)0510

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om topmødet mellem EU og USA den 28. november 2011

2013/C 153 E/14

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om transatlantiske forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om transatlantiske forbindelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der påpeger, at selv om mange globale udfordringer på områderne udenrigspolitik, sikkerhed, udvikling og miljø kræver fælles handling og transatlantisk samarbejde, er den igangværende økonomiske krise trådt i forgrunden som den primære udfordring, der skal løses i dag; |
| --- | --- |

A.

der påpeger, at selv om mange globale udfordringer på områderne udenrigspolitik, sikkerhed, udvikling og miljø kræver fælles handling og transatlantisk samarbejde, er den igangværende økonomiske krise trådt i forgrunden som den primære udfordring, der skal løses i dag;

| B. | der henviser til, at EU og USA tilsammen tegner sig for halvdelen af den globale økonomi, og at deres partnerskab, til en værdi af 4,28 billioner USD, repræsenterer det største, mest integrerede og længst varende økonomiske samarbejde i verden og er en afgørende drivkraft for den globale økonomiske vækst; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU og USA tilsammen tegner sig for halvdelen af den globale økonomi, og at deres partnerskab, til en værdi af 4,28 billioner USD, repræsenterer det største, mest integrerede og længst varende økonomiske samarbejde i verden og er en afgørende drivkraft for den globale økonomiske vækst;

| C. | der påpeger, at den vedvarende finansielle og økonomiske krise i såvel Europa som USA truer vores økonomiers stabilitet og vækst og vores borgeres velfærd, og at behovet for et tættere økonomisk samarbejde mellem Europa og USA med henblik på at bekæmpe krisen er større end nogensinde; |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at den vedvarende finansielle og økonomiske krise i såvel Europa som USA truer vores økonomiers stabilitet og vækst og vores borgeres velfærd, og at behovet for et tættere økonomisk samarbejde mellem Europa og USA med henblik på at bekæmpe krisen er større end nogensinde;

| D. | der understreger, at målsætningen om at sikre frihed og sikkerhed på hjemmefronten ikke må opfyldes på bekostning af de grundlæggende principper om borgerlige frihedsrettigheder og den nødvendige opretholdelse af fælles standarder for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

D.

der understreger, at målsætningen om at sikre frihed og sikkerhed på hjemmefronten ikke må opfyldes på bekostning af de grundlæggende principper om borgerlige frihedsrettigheder og den nødvendige opretholdelse af fælles standarder for menneskerettigheder;

| E. | der henviser til, at det transatlantiske partnerskab er baseret på fælles kerneværdier såsom frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet og på fælles mål såsom sociale fremskridt og social inklusion, åbne og integrerede økonomier, bæredygtig udvikling og fredelig konfliktløsning og udgør hjørnestenen for sikkerheden og stabiliteten i det euro-atlantiske område; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det transatlantiske partnerskab er baseret på fælles kerneværdier såsom frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet og på fælles mål såsom sociale fremskridt og social inklusion, åbne og integrerede økonomier, bæredygtig udvikling og fredelig konfliktløsning og udgør hjørnestenen for sikkerheden og stabiliteten i det euro-atlantiske område;

Beskæftigelse og vækst

| 1. | glæder sig over konklusionerne fra G20-topmødet i Cannes den 3.-4. november 2011, navnlig hvad angår handlingsplanen for vækst og job, reformen med henblik på at styrke det internationale monetære system, de fortsatte bestræbelser på at forbedre den finansielle regulering og tilsagnet om at sætte skub i den multilaterale handel og undgå protektionisme; anser det for afgørende, at begge parter under topmødet mellem EU og USA påtager sig at spille en førende rolle i gennemførelsen af G20-forpligtelserne; konstaterer, at G20 drøftede en række muligheder for innovativ finansiering, og at EU fortsætter med at arbejde på tanken om en skat på finansielle transaktioner; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over konklusionerne fra G20-topmødet i Cannes den 3.-4. november 2011, navnlig hvad angår handlingsplanen for vækst og job, reformen med henblik på at styrke det internationale monetære system, de fortsatte bestræbelser på at forbedre den finansielle regulering og tilsagnet om at sætte skub i den multilaterale handel og undgå protektionisme; anser det for afgørende, at begge parter under topmødet mellem EU og USA påtager sig at spille en førende rolle i gennemførelsen af G20-forpligtelserne; konstaterer, at G20 drøftede en række muligheder for innovativ finansiering, og at EU fortsætter med at arbejde på tanken om en skat på finansielle transaktioner;

| 2. | opfordrer EU og den amerikanske regering til at udvikle og lancere et fælles transatlantisk initiativ for arbejdspladser og vækst, herunder en køreplan for fremme af handel og investeringer; |
| --- | --- |

2.

opfordrer EU og den amerikanske regering til at udvikle og lancere et fælles transatlantisk initiativ for arbejdspladser og vækst, herunder en køreplan for fremme af handel og investeringer;

| 3. | opfordrer EU og USA til at indføre en tidlig varslingsmekanisme, der kan gøre det muligt at afsløre og forhindre protektionisme i deres bilaterale forbindelser; minder om, at åbne markeder for offentlige indkøb, der giver lige adgang for leverandører, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, er af stor betydning for den transatlantiske handel, og opfordrer derfor USA til at undlade at indføre nogen form for "køb amerikansk"-klausul; understreger den betydning, som WTO-aftalen om offentlige indkøb (GPA) har for opnåelsen af en åben og afbalanceret adgang af denne art til begge markeder; |
| --- | --- |

3.

opfordrer EU og USA til at indføre en tidlig varslingsmekanisme, der kan gøre det muligt at afsløre og forhindre protektionisme i deres bilaterale forbindelser; minder om, at åbne markeder for offentlige indkøb, der giver lige adgang for leverandører, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, er af stor betydning for den transatlantiske handel, og opfordrer derfor USA til at undlade at indføre nogen form for "køb amerikansk"-klausul; understreger den betydning, som WTO-aftalen om offentlige indkøb (GPA) har for opnåelsen af en åben og afbalanceret adgang af denne art til begge markeder;

| 4. | understreger, at det for at nå disse mål er nødvendigt at styrke den proces, der foregår i Det Transatlantiske Økonomiske Råd (TEC), især hvad angår udformningen af fælles standarder for nye områder, hvor der er brug for regulering, såsom nanoteknologi eller for fremspirende økonomiske sektorer såsom elkøretøjsteknologi; opfordrer indtrængende EU og USA til at inddrage repræsentanter for den transatlantiske lovgiverdialog (TLD) i TEC, eftersom lovgiverne deler ansvaret for gennemførelsen og opfølgningen af mange TEC-beslutninger med deres respektive regeringer; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det for at nå disse mål er nødvendigt at styrke den proces, der foregår i Det Transatlantiske Økonomiske Råd (TEC), især hvad angår udformningen af fælles standarder for nye områder, hvor der er brug for regulering, såsom nanoteknologi eller for fremspirende økonomiske sektorer såsom elkøretøjsteknologi; opfordrer indtrængende EU og USA til at inddrage repræsentanter for den transatlantiske lovgiverdialog (TLD) i TEC, eftersom lovgiverne deler ansvaret for gennemførelsen og opfølgningen af mange TEC-beslutninger med deres respektive regeringer;

| 5. | opmuntrer EU og USA til at udveksle erfaringer og bedste praksis om de måder, hvorpå iværksætteri kan fremmes, herunder gennem støtte til nystartede virksomheder og håndtering af konkurser; |
| --- | --- |

5.

opmuntrer EU og USA til at udveksle erfaringer og bedste praksis om de måder, hvorpå iværksætteri kan fremmes, herunder gennem støtte til nystartede virksomheder og håndtering af konkurser;

| 6. | understreger nødvendigheden af at styrke samarbejdet inden for rammerne af et forsknings- og innovationspartnerskab; |
| --- | --- |

6.

understreger nødvendigheden af at styrke samarbejdet inden for rammerne af et forsknings- og innovationspartnerskab;

| 7. | understreger behovet for at vedtage og gennemføre en EU-USA-køreplan for råstoffer indtil 2020 med særligt fokus på sjældne jordarter, der bør fremme samarbejdet om ressourceeffektivitet. innovation inden for udvindings- og genanvendelsesteknologier for råstoffer og forskning i substitution; opfordrer til en transatlantisk strategi til fremme af global styring vedrørende råstoffer gennem en samarbejdsindsats såsom et internationalt forum for råvarer svarende til Det Internationale Energiforum; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at vedtage og gennemføre en EU-USA-køreplan for råstoffer indtil 2020 med særligt fokus på sjældne jordarter, der bør fremme samarbejdet om ressourceeffektivitet. innovation inden for udvindings- og genanvendelsesteknologier for råstoffer og forskning i substitution; opfordrer til en transatlantisk strategi til fremme af global styring vedrørende råstoffer gennem en samarbejdsindsats såsom et internationalt forum for råvarer svarende til Det Internationale Energiforum;

| 8. | understreger betydningen af samarbejde om fremme af energieffektivitet, vedvarende energi og høje standarder for nuklear sikkerhed på verdensplan, og glæder sig over den fortsatte koordinering af energieffektivitetsmærkningen af kontorudstyr og samarbejdet om udvikling af energiteknologier; |
| --- | --- |

8.

understreger betydningen af samarbejde om fremme af energieffektivitet, vedvarende energi og høje standarder for nuklear sikkerhed på verdensplan, og glæder sig over den fortsatte koordinering af energieffektivitetsmærkningen af kontorudstyr og samarbejdet om udvikling af energiteknologier;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sætte skub i forhandlingerne med USA om produktsikkerhed og bifalder indførelsen af et retsgrundlag, der kan sætte USA's Agentur for Forbrugerproduktsikkerhed (CPSC) i stand til at forhandle med EU om en aftale, som kan forbedre udvekslingen af oplysninger om farlige produkter, skader og korrigerende foranstaltninger, der træffes såvel i EU-landene som i USA; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at sætte skub i forhandlingerne med USA om produktsikkerhed og bifalder indførelsen af et retsgrundlag, der kan sætte USA's Agentur for Forbrugerproduktsikkerhed (CPSC) i stand til at forhandle med EU om en aftale, som kan forbedre udvekslingen af oplysninger om farlige produkter, skader og korrigerende foranstaltninger, der træffes såvel i EU-landene som i USA;

Global styring, udenrigspolitik og udvikling

| 10. | minder om, at frie og åbne demokratier fremmer fred og stabilitet og er den bedste garanti for global sikkerhed, og opfordrer EU og USA til at øge samarbejdet om fremme af fred, især i Mellemøsten, og at støtte de fremspirende demokratier i Nordafrika; |
| --- | --- |

10.

minder om, at frie og åbne demokratier fremmer fred og stabilitet og er den bedste garanti for global sikkerhed, og opfordrer EU og USA til at øge samarbejdet om fremme af fred, især i Mellemøsten, og at støtte de fremspirende demokratier i Nordafrika;

| 11. | opfordrer indtrængende EU og USA til at presse på for en genoptagelse af direkte forhandlinger mellem Israel og palæstinenserne i fuld overensstemmelse med folkeretten, og at disse bør føre til en tostatsløsning baseret på grænsedragningen fra 1967 og med Jerusalem som hovedstad for begge stater, hvor en sikker israelsk stat og en uafhængig, demokratisk og levedygtig palæstinensisk stat kan leve side om side i fred og sikkerhed; opfordrer medlemsstaterne og USA til at imødekomme palæstinensernes legitime krav om at opnå repræsentation som stat ved De Forenede Nationer som resultat af forhandlinger i FN-regi; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende EU og USA til at presse på for en genoptagelse af direkte forhandlinger mellem Israel og palæstinenserne i fuld overensstemmelse med folkeretten, og at disse bør føre til en tostatsløsning baseret på grænsedragningen fra 1967 og med Jerusalem som hovedstad for begge stater, hvor en sikker israelsk stat og en uafhængig, demokratisk og levedygtig palæstinensisk stat kan leve side om side i fred og sikkerhed; opfordrer medlemsstaterne og USA til at imødekomme palæstinensernes legitime krav om at opnå repræsentation som stat ved De Forenede Nationer som resultat af forhandlinger i FN-regi;

| 12. | opfordrer navnlig til et fælles EU-amerikansk initiativ med henblik på at formå den israelske regering til at omgøre sin beslutning om at fremskynde opførelsen af 2 000 boliger på Vestbredden og om, som reaktion på Palæstinas tiltrædelse af UNESCO, at tilbageholde de toldindtægter, den skal udbetale til Den Palæstinensiske Myndighed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer navnlig til et fælles EU-amerikansk initiativ med henblik på at formå den israelske regering til at omgøre sin beslutning om at fremskynde opførelsen af 2 000 boliger på Vestbredden og om, som reaktion på Palæstinas tiltrædelse af UNESCO, at tilbageholde de toldindtægter, den skal udbetale til Den Palæstinensiske Myndighed;

| 13. | fordømmer på det kraftigste den voksende brug af vold i Syrien og støtter de bestræbelser, som USA og EU-medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd gør for at få vedtaget en resolution, der fordømmer det syriske styres brug af dødbringende vold og kræver, at det ophører hermed, samt indeholder bestemmelser om indførelse af sanktioner i tilfælde af, at det undlader at opfylde dette krav; hilser Den Arabiske Ligas suspendering af Syriens medlemskab velkommen og bifalder den jordanske kong Abdullahs opfordring til præsident Bashar-al-Assad om at træde tilbage; |
| --- | --- |

13.

fordømmer på det kraftigste den voksende brug af vold i Syrien og støtter de bestræbelser, som USA og EU-medlemsstaterne i FN's Sikkerhedsråd gør for at få vedtaget en resolution, der fordømmer det syriske styres brug af dødbringende vold og kræver, at det ophører hermed, samt indeholder bestemmelser om indførelse af sanktioner i tilfælde af, at det undlader at opfylde dette krav; hilser Den Arabiske Ligas suspendering af Syriens medlemskab velkommen og bifalder den jordanske kong Abdullahs opfordring til præsident Bashar-al-Assad om at træde tilbage;

| 14. | opfordrer både EU og USA til at fortsætte med at støtte de libyske overgangsmyndigheder i alle deres bestræbelser for at opbygge et inklusivt og demokratisk samfund; understreger samtidig, at denne støtte skal være betinget af, at menneskerettighederne og retsstatsprincipperne respekteres, og at alle borgere, navnlig kvinder, får adgang til at deltage i det politiske liv; |
| --- | --- |

14.

opfordrer både EU og USA til at fortsætte med at støtte de libyske overgangsmyndigheder i alle deres bestræbelser for at opbygge et inklusivt og demokratisk samfund; understreger samtidig, at denne støtte skal være betinget af, at menneskerettighederne og retsstatsprincipperne respekteres, og at alle borgere, navnlig kvinder, får adgang til at deltage i det politiske liv;

| 15. | er stærkt foruroliget over de påstande, der fremsættes i den seneste rapport fra Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) om de fremskridt, som Iran har gjort i retning af opnå den fornødne knowhow til at designe og bygge et atomvåben; beklager, at Iran på trods af gentagne forsikringer om, at landets atomprogram alene har fredelige civile energiproduktionsformål, har undladt at samarbejde fuldt ud med IAEA; mener, at EU og USA bør fortsætte med at arbejde tæt sammen og inden for P5 +1 opretholde et stærkt pres på Iran under anvendelse af alle politiske, diplomatiske og økonomiske midler, herunder sanktioner, for at overtale landet til at opfylde sine internationale ikke-sprednings-forpligtelser og for at afværge og inddæmme den trussel, det udgør mod den internationale sikkerhed; |
| --- | --- |

15.

er stærkt foruroliget over de påstande, der fremsættes i den seneste rapport fra Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) om de fremskridt, som Iran har gjort i retning af opnå den fornødne knowhow til at designe og bygge et atomvåben; beklager, at Iran på trods af gentagne forsikringer om, at landets atomprogram alene har fredelige civile energiproduktionsformål, har undladt at samarbejde fuldt ud med IAEA; mener, at EU og USA bør fortsætte med at arbejde tæt sammen og inden for P5 +1 opretholde et stærkt pres på Iran under anvendelse af alle politiske, diplomatiske og økonomiske midler, herunder sanktioner, for at overtale landet til at opfylde sine internationale ikke-sprednings-forpligtelser og for at afværge og inddæmme den trussel, det udgør mod den internationale sikkerhed;

| 16. | understreger, at EU og USA tilsammen administrerer 90 % af den samlede udviklingsbistand på sundhedsområdet og 80 % af den globale bistand; glæder sig over genoptagelsen af udviklingsdialogen mellem EU og USA i september 2011, eftersom der kun er fem år tilbage til at nå MDG-udviklingsmålene; |
| --- | --- |

16.

understreger, at EU og USA tilsammen administrerer 90 % af den samlede udviklingsbistand på sundhedsområdet og 80 % af den globale bistand; glæder sig over genoptagelsen af udviklingsdialogen mellem EU og USA i september 2011, eftersom der kun er fem år tilbage til at nå MDG-udviklingsmålene;

| 17. | opfordrer EU og USA til i G20 at presse på for at få indført et mere omfattende globalt samarbejde om bekæmpelsen af uhæmmet spekulation i fødevarepriser og overdrevent store svingninger i verdens fødevarepriser; understreger, at G20 må inddrage lande uden for G20 for at sikre global konvergens; |
| --- | --- |

17.

opfordrer EU og USA til i G20 at presse på for at få indført et mere omfattende globalt samarbejde om bekæmpelsen af uhæmmet spekulation i fødevarepriser og overdrevent store svingninger i verdens fødevarepriser; understreger, at G20 må inddrage lande uden for G20 for at sikre global konvergens;

| 18. | understreger, at topmødet også bør anvendes til at udveksle synspunkter og styrke samordningen over for tredjelande, især BRIK-landene; |
| --- | --- |

18.

understreger, at topmødet også bør anvendes til at udveksle synspunkter og styrke samordningen over for tredjelande, især BRIK-landene;

| 19. | understreger, at klimaændringerne er et globalt anliggende, og opfordrer Kommissionen til at søge at opnå et ambitiøst amerikansk tilsagn om opnåelse af fremskridt på den kommende Durban-konference med henblik på at sikre, at der fastlægges et detaljeret mandat for gennemførelse af forhandlinger om en global, altomfattende klimaaftale i 2015; er i denne forbindelse betænkelig ved lovforslag 2594, der for nylig blev vedtaget i det amerikanske Repræsentanternes Hus, og som går ud på at forbyde amerikanske flyselskaber at deltage i EU's emissionshandelsordning; opfordrer det amerikanske Senat til ikke at vedtage dette lovforslag og opfordrer til en konstruktiv dialog om spørgsmålet; |
| --- | --- |

19.

understreger, at klimaændringerne er et globalt anliggende, og opfordrer Kommissionen til at søge at opnå et ambitiøst amerikansk tilsagn om opnåelse af fremskridt på den kommende Durban-konference med henblik på at sikre, at der fastlægges et detaljeret mandat for gennemførelse af forhandlinger om en global, altomfattende klimaaftale i 2015; er i denne forbindelse betænkelig ved lovforslag 2594, der for nylig blev vedtaget i det amerikanske Repræsentanternes Hus, og som går ud på at forbyde amerikanske flyselskaber at deltage i EU's emissionshandelsordning; opfordrer det amerikanske Senat til ikke at vedtage dette lovforslag og opfordrer til en konstruktiv dialog om spørgsmålet;

| 20. | opfordrer til, at topmødet mellem EU og USA tager højde for spørgsmål, som f.eks. klimabeskyttelse, ressourceknaphed og –effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrenceevne i drøftelser vedrørende økonomien; gentager, at internationalt koordinerede foranstaltninger kan bidrage til at gøre noget ved den bekymring over CO2-lækage, der hersker i de relevante sektorer, navnlig de energiintensive sektorer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at topmødet mellem EU og USA tager højde for spørgsmål, som f.eks. klimabeskyttelse, ressourceknaphed og –effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrenceevne i drøftelser vedrørende økonomien; gentager, at internationalt koordinerede foranstaltninger kan bidrage til at gøre noget ved den bekymring over CO2-lækage, der hersker i de relevante sektorer, navnlig de energiintensive sektorer;

Frihed og sikkerhed

| 21. | anerkender, at al passager- og godstrafik inden for det transatlantiske område bør være omfattet af passende og forholdsmæssige sikkerhedsforanstaltninger; |
| --- | --- |

21.

anerkender, at al passager- og godstrafik inden for det transatlantiske område bør være omfattet af passende og forholdsmæssige sikkerhedsforanstaltninger;

| 22. | opfordrer i den forbindelse til USA til at opgive de meget brede generelle restriktioner såsom kravet om 100 % containerscanning eller forbuddet mod væsker om bord på fly og i stedet gå over til mere målrettede og risikobaserede fremgangsmåder som f.eks. indførelse af "sikker operatør"-ordninger og scanning af væsker; |
| --- | --- |

22.

opfordrer i den forbindelse til USA til at opgive de meget brede generelle restriktioner såsom kravet om 100 % containerscanning eller forbuddet mod væsker om bord på fly og i stedet gå over til mere målrettede og risikobaserede fremgangsmåder som f.eks. indførelse af "sikker operatør"-ordninger og scanning af væsker;

| 23. | bifalder i denne forbindelse indledningen af forhandlinger i marts 2011 om EU's og USA's aftale om beskyttelse af personoplysninger; noterer sig Kommissionens meddelelse om afslutningen af forhandlingerne om en PNR-aftale mellem EU og USA, som Parlamentet vil gennemgå i lyset af kravene i sin beslutning af 5. maj 2010 (1) og 11. november 2010 (2) |
| --- | --- |

23.

bifalder i denne forbindelse indledningen af forhandlinger i marts 2011 om EU's og USA's aftale om beskyttelse af personoplysninger; noterer sig Kommissionens meddelelse om afslutningen af forhandlingerne om en PNR-aftale mellem EU og USA, som Parlamentet vil gennemgå i lyset af kravene i sin beslutning af 5. maj 2010 (1) og 11. november 2010 (2)

| 24. | understreger betydningen af en korrekt gennemførelse af aftalerne mellem EU og USA om udlevering og gensidig retshjælp og de hertil knyttede bilaterale instrumenter; |
| --- | --- |

24.

understreger betydningen af en korrekt gennemførelse af aftalerne mellem EU og USA om udlevering og gensidig retshjælp og de hertil knyttede bilaterale instrumenter;

| 25. | gentager sit synspunkt om, at EU på såvel politisk som embedsmandsplan skal fortsætte med at gøre USA opmærksom på den vægt, det lægger på at få de fire resterende EU-medlemsstater optaget i visumfritagelsesprogrammet så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

25.

gentager sit synspunkt om, at EU på såvel politisk som embedsmandsplan skal fortsætte med at gøre USA opmærksom på den vægt, det lægger på at få de fire resterende EU-medlemsstater optaget i visumfritagelsesprogrammet så hurtigt som muligt;

| 26. | understreger behovet for at sikre beskyttelsen af det globale internets integritet og kommunikationsfriheden ved at undlade unilaterale skridt til at tilbagekalde IP-adresser eller domænenavne; |
| --- | --- |

26.

understreger behovet for at sikre beskyttelsen af det globale internets integritet og kommunikationsfriheden ved at undlade unilaterale skridt til at tilbagekalde IP-adresser eller domænenavne;

| 27. | tager de konkrete forslag fra forskellige udvalg i Parlamentet i betragtning og anmoder Parlamentets delegation til den transatlantiske lovgiverdialog om at gøre brug af deres bidrag; |
| --- | --- |

27.

tager de konkrete forslag fra forskellige udvalg i Parlamentet i betragtning og anmoder Parlamentets delegation til den transatlantiske lovgiverdialog om at gøre brug af deres bidrag;

*

* *

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, USA’s kongres, formændene for den transatlantiske lovgiverdialog samt Det Transatlantiske Økonomiske Råds formænd og sekretariat. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, USA’s kongres, formændene for den transatlantiske lovgiverdialog samt Det Transatlantiske Økonomiske Råds formænd og sekretariat.

---

(1)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 70.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0397.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/128 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/128

---

Torsdag den 17. november 2011Det åbne internet og netneutraliteten i Europa

P7_TA(2011)0511

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om det åbne internet og netneutraliteten i Europa

2013/C 153 E/15

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 19. april 2011 om det åbne internet og netneutraliteten i Europa (KOM(2011)0222), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 19. april 2011 om det åbne internet og netneutraliteten i Europa (KOM(2011)0222),

| — | der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse af 12. oktober 2011 til Rådet om det åbne internet og netneutralitet i Europa (O-000243/2011 - B7-0641/2011) og (O-000261/2011 - B7-0653/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til mundtlig besvarelse af 12. oktober 2011 til Rådet om det åbne internet og netneutralitet i Europa (O-000243/2011 - B7-0641/2011) og (O-000261/2011 - B7-0653/2011),

| — | der henviser til Kommissionens erklæring af 18. december 2009 om netneutralite (1) t, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens erklæring af 18. december 2009 om netneutralite (1) t,

| — | der henviser til artikel 1, stk. 8, litra g), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 1, stk. 8, litra g), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF af 25. november 2009 om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester,

| — | der henviser til artikel 20, stk. 1, litra b), artikel 21, stk. 3, litra c) og d) i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som ændret ved direktiv 2009/136/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 20, stk. 1, litra b), artikel 21, stk. 3, litra c) og d) i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, som ændret ved direktiv 2009/136/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1211/2009 af 25. november 2009 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og dens støttekontor, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1211/2009 af 25. november 2009 om oprettelse af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og dens støttekontor,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om Europas Bredbånd: Investering i digitalt drevet vækst (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2011 om Europas Bredbånd: Investering i digitalt drevet vækst (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2010 om en digital dagsorden for Europa (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2010 om en digital dagsorden for Europa (KOM(2010)0245),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 31. maj 2010 om den digitale dagsorden for Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 31. maj 2010 om den digitale dagsorden for Europa,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 om "Akten for det indre marked: Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - Sammen om fornyet vækst" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 om "Akten for det indre marked: Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - Sammen om fornyet vækst" (KOM(2011)0206),

| — | der henviser til topmødet om "det åbne internet og netneutralitet i Europa", arrangeret i samarbejde mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen i Bruxelles den 11. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet om "det åbne internet og netneutralitet i Europa", arrangeret i samarbejde mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen i Bruxelles den 11. november 2010,

| — | der henviser til undersøgelsen foretaget af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om "Netneutralitet: Udfordringer og reaktioner i EU og USA" (IP/A/IMCO/ST/2011-02) fra maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen foretaget af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om "Netneutralitet: Udfordringer og reaktioner i EU og USA" (IP/A/IMCO/ST/2011-02) fra maj 2011,

| — | der henviser til udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 7. oktober 2011 om netneutralitet, trafikstyring og beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 7. oktober 2011 om netneutralitet, trafikstyring og beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Rådet planlægger at vedtage konklusioner om det åbne internet og netneutraliteten i Europa på mødet i Rådet (transport, telekommunikation og energi) den 13. december 2011; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet planlægger at vedtage konklusioner om det åbne internet og netneutraliteten i Europa på mødet i Rådet (transport, telekommunikation og energi) den 13. december 2011;

| B. | der henviser til, at medlemsstaterne senest den 25. maj 2011 skal have efterkommet EU’s pakke om en reform af telekommunikation fra 2009, og at Kommissionen allerede har truffet de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at principperne i EU-traktaten og i den gældende fællesskabsret overholdes; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaterne senest den 25. maj 2011 skal have efterkommet EU’s pakke om en reform af telekommunikation fra 2009, og at Kommissionen allerede har truffet de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at principperne i EU-traktaten og i den gældende fællesskabsret overholdes;

| C. | der henviser til, at Parlamentet har opfordret Kommissionen til at sikre principperne om internettets neutralitet og åbenhed og fremme slutbrugernes mulighed for at få adgang til og videreformidle information samt for at benytte applikationer og tjenester efter eget valg; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet har opfordret Kommissionen til at sikre principperne om internettets neutralitet og åbenhed og fremme slutbrugernes mulighed for at få adgang til og videreformidle information samt for at benytte applikationer og tjenester efter eget valg;

| D. | der henviser til, at Kommissionen har anmodet Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) om at undersøge hindringerne for skift af operatør, blokeringer eller reguleringer af internettrafikken samt gennemsigtighed og tjenestekvalitet i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen har anmodet Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) om at undersøge hindringerne for skift af operatør, blokeringer eller reguleringer af internettrafikken samt gennemsigtighed og tjenestekvalitet i medlemsstaterne;

| E. | der henviser til, at internettets åbne karakter har været en vigtig drivkraft for konkurrenceevnen, økonomisk vækst, social udvikling og innovation, som har ført til en bemærkelsesværdig udvikling inden for onlineapplikationer, -indhold og -tjenester og dermed vækst i udbuddet af og efterspørgslen efter indhold og tjenester, ligesom den har gjort det til en meget vigtig katalysator for den fri bevægelighed for viden, ideer og information, herunder i lande, hvor der er begrænset adgang til uafhængige medier; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at internettets åbne karakter har været en vigtig drivkraft for konkurrenceevnen, økonomisk vækst, social udvikling og innovation, som har ført til en bemærkelsesværdig udvikling inden for onlineapplikationer, -indhold og -tjenester og dermed vækst i udbuddet af og efterspørgslen efter indhold og tjenester, ligesom den har gjort det til en meget vigtig katalysator for den fri bevægelighed for viden, ideer og information, herunder i lande, hvor der er begrænset adgang til uafhængige medier;

| F. | der henviser til, at der er tredjelande, der har forhindret udbydere af mobilt bredbånd i at blokere for lovlige hjemmesider og internettelefoni- eller videotelefoni-applikationer, der konkurrerer med deres egne tale- eller videotelefonitjenester; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er tredjelande, der har forhindret udbydere af mobilt bredbånd i at blokere for lovlige hjemmesider og internettelefoni- eller videotelefoni-applikationer, der konkurrerer med deres egne tale- eller videotelefonitjenester;

| G. | der henviser til, at internettjenesterne udbydes på grænseoverskridende plan, og at internettet er af central betydning for den globale økonomi; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at internettjenesterne udbydes på grænseoverskridende plan, og at internettet er af central betydning for den globale økonomi;

| H. | der henviser til, at navnlig bredbånd og internet som understreget i den digitale dagsorden for Europa er vigtige faktorer til fremme af vækst, jobskabelse og europæisk konkurrenceevne på globalt plan; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at navnlig bredbånd og internet som understreget i den digitale dagsorden for Europa er vigtige faktorer til fremme af vækst, jobskabelse og europæisk konkurrenceevne på globalt plan;

| I. | der henviser til, at Europa kun vil kunne udnytte mulighederne i en digital økonomi fuldt gennem fremme af et velfungerende internt digitalt marked; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Europa kun vil kunne udnytte mulighederne i en digital økonomi fuldt gennem fremme af et velfungerende internt digitalt marked;

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse og er enig i analysen, navnlig hvad angår behovet for at bevare internettets åbne og neutrale karakter som en vigtig drivkraft for innovation og forbrugerefterspørgsel samtidig med, at det sikres, at internettet fortsat kan levere høj tjenestekvalitet inden for rammer, som fremmer og respekterer de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse og er enig i analysen, navnlig hvad angår behovet for at bevare internettets åbne og neutrale karakter som en vigtig drivkraft for innovation og forbrugerefterspørgsel samtidig med, at det sikres, at internettet fortsat kan levere høj tjenestekvalitet inden for rammer, som fremmer og respekterer de grundlæggende rettigheder;

| 2. | bemærker, at det i konklusionerne i Kommissionens meddelelse anføres, at der ikke er noget klart behov for yderligere lovindgreb vedrørende netneutralitet på EU-plan på nuværende tidspunkt; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at det i konklusionerne i Kommissionens meddelelse anføres, at der ikke er noget klart behov for yderligere lovindgreb vedrørende netneutralitet på EU-plan på nuværende tidspunkt;

| 3. | understreger imidlertid, at der er potentiale for konkurrencebegrænsende og diskriminerende adfærd inden for trafikstyring, især via vertikalt integrerede virksomheder; glæder sig over Kommissionens planer om at offentliggøre resultaterne af BEREC's undersøgelser af adfærd, der eventuelt har indvirkning på netneutraliteten i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

3.

understreger imidlertid, at der er potentiale for konkurrencebegrænsende og diskriminerende adfærd inden for trafikstyring, især via vertikalt integrerede virksomheder; glæder sig over Kommissionens planer om at offentliggøre resultaterne af BEREC's undersøgelser af adfærd, der eventuelt har indvirkning på netneutraliteten i medlemsstaterne;

| 4. | anmoder Kommissionen om at sikre en fortsat anvendelse og håndhævelse af EU’s gældende regelværk for telekommunikation og inden seks måneder efter offentliggørelsen af resultaterne af BEREC’s undersøgelse at vurdere, om det er nødvendigt med yderligere lovgivningsforanstaltninger for at sikre udtryksfrihed, frihed til adgang til information, valgfrihed for forbrugere og mediepluralisme, og for at opnå en effektiv konkurrenceevne og innovation samt fremme omfattende fordele i form af borgeres, virksomheders og offentlige forvaltningers brug af internettet; understreger, at ethvert europæisk lovgivningsforslag inden for netneutralitet bør gøres til genstand for en konsekvensanalyse; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om at sikre en fortsat anvendelse og håndhævelse af EU’s gældende regelværk for telekommunikation og inden seks måneder efter offentliggørelsen af resultaterne af BEREC’s undersøgelse at vurdere, om det er nødvendigt med yderligere lovgivningsforanstaltninger for at sikre udtryksfrihed, frihed til adgang til information, valgfrihed for forbrugere og mediepluralisme, og for at opnå en effektiv konkurrenceevne og innovation samt fremme omfattende fordele i form af borgeres, virksomheders og offentlige forvaltningers brug af internettet; understreger, at ethvert europæisk lovgivningsforslag inden for netneutralitet bør gøres til genstand for en konsekvensanalyse;

| 5. | glæder sig over BEREC's indsats på området, og opfordrer medlemsstaterne, navnlig de nationale tilsynsmyndigheder, til at samarbejde tæt med BEREC; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over BEREC's indsats på området, og opfordrer medlemsstaterne, navnlig de nationale tilsynsmyndigheder, til at samarbejde tæt med BEREC;

| 6. | opfordrer Kommissionen sammen med BEREC til i samarbejde med medlemsstaterne at overvåge udviklingen af trafikstyring og samtrafikaftaler nærmere, navnlig i relation til blokering og regulering af eller overpriser for internettelefoni og fildeling, såvel som konkurrencebegrænsende adfærd og overdreven forringelse af kvaliteten, hvilket der fremsættes krav om i EU’s regelværk for telekommunikation; opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre, at internetudbydere ikke blokerer, diskriminerer mod, svækker eller forringer en persons mulighed for at udnytte en forbindelse til at få adgang til, anvende, sende, offentliggøre, modtage eller tilbyde hvilket som helst indhold og hvilken som helst applikation eller tjeneste efter eget valg, uanset kilde eller mål; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen sammen med BEREC til i samarbejde med medlemsstaterne at overvåge udviklingen af trafikstyring og samtrafikaftaler nærmere, navnlig i relation til blokering og regulering af eller overpriser for internettelefoni og fildeling, såvel som konkurrencebegrænsende adfærd og overdreven forringelse af kvaliteten, hvilket der fremsættes krav om i EU’s regelværk for telekommunikation; opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre, at internetudbydere ikke blokerer, diskriminerer mod, svækker eller forringer en persons mulighed for at udnytte en forbindelse til at få adgang til, anvende, sende, offentliggøre, modtage eller tilbyde hvilket som helst indhold og hvilken som helst applikation eller tjeneste efter eget valg, uanset kilde eller mål;

| 7. | anmoder Kommissionen om at give Parlamentet information om den nuværende trafikstyring, samtrafikmarkedet og overbelastning af nettet såvel som enhver forbindelse, der hænger sammen med manglende investeringer; opfordrer Kommissionen til at foretage en yderligere analyse af spørgsmålet om "apparatneutralitet"; |
| --- | --- |

7.

anmoder Kommissionen om at give Parlamentet information om den nuværende trafikstyring, samtrafikmarkedet og overbelastning af nettet såvel som enhver forbindelse, der hænger sammen med manglende investeringer; opfordrer Kommissionen til at foretage en yderligere analyse af spørgsmålet om "apparatneutralitet";

| 8. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og BEREC til at sikre konsekvens i tilgangen til netneutralitet og en effektiv gennemførelse af EU's regelværk om telekommunikation; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og BEREC til at sikre konsekvens i tilgangen til netneutralitet og en effektiv gennemførelse af EU's regelværk om telekommunikation;

| 9. | understreger, at enhver løsning, der foreslås med hensyn til spørgsmålet om netneutralitet, kun kan blive effektiv gennem en fælles europæisk tilgang; anmoder derfor Kommissionen om nøje at følge vedtagelsen af nationale forordninger om netneutralitet med hensyn til følgerne heraf for de respektive nationale markeder såvel som for det indre marked; mener, at det ville være til fordel for alle berørte parter, hvis Kommissionen forelagde EU-dækkende retningslinjer, herunder for mobilmarkedet, for at sikre, at bestemmelserne i telekommunikationspakken om netneutralitet anvendes og håndhæves hensigtsmæssigt og konsekvent; |
| --- | --- |

9.

understreger, at enhver løsning, der foreslås med hensyn til spørgsmålet om netneutralitet, kun kan blive effektiv gennem en fælles europæisk tilgang; anmoder derfor Kommissionen om nøje at følge vedtagelsen af nationale forordninger om netneutralitet med hensyn til følgerne heraf for de respektive nationale markeder såvel som for det indre marked; mener, at det ville være til fordel for alle berørte parter, hvis Kommissionen forelagde EU-dækkende retningslinjer, herunder for mobilmarkedet, for at sikre, at bestemmelserne i telekommunikationspakken om netneutralitet anvendes og håndhæves hensigtsmæssigt og konsekvent;

| 10. | fremhæver betydningen af, at medlemsstaterne, og navnlig de nationale tilsynsmyndigheder, samarbejder og koordinerer deres indsats sammen med Kommissionen, for at EU kan udnytte internettets fulde potentiale; |
| --- | --- |

10.

fremhæver betydningen af, at medlemsstaterne, og navnlig de nationale tilsynsmyndigheder, samarbejder og koordinerer deres indsats sammen med Kommissionen, for at EU kan udnytte internettets fulde potentiale;

| 11. | henleder opmærksomheden på den alvorlige risiko for afvigelser fra netneutralitet, herunder konkurrencebegrænsende adfærd, blokering for innovation, begrænsning af ytringsfriheden og mediepluralisme, mangel på forbrugerbevidsthed og krænkelse af privatlivets fred, som vil være ødelæggende for industrien, forbrugerne og det demokratiske samfund som helhed, og minder om udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om følgerne af trafikstyring for forbindelsernes fortrolige karakter; |
| --- | --- |

11.

henleder opmærksomheden på den alvorlige risiko for afvigelser fra netneutralitet, herunder konkurrencebegrænsende adfærd, blokering for innovation, begrænsning af ytringsfriheden og mediepluralisme, mangel på forbrugerbevidsthed og krænkelse af privatlivets fred, som vil være ødelæggende for industrien, forbrugerne og det demokratiske samfund som helhed, og minder om udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om følgerne af trafikstyring for forbindelsernes fortrolige karakter;

| 12. | påpeger, at EU-regelsættet om telekommunikation sigter mod at fremme ytringsfrihed, ikke-diskriminerende adgang til indhold, applikationer og tjenester og effektiv konkurrence, og at formålet med eventuelle foranstaltninger på området for netneutralitet derfor i tillæg til den eksisterende konkurrencelovgivning bør være at håndtere eventuel konkurrencebegrænsende praksis samt føre til investeringer og fremme af innovative forretningsmodeller for onlineøkonomi; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at EU-regelsættet om telekommunikation sigter mod at fremme ytringsfrihed, ikke-diskriminerende adgang til indhold, applikationer og tjenester og effektiv konkurrence, og at formålet med eventuelle foranstaltninger på området for netneutralitet derfor i tillæg til den eksisterende konkurrencelovgivning bør være at håndtere eventuel konkurrencebegrænsende praksis samt føre til investeringer og fremme af innovative forretningsmodeller for onlineøkonomi;

| 13. | mener, at princippet om netneutralitet er en væsentlig forudsætning for at muliggøre et innovativt internetøkosystem og sikre lige vilkår til gavn for europæiske borgere og iværksættere; |
| --- | --- |

13.

mener, at princippet om netneutralitet er en væsentlig forudsætning for at muliggøre et innovativt internetøkosystem og sikre lige vilkår til gavn for europæiske borgere og iværksættere;

| 14. | mener, at effektiv konkurrence inden for elektronisk kommunikation, gennemsigtighed i trafikstyring og tjenestekvalitet samt let skifte af udbyder er blandt de nødvendige minimumsvilkår for netneutralitet, der sikrer, at slutbrugernes kan vælge frit efter eget behov samt give udtryk for deres ønsker; |
| --- | --- |

14.

mener, at effektiv konkurrence inden for elektronisk kommunikation, gennemsigtighed i trafikstyring og tjenestekvalitet samt let skifte af udbyder er blandt de nødvendige minimumsvilkår for netneutralitet, der sikrer, at slutbrugernes kan vælge frit efter eget behov samt give udtryk for deres ønsker;

| 15. | erkender, at der er behov for en rimelig styring af internettrafikken for at sikre, at slutbrugerens opkobling ikke afbrydes af netoverbelastning; bemærker, at operatørerne under de nationale tilsynsmyndigheders kontrol kan benytte procedurer til at måle og styre internettrafikken med henblik på at opretholde nettenes funktionelle kapacitet og stabilitet og opfylde kravene vedrørende tjenestekvalitet; opfordrer indtrængende de ansvarlige nationale myndigheder til i fuld udstrækning at udnytte deres beføjelser i henhold til forsyningspligtdirektivet til at pålægge minimumsnormer for kvalitetstjenester og mener, at kvalitetssikring i forbindelse med overførsel af tidskritiske tjenester ikke bør tjene som argument for en tilsidesættelse af "best effort"-princippet; |
| --- | --- |

15.

erkender, at der er behov for en rimelig styring af internettrafikken for at sikre, at slutbrugerens opkobling ikke afbrydes af netoverbelastning; bemærker, at operatørerne under de nationale tilsynsmyndigheders kontrol kan benytte procedurer til at måle og styre internettrafikken med henblik på at opretholde nettenes funktionelle kapacitet og stabilitet og opfylde kravene vedrørende tjenestekvalitet; opfordrer indtrængende de ansvarlige nationale myndigheder til i fuld udstrækning at udnytte deres beføjelser i henhold til forsyningspligtdirektivet til at pålægge minimumsnormer for kvalitetstjenester og mener, at kvalitetssikring i forbindelse med overførsel af tidskritiske tjenester ikke bør tjene som argument for en tilsidesættelse af "best effort"-princippet;

| 16. | opfordrer indtrængende de ansvarlige nationale myndigheder til at sikre, at trafikstyring ikke indebærer konkurrencebegrænsende eller negativ diskriminering; mener, at specialiserede (eller forvaltede) tjenester ikke bør have negative følger for beskyttelsen af en pålidelig internetadgang efter "best effort"-princippet, hvilket således fremmer innovation og udtryksfrihed, sikrer konkurrenceevne og forhindrer en ny digital kløft; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende de ansvarlige nationale myndigheder til at sikre, at trafikstyring ikke indebærer konkurrencebegrænsende eller negativ diskriminering; mener, at specialiserede (eller forvaltede) tjenester ikke bør have negative følger for beskyttelsen af en pålidelig internetadgang efter "best effort"-princippet, hvilket således fremmer innovation og udtryksfrihed, sikrer konkurrenceevne og forhindrer en ny digital kløft;

Forbrugerbeskyttelse

| 17. | opfordrer til gennemsigtighed i trafikstyringen, herunder bedre information af slutbrugere, og understreger, at det er nødvendigt at give forbrugerne mulighed for at foretage informerede valg og rent faktisk kunne skifte til en ny udbyder, som bedre kan opfylde deres behov og præferencer, herunder i forbindelse med hastigheden og mængden af downloads og tjenester; påpeger i denne forbindelse, at det er vigtigt at give forbrugerne klare, konkrete, betydningsfulde og sammenlignelige oplysninger om al relevant handelspraksis med tilsvarende virkning og især om mobilnet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til gennemsigtighed i trafikstyringen, herunder bedre information af slutbrugere, og understreger, at det er nødvendigt at give forbrugerne mulighed for at foretage informerede valg og rent faktisk kunne skifte til en ny udbyder, som bedre kan opfylde deres behov og præferencer, herunder i forbindelse med hastigheden og mængden af downloads og tjenester; påpeger i denne forbindelse, at det er vigtigt at give forbrugerne klare, konkrete, betydningsfulde og sammenlignelige oplysninger om al relevant handelspraksis med tilsvarende virkning og især om mobilnet;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at offentliggøre yderligere vejledning om retten til at skifte operatør med henblik på at overholde kravene om gennemsigtighed og fremme lige rettigheder for forbrugerne i hele EU; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre yderligere vejledning om retten til at skifte operatør med henblik på at overholde kravene om gennemsigtighed og fremme lige rettigheder for forbrugerne i hele EU;

| 19. | bemærker forbrugernes stigende bekymringer over uoverensstemmelsen mellem annoncerede og faktisk leverede hastigheder fra internetforbindelser; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til konsekvent at håndhæve forbuddet mod vildledende reklamer; |
| --- | --- |

19.

bemærker forbrugernes stigende bekymringer over uoverensstemmelsen mellem annoncerede og faktisk leverede hastigheder fra internetforbindelser; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til konsekvent at håndhæve forbuddet mod vildledende reklamer;

| 20. | erkender behovet for at finde måder til at øge borgernes tiltro og tillid til onlinemiljøet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at følge udviklingen af undervisningsprogrammer, hvis mål er at øge forbrugernes ikt-færdigheder og mindske den digitale udstødelse; |
| --- | --- |

20.

erkender behovet for at finde måder til at øge borgernes tiltro og tillid til onlinemiljøet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at følge udviklingen af undervisningsprogrammer, hvis mål er at øge forbrugernes ikt-færdigheder og mindske den digitale udstødelse;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at indbyde repræsentanter for forbrugerne og civilsamfundet til at deltage aktivt og på lige fod med repræsentanter for industrien i drøftelserne om internettets fremtid i EU; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at indbyde repræsentanter for forbrugerne og civilsamfundet til at deltage aktivt og på lige fod med repræsentanter for industrien i drøftelserne om internettets fremtid i EU;

*

* *

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 308 af 18.12.2009, s. 2.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0322.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/132 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/132

---

Torsdag den 17. november 2011Forbud mod klyngebomber

P7_TA(2011)0512

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om forbud mod klyngeammunition

2013/C 153 E/16

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konventionen om klyngeammunition, der trådte i kraft den 1. august 2010, og som den 8. november 2011 var undertegnet af 111 stater (108 medundertegnere, herunder tre EU-medlemsstater, 63 ratifikationer, herunder 19 EU-medlemsstater og 3 tiltrædelseslande), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om klyngeammunition, der trådte i kraft den 1. august 2010, og som den 8. november 2011 var undertegnet af 111 stater (108 medundertegnere, herunder tre EU-medlemsstater, 63 ratifikationer, herunder 19 EU-medlemsstater og 3 tiltrædelseslande),

| — | der henviser til udkastet til protokol VI om klyngeammunition af 26. august 2011, konvention om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til protokol VI om klyngeammunition af 26. august 2011, konvention om forbud mod eller begrænsninger i anvendelsen af visse konventionelle våben, som må anses for at være unødigt skadevoldende eller for at ramme i flæng (CCW),

| — | der henviser til resolutionen, som De Forenede Nationers Generalforsamling vedtog 2. december 2008, om konventionen om klyngeammunition, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen, som De Forenede Nationers Generalforsamling vedtog 2. december 2008, om konventionen om klyngeammunition,

| — | der henviser til meddelelsen fra FN's generalsekretær til det andet møde mellem de kontraherende stater til konventionen om klyngeammunition, fremlagt af Sergio Duarte, højtstående repræsentant for nedrustning, i Beirut den 13. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra FN's generalsekretær til det andet møde mellem de kontraherende stater til konventionen om klyngeammunition, fremlagt af Sergio Duarte, højtstående repræsentant for nedrustning, i Beirut den 13. september 2011,

| — | der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, især den af 1. august 2010 vedrørende konventionen om klyngeammunition og den af 29. april 2011 om den rapporterede anvendelse af klyngeammunition i Libyen, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, især den af 1. august 2010 vedrørende konventionen om klyngeammunition og den af 29. april 2011 om den rapporterede anvendelse af klyngeammunition i Libyen,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2008 om konventionen om fragmentationsammunition (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2008 om konventionen om fragmentationsammunition (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2010 om ikrafttrædelsen af konventionen om klyngeammunition og EU's rolle (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2010 om ikrafttrædelsen af konventionen om klyngeammunition og EU's rolle (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om fremskridt med hensyn til minerydning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2011 om fremskridt med hensyn til minerydning (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at klyngeammunition udgør en alvorlig fare for civile som følge af dens typisk omfattende dødelige følger, og at brugen af denne type ammunition har medført mange tragiske kvæstelser og dødsfald blandt civile i postkonfliktsituationer, eftersom efterladt ueksploderet subammunition ofte findes af børn og andre intetanende uskyldige personer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at klyngeammunition udgør en alvorlig fare for civile som følge af dens typisk omfattende dødelige følger, og at brugen af denne type ammunition har medført mange tragiske kvæstelser og dødsfald blandt civile i postkonfliktsituationer, eftersom efterladt ueksploderet subammunition ofte findes af børn og andre intetanende uskyldige personer;

| B. | der henviser til, at støtten fra de fleste EU-medlemsstater, parlamentariske initiativer og civilsamfundsorganisationers arbejde har været afgørende for den vellykkede afslutning af Oslo-processen, som førte til ikrafttrædelsen af konventionen mod klyngeammunition (CCM); der henviser til, at 22 EU-medlemsstater er kontraherede stater til CCM, og at fem EU-medlemsstater hverken har undertegnet eller ratificeret CCM; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at støtten fra de fleste EU-medlemsstater, parlamentariske initiativer og civilsamfundsorganisationers arbejde har været afgørende for den vellykkede afslutning af Oslo-processen, som førte til ikrafttrædelsen af konventionen mod klyngeammunition (CCM); der henviser til, at 22 EU-medlemsstater er kontraherede stater til CCM, og at fem EU-medlemsstater hverken har undertegnet eller ratificeret CCM;

| C. | der henviser til, at det i henhold til CCM er forbudt for kontraherede stater at bruge, udvikle, fremstille, på anden måde erhverve, oplagre, opbevare eller direkte eller indirekte overføre klyngeammunition eller hjælpe, tilskynde eller foranledige andre til at deltage i aktiviteter, der er forbudte for en kontraherende stat i konventionen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i henhold til CCM er forbudt for kontraherede stater at bruge, udvikle, fremstille, på anden måde erhverve, oplagre, opbevare eller direkte eller indirekte overføre klyngeammunition eller hjælpe, tilskynde eller foranledige andre til at deltage i aktiviteter, der er forbudte for en kontraherende stat i konventionen;

| D. | der henviser til, at CCM indfører en ny humanitær standard for hjælp til ofre, herunder personer, der er direkte påvirket af klyngeammunition, og deres familier og lokalsamfund; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at CCM indfører en ny humanitær standard for hjælp til ofre, herunder personer, der er direkte påvirket af klyngeammunition, og deres familier og lokalsamfund;

| E. | der henviser til, at udkastet til protokol VI til CCW, der vil blive drøftet under den fjerde konference om revision af CCW, hverken er juridisk forenelig med eller supplerer CCM, der henviser til, at kontraherende stater til CCM er juridisk forpligtet til at destruere al ammunition, og at dette udkast til protokol kun forbyder klyngeammunition fra før 1980, indeholder en lang overgangsperiode, der gør det muligt at udskyde overholdelsen i mindst 12 år og tillader anvendelse af klyngeammunition med kun en selvdestruktionsmekanisme, og tillader stater at anvende klyngeammunition med en såkaldt fejlrate på 1 % eller derunder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at udkastet til protokol VI til CCW, der vil blive drøftet under den fjerde konference om revision af CCW, hverken er juridisk forenelig med eller supplerer CCM, der henviser til, at kontraherende stater til CCM er juridisk forpligtet til at destruere al ammunition, og at dette udkast til protokol kun forbyder klyngeammunition fra før 1980, indeholder en lang overgangsperiode, der gør det muligt at udskyde overholdelsen i mindst 12 år og tillader anvendelse af klyngeammunition med kun en selvdestruktionsmekanisme, og tillader stater at anvende klyngeammunition med en såkaldt fejlrate på 1 % eller derunder;

| F. | der henviser til, at der efter undertegnelsen af CCM har været indberetninger om, at klyngeammunition for nylig er blevet anvendt mod civilbefolkningen i Cambodja, Thailand og Libyen, og at det nu haster med at tage skridt til at sikre, at ueksploderet subammunition fjernes for at forhindre yderligere dødsfald eller kvæstelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der efter undertegnelsen af CCM har været indberetninger om, at klyngeammunition for nylig er blevet anvendt mod civilbefolkningen i Cambodja, Thailand og Libyen, og at det nu haster med at tage skridt til at sikre, at ueksploderet subammunition fjernes for at forhindre yderligere dødsfald eller kvæstelser;

| 1. | opfordrer medlemsstaterne til ikke at vedtage, støtte eller efterfølgende ratificere nogen protokol til CCW, som tillader brug af klyngeammunition, der er forbudt i CCM, og opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at handle i overensstemmelse hermed på den fjerde konference til revision af CCW, der skal afholdes i Genève den 14.-25. november 2011; |
| --- | --- |

1.

opfordrer medlemsstaterne til ikke at vedtage, støtte eller efterfølgende ratificere nogen protokol til CCW, som tillader brug af klyngeammunition, der er forbudt i CCM, og opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at handle i overensstemmelse hermed på den fjerde konference til revision af CCW, der skal afholdes i Genève den 14.-25. november 2011;

| 2. | beklager dybt, at udkastet til protokol VI, der skal drøftes under denne konference, truer den klare og stærke internationale humanitære folkeretlige standard, som er fastlagt af CCM, der udgør et omfattende forbud mod klyngeammunition, og at udkastet også svækker beskyttelsen af civile; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt, at udkastet til protokol VI, der skal drøftes under denne konference, truer den klare og stærke internationale humanitære folkeretlige standard, som er fastlagt af CCM, der udgør et omfattende forbud mod klyngeammunition, og at udkastet også svækker beskyttelsen af civile;

| 3. | opfordrer indtrængende staterne til at anerkende de humanitære konsekvenser og høje politiske omkostninger ved at støtte det foreslåede protokoludkast, som er fuldt af undtagelser og smuthuller, der vil muliggøre anvendelse af klyngeammunition; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende staterne til at anerkende de humanitære konsekvenser og høje politiske omkostninger ved at støtte det foreslåede protokoludkast, som er fuldt af undtagelser og smuthuller, der vil muliggøre anvendelse af klyngeammunition;

| 4. | opfordrer de medlemsstater og kandidatlande, som ikke er kontraherende stater til CCM, til at tiltræde den, og de stater, der har undertegnet CCM, til at ratificere den hurtigst muligt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de medlemsstater og kandidatlande, som ikke er kontraherende stater til CCM, til at tiltræde den, og de stater, der har undertegnet CCM, til at ratificere den hurtigst muligt;

| 5. | mener, at protokol VI til CCW ikke er forenelig med CCM, og at de medlemsstater, der har undertegnet CCM, har en juridisk forpligtelse til kraftigt at modsætte sig og afvise dens indførelse; |
| --- | --- |

5.

mener, at protokol VI til CCW ikke er forenelig med CCM, og at de medlemsstater, der har undertegnet CCM, har en juridisk forpligtelse til kraftigt at modsætte sig og afvise dens indførelse;

| 6. | opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/den højtstående repræsentant til at minde medlemsstaterne om deres juridiske forpligtelse i henhold til CCM; opfordrer næstformanden i Kommissionen/den højtstående repræsentant til at lægge særlig vægt på de tematiske mål om mindskelse af klyngeammunitionstruslen og derfor gennemføre Den Europæiske Unions tiltrædelse af CMM, hvilket nu er muligt efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/den højtstående repræsentant til at minde medlemsstaterne om deres juridiske forpligtelse i henhold til CCM; opfordrer næstformanden i Kommissionen/den højtstående repræsentant til at lægge særlig vægt på de tematiske mål om mindskelse af klyngeammunitionstruslen og derfor gennemføre Den Europæiske Unions tiltrædelse af CMM, hvilket nu er muligt efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten;

| 7. | glæder sig over, at 15 kontraherende stater og medundertegnere har gennemført destruktion af lagre, at yderligere 12 vil gøre det inden fristens udløb, og at der er rydningsoperationer i gang i 18 lande og tre andre områder; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at 15 kontraherende stater og medundertegnere har gennemført destruktion af lagre, at yderligere 12 vil gøre det inden fristens udløb, og at der er rydningsoperationer i gang i 18 lande og tre andre områder;

| 8. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har tiltrådt CCM, men ønsker at begrænse de humanitære følger af klyngeammunition, til at træffe effektive og gennemsigtige nationale foranstaltninger i afventning af deres tiltrædelse, herunder vedtage et moratorium for brug, fremstilling og overførsel af klyngeammunition, og hurtigst muligt begynde at destruere klyngeammunitionslagre; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har tiltrådt CCM, men ønsker at begrænse de humanitære følger af klyngeammunition, til at træffe effektive og gennemsigtige nationale foranstaltninger i afventning af deres tiltrædelse, herunder vedtage et moratorium for brug, fremstilling og overførsel af klyngeammunition, og hurtigst muligt begynde at destruere klyngeammunitionslagre;

| 9. | opfordrer de medlemsstater, der har undertegnet konventionen, til at vedtage lovgivning om gennemførelse af den på nationalt plan; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at være åbne om de foranstaltninger, de vil træffe som reaktion på denne beslutning, og til at rapportere regelmæssigt om deres aktiviteter; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de medlemsstater, der har undertegnet konventionen, til at vedtage lovgivning om gennemførelse af den på nationalt plan; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at være åbne om de foranstaltninger, de vil træffe som reaktion på denne beslutning, og til at rapportere regelmæssigt om deres aktiviteter;

| 10. | opfordrer Rådet og Kommissionen til parallelt med standardklausulen om ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben at medtage en henvisning til et forbud mod klyngeammunition som en standardklausul i aftaler med tredjelande, navnlig ved EU's forbindelser med dets nabolande; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Rådet og Kommissionen til parallelt med standardklausulen om ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben at medtage en henvisning til et forbud mod klyngeammunition som en standardklausul i aftaler med tredjelande, navnlig ved EU's forbindelser med dets nabolande;

| 11. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at gøre bekæmpelse af klyngeammunition til en integrerende del af EU's programmer for ekstern støtte for at bistå tredjelande med at destruere lagre og yde humanitær bistand; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at gøre bekæmpelse af klyngeammunition til en integrerende del af EU's programmer for ekstern støtte for at bistå tredjelande med at destruere lagre og yde humanitær bistand;

| 12. | opfordrer EU-medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at tage skridt til at forhindre, at tredjelande forsyner ikke-statslige aktører med klyngeammunition; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU-medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til at tage skridt til at forhindre, at tredjelande forsyner ikke-statslige aktører med klyngeammunition;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær og Koalitionen mod Klyngebomber. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær og Koalitionen mod Klyngebomber.

---

(1)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 61.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0285.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0339.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/135 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/135

---

Torsdag den 17. november 2011Modernisering af momslovginingen med henblik på at fremme det digitale indre marked

P7_TA(2011)0513

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om modernisering af momslovgivningen med henblik på at fremme det digitale indre marked

2013/C 153 E/17

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forespørgsel af 30. september 2011 til Kommissionen om modernisering af momslovgivningen med henblik på at styrke det digitale indre marked (O-000226/2011 - B7-0648/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel af 30. september 2011 til Kommissionen om modernisering af momslovgivningen med henblik på at styrke det digitale indre marked (O-000226/2011 - B7-0648/2011),

| — | der henviser til artikel 113 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 og 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (1),

| — | der henviser til direktiv 2008/8/EF 12. februar 2008 om ændring af direktiv 2006/112/EF med hensyn til leveringsstedet for tjenesteydelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2008/8/EF 12. februar 2008 om ændring af direktiv 2006/112/EF med hensyn til leveringsstedet for tjenesteydelser (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om momssystemets fremtid (KOM(2010)0695), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om momssystemets fremtid (KOM(2010)0695),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2011 om momssystemets fremtid (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2011 om momssystemets fremtid (4),

| — | der henviser til OECD's retningslinjer for momsneutralitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's retningslinjer for momsneutralitet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at en af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer vedrører oprettelsen af et digitalt indre marked; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer vedrører oprettelsen af et digitalt indre marked;

| B. | der henviser til, at EU's digitale indre marked fortsat er fragmenteret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's digitale indre marked fortsat er fragmenteret;

| C. | der henviser til, at den økonomiske krise i alvorlig grad har ødelagt udsigterne til økonomisk vækst, og at den digitale økonomi har potentialet til at bidrage betydeligt til Europas velstand i de kommende år; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den økonomiske krise i alvorlig grad har ødelagt udsigterne til økonomisk vækst, og at den digitale økonomi har potentialet til at bidrage betydeligt til Europas velstand i de kommende år;

| D. | der henviser til, at USA's Internet Tax Freedom Act, som trådte i kraft i 1998 og er blevet udvidet lige siden, og som forbyder, at forbunds- og lokalregeringer anvender diskriminerende salgsafgifter på onlinesalg, har haft en betydelig indvirkning på e-handelen og har bidraget til oprettelse af virksomheder, som dominerer markedet på verdensplan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at USA's Internet Tax Freedom Act, som trådte i kraft i 1998 og er blevet udvidet lige siden, og som forbyder, at forbunds- og lokalregeringer anvender diskriminerende salgsafgifter på onlinesalg, har haft en betydelig indvirkning på e-handelen og har bidraget til oprettelse af virksomheder, som dominerer markedet på verdensplan;

| E. | der henviser til, at EU skal opfylde det indre markeds potentiale ved at fremme onlinehandel og grænseoverskridende handel mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU skal opfylde det indre markeds potentiale ved at fremme onlinehandel og grænseoverskridende handel mellem medlemsstaterne;

| F. | der henviser til, at Kommissionen for øjeblikket ser på momssystemets fremtid, og at der i denne forbindelse skal tages hensyn til Europa 2020-strategiens mål; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen for øjeblikket ser på momssystemets fremtid, og at der i denne forbindelse skal tages hensyn til Europa 2020-strategiens mål;

| 1. | påpeger, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme, navnlig hvad angår bilag 3 i direktiv 2006/112/EF er en hindring for udviklingen af nye digitale tjenester og er derfor uforenelig med de mål, der er fastsat i den digitale dagsorden; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme, navnlig hvad angår bilag 3 i direktiv 2006/112/EF er en hindring for udviklingen af nye digitale tjenester og er derfor uforenelig med de mål, der er fastsat i den digitale dagsorden;

| 2. | mener, at momssatserne på bøger er et tegn på manglerne ved den nuværende lovgivning ved, at mens medlemsstaterne kan anvende nedsatte momssatser på levering af bøger på alle fysiske medier, er e-bøger pålagt en standard-momssats på ikke mindre end 15 %; mener, at denne forskelsbehandling er uholdbar som følge af dette markedssegments vækstpotentiale; |
| --- | --- |

2.

mener, at momssatserne på bøger er et tegn på manglerne ved den nuværende lovgivning ved, at mens medlemsstaterne kan anvende nedsatte momssatser på levering af bøger på alle fysiske medier, er e-bøger pålagt en standard-momssats på ikke mindre end 15 %; mener, at denne forskelsbehandling er uholdbar som følge af dette markedssegments vækstpotentiale;

| 3. | understreger, at EU skal være ambitiøs og gå længere end blot at rette op på den nuværende lovgivningsmæssige rammes mangel på konsekvens; mener, at opfordringen til virksomheder til at udvikle og tilbyde nye paneuropæiske onlinetjenester bør være en prioritet i revisionen af momsreglerne; |
| --- | --- |

3.

understreger, at EU skal være ambitiøs og gå længere end blot at rette op på den nuværende lovgivningsmæssige rammes mangel på konsekvens; mener, at opfordringen til virksomheder til at udvikle og tilbyde nye paneuropæiske onlinetjenester bør være en prioritet i revisionen af momsreglerne;

| 4. | påpeger dog, at EU bør udarbejde skræddersyede løsninger til sine egne behov; mener, at EU-lovgivningen med henblik på at udvikle et reelt indre marked kunne give medlemsstaterne mulighed for midlertidigt at anvende en nedsat momssats for elektronisk leverede tjenester med kulturelt indhold; |
| --- | --- |

4.

påpeger dog, at EU bør udarbejde skræddersyede løsninger til sine egne behov; mener, at EU-lovgivningen med henblik på at udvikle et reelt indre marked kunne give medlemsstaterne mulighed for midlertidigt at anvende en nedsat momssats for elektronisk leverede tjenester med kulturelt indhold;

| 5. | mener, at denne nye kategori, som ville blive inkluderet i bilag 3 i direktiv 2006/112/EF, kunne dække udbud af onlinetjenester såsom tv, musik, bøger eller aviser og tidsskrifter, fra en leverandør etableret i EU til enhver forbruger, der også er etableret inden for EU; |
| --- | --- |

5.

mener, at denne nye kategori, som ville blive inkluderet i bilag 3 i direktiv 2006/112/EF, kunne dække udbud af onlinetjenester såsom tv, musik, bøger eller aviser og tidsskrifter, fra en leverandør etableret i EU til enhver forbruger, der også er etableret inden for EU;

| 6. | påpeger, at digital distribution af kulturelt, journalistisk og kreativt indhold gør det muligt for forfattere og indholdsleverandører at nå ud til et nyt og større publikum; mener, at EU har brug for at gå videre med skabelse, produktion og distribution (på alle platforme) af digitalt indhold, og at anvendelsen af en nedsat momssats for kulturelt indhold online bestemt kunne øge væksten; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at digital distribution af kulturelt, journalistisk og kreativt indhold gør det muligt for forfattere og indholdsleverandører at nå ud til et nyt og større publikum; mener, at EU har brug for at gå videre med skabelse, produktion og distribution (på alle platforme) af digitalt indhold, og at anvendelsen af en nedsat momssats for kulturelt indhold online bestemt kunne øge væksten;

| 7. | henleder opmærksomheden på OECD's principper for beskatning af e-handel, som blev vedtaget på konferencen i Ottawa i 1998, og som foreskriver, at reglerne for forbrugsafgifter, som f.eks. moms bør føre til en beskatning i den jurisdiktion, hvor forbruget finder sted; påpeger, at OECD's principper i henhold til direktiv 2008/8/EF vil finde anvendelse i Den Europæiske Union fra den 1. januar 2015; |
| --- | --- |

7.

henleder opmærksomheden på OECD's principper for beskatning af e-handel, som blev vedtaget på konferencen i Ottawa i 1998, og som foreskriver, at reglerne for forbrugsafgifter, som f.eks. moms bør føre til en beskatning i den jurisdiktion, hvor forbruget finder sted; påpeger, at OECD's principper i henhold til direktiv 2008/8/EF vil finde anvendelse i Den Europæiske Union fra den 1. januar 2015;

| 8. | mener, at en revision af momslovgivningen, der giver mere fleksibilitet til medlemsstaterne med hensyn til at anvende nedsatte momssatser, bør gå hånd i hånd med anvendelsen af principperne i direktiv 2008/8/EF; påpeger imidlertid, at princippet om beskatning i den medlemsstat, hvor forbruget finder sted, bør finde anvendelse snarest muligt, for at alle medlemsstater i samme omfang kan drage fordel af det digitale indre marked; understreger, at enhver revision bør føre til en forenkling af momssystemet, med f.eks. en "one-stop-shop" vedrørende moms og fjernelse af dobbeltbeskatningen; |
| --- | --- |

8.

mener, at en revision af momslovgivningen, der giver mere fleksibilitet til medlemsstaterne med hensyn til at anvende nedsatte momssatser, bør gå hånd i hånd med anvendelsen af principperne i direktiv 2008/8/EF; påpeger imidlertid, at princippet om beskatning i den medlemsstat, hvor forbruget finder sted, bør finde anvendelse snarest muligt, for at alle medlemsstater i samme omfang kan drage fordel af det digitale indre marked; understreger, at enhver revision bør føre til en forenkling af momssystemet, med f.eks. en "one-stop-shop" vedrørende moms og fjernelse af dobbeltbeskatningen;

| 9. | opfordrer derfor Kommissionen til inden den 1. januar 2015 at undersøge muligheden for at revidere direktiv 2008/8/EF for at kræve, at momsen vil blive betalt i overensstemmelse med destinationsprincippet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer derfor Kommissionen til inden den 1. januar 2015 at undersøge muligheden for at revidere direktiv 2008/8/EF for at kræve, at momsen vil blive betalt i overensstemmelse med destinationsprincippet;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 44 af 20.2.2008, s. 11.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0240.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0436.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/137 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/137

---

Torsdag den 17. november 2011Forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og Georgien

P7_TA(2011)0514

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og Georgien (2011/2133(INI))

2013/C 153 E/18

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Georgien om indgåelse af en associeringsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger mellem EU og Georgien om indgåelse af en associeringsaftale,

| — | der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 1. september 2008 og konklusionerne fra Rådets samling (udenrigsanliggender) den 15. september 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 1. september 2008 og konklusionerne fra Rådets samling (udenrigsanliggender) den 15. september 2008,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Georgien af 10. maj 2010 med vedtagelse af forhandlingsdirektiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Georgien af 10. maj 2010 med vedtagelse af forhandlingsdirektiverne,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Georgien og Den Europæiske Union, som trådte i kraft den 1. juli 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Georgien og Den Europæiske Union, som trådte i kraft den 1. juli 1999,

| — | der henviser til våbenhvileaftalen af 12. august 2008, der blev formidlet af EU og undertegnet af Georgien og Den Russiske Føderation, samt til gennemførelsesaftalen af 8. september 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til våbenhvileaftalen af 12. august 2008, der blev formidlet af EU og undertegnet af Georgien og Den Russiske Føderation, samt til gennemførelsesaftalen af 8. september 2008,

| — | der henviser til den tale, Georgiens præsident, Mikhail Saakashvili, holdt i Europa-Parlamentet den 23. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tale, Georgiens præsident, Mikhail Saakashvili, holdt i Europa-Parlamentet den 23. november 2010,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra topmødet i Prag den 7. maj 2009 om det østlige partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra topmødet i Prag den 7. maj 2009 om det østlige partnerskab,

| — | der henviser til Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner af 25. oktober 2010 om det østlige partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner af 25. oktober 2010 om det østlige partnerskab,

| — | der henviser til fælleserklæringen om en ny reaktion på et naboskab i forandring af 25. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen om en ny reaktion på et naboskab i forandring af 25. maj 2011,

| — | der henviser til den fælles handlingsplan for EU og Georgien som led i den europæiske naboskabspolitik, som blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Georgien den 14. november 2006, og som indeholder de specifikke målsætninger baseret på engagement i fælles værdier og en effektiv gennemførelse af politiske, økonomiske og institutionelle reformer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles handlingsplan for EU og Georgien som led i den europæiske naboskabspolitik, som blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Georgien den 14. november 2006, og som indeholder de specifikke målsætninger baseret på engagement i fælles værdier og en effektiv gennemførelse af politiske, økonomiske og institutionelle reformer,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om fremskridt i Georgien, der blev vedtaget den 25. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om fremskridt i Georgien, der blev vedtaget den 25. maj 2011,

| — | der henviser til aftalerne mellem EU og Georgien om visumlempelser og tilbagetagelse, som trådte i kraft den 1. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalerne mellem EU og Georgien om visumlempelser og tilbagetagelse, som trådte i kraft den 1. marts 2011,

| — | der henviser til fælleserklæringen om et mobilitetspartnerskab mellem EU og Georgien af 30. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen om et mobilitetspartnerskab mellem EU og Georgien af 30. november 2009,

| — | der henviser til de vigtigste henstillinger fra Kommissionen om Georgiens forberedelser inden indledningen af forhandlinger om en vidtgående og omfattende frihandelsaftale med Georgien, som blev afgivet i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til de vigtigste henstillinger fra Kommissionen om Georgiens forberedelser inden indledningen af forhandlinger om en vidtgående og omfattende frihandelsaftale med Georgien, som blev afgivet i 2009,

| — | der henviser til undertegnelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer af 14. juli 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til undertegnelsen af aftalen mellem Den Europæiske Union og Georgien om beskyttelse af geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer af 14. juli 2011,

| — | der henviser til undertegnelsen af aftalen om et fælles europæisk luftfartsområde mellem EU og dets medlemsstater og Georgien af 2. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til undertegnelsen af aftalen om et fælles europæisk luftfartsområde mellem EU og dets medlemsstater og Georgien af 2. december 2010,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 13/2010 om resultaterne af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) i Sydkaukasus, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 13/2010 om resultaterne af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) i Sydkaukasus,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om situationen i Georgien (1), af 20. maj 2010 om nødvendigheden af en EU-strategi for Sydkaukasus (2), og af 7. april 2011 om revisionen af den europæiske naboskabspolitik - den østlige dimension (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om situationen i Georgien (1), af 20. maj 2010 om nødvendigheden af en EU-strategi for Sydkaukasus (2), og af 7. april 2011 om revisionen af den europæiske naboskabspolitik - den østlige dimension (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 90, stk. 4, og artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 90, stk. 4, og artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0374/2011),

| A. | der henviser til, at der med det østlige partnerskab er skabt meningsfulde politiske rammer for uddybning af forbindelserne landene imellem, fremskyndelse af politisk associering og fremme af økonomisk integration mellem EU og Georgien via støtte til politiske og socioøkonomiske reformer samt fremme af tilnærmelsen til EU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der med det østlige partnerskab er skabt meningsfulde politiske rammer for uddybning af forbindelserne landene imellem, fremskyndelse af politisk associering og fremme af økonomisk integration mellem EU og Georgien via støtte til politiske og socioøkonomiske reformer samt fremme af tilnærmelsen til EU;

| B. | der henviser til, at det østlige partnerskab åbner mulighed for at styrke bilaterale forbindelser via nye associeringsaftaler under hensyntagen til partnerlandenes særlige situation og ambition samt deres evne til at opfylde de deraf følgende forpligtelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det østlige partnerskab åbner mulighed for at styrke bilaterale forbindelser via nye associeringsaftaler under hensyntagen til partnerlandenes særlige situation og ambition samt deres evne til at opfylde de deraf følgende forpligtelser;

| C. | der henviser til, at Georgiens aktive deltagelse og engagement i fælles værdier og principper, herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne, er en forudsætning for at fremme processen og gøre forhandlingerne og den efterfølgende gennemførelse af associeringsaftalen til en succes og sikre, at den har en bæredygtig indvirkning på udviklingen i landet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Georgiens aktive deltagelse og engagement i fælles værdier og principper, herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse og respekt for menneskerettighederne, er en forudsætning for at fremme processen og gøre forhandlingerne og den efterfølgende gennemførelse af associeringsaftalen til en succes og sikre, at den har en bæredygtig indvirkning på udviklingen i landet;

| D. | der henviser til, at tilnærmelse af lovgivningen er et vigtigt redskab til at fremme samarbejdet mellem EU og Georgien; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at tilnærmelse af lovgivningen er et vigtigt redskab til at fremme samarbejdet mellem EU og Georgien;

| E. | der henviser til, at Georgien er et af de lande i det østlige partnerskab, der er bedst til at vedtage reformer, selv om der stadig er problemer, hvad angår gennemførelsen af disse; der henviser til, at der er behov for yderligere forbedringer med hensyn til reformer i forbindelse med retssystemet, arbejdstagerrettigheder, kvinders rettigheder og integration af mindretal; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Georgien er et af de lande i det østlige partnerskab, der er bedst til at vedtage reformer, selv om der stadig er problemer, hvad angår gennemførelsen af disse; der henviser til, at der er behov for yderligere forbedringer med hensyn til reformer i forbindelse med retssystemet, arbejdstagerrettigheder, kvinders rettigheder og integration af mindretal;

| F. | der henviser til, at den uløste konflikt mellem Rusland og Georgien hæmmer Georgiens stabilitet og udvikling; der henviser til, at Rusland fortsat besætter de georgiske områder Abkhasien og Tskhinvali-regionen/Sydossetien i strid med folkerettens grundlæggende normer og principper; der henviser til, at der har fundet etnisk udrensning og tvungne demografiske ændringer sted i de områder, der faktisk kontrolleres af besættelsesstyrkerne, som bærer ansvaret for menneskerettighedskrænkelser i disse områder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den uløste konflikt mellem Rusland og Georgien hæmmer Georgiens stabilitet og udvikling; der henviser til, at Rusland fortsat besætter de georgiske områder Abkhasien og Tskhinvali-regionen/Sydossetien i strid med folkerettens grundlæggende normer og principper; der henviser til, at der har fundet etnisk udrensning og tvungne demografiske ændringer sted i de områder, der faktisk kontrolleres af besættelsesstyrkerne, som bærer ansvaret for menneskerettighedskrænkelser i disse områder;

| G. | der henviser til, at EU i fælleserklæringen om en ny reaktion på et naboskab i forandring anførte, at det var dens ambition at deltage mere proaktivt i konfliktløsning; der henviser til, at EU’s observatørmission i Georgien (EUMM) udfører et vigtigt arbejde på stedet, og at EU’s særlige repræsentant i forbindelse med Sydkaukasus og krisen i Georgien er medformand under Geneve-drøftelserne; der henviser til, at disse drøftelser indtil nu kun har ført til få resultater; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU i fælleserklæringen om en ny reaktion på et naboskab i forandring anførte, at det var dens ambition at deltage mere proaktivt i konfliktløsning; der henviser til, at EU’s observatørmission i Georgien (EUMM) udfører et vigtigt arbejde på stedet, og at EU’s særlige repræsentant i forbindelse med Sydkaukasus og krisen i Georgien er medformand under Geneve-drøftelserne; der henviser til, at disse drøftelser indtil nu kun har ført til få resultater;

| H. | der henviser til, at EU understreger Georgiens ret til at tilslutte sig alle internationale organisationer og alliancer, så længe landet respekterer folkeretten, og gentager sin konsekvente tilslutning til princippet om, at intet tredjeland har vetoret over for et andet lands suveræne afgørelse om at tilslutte sig en international organisation eller alliance eller er berettiget til at destabilisere en demokratisk valgt regering; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU understreger Georgiens ret til at tilslutte sig alle internationale organisationer og alliancer, så længe landet respekterer folkeretten, og gentager sin konsekvente tilslutning til princippet om, at intet tredjeland har vetoret over for et andet lands suveræne afgørelse om at tilslutte sig en international organisation eller alliance eller er berettiget til at destabilisere en demokratisk valgt regering;

| I. | der henviser til, at forhandlingerne med Georgien om associeringsaftalen skrider hurtigt frem, men at der dog endnu ikke er indledt forhandlinger om et vidtgående og bredt frihandelsområde; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forhandlingerne med Georgien om associeringsaftalen skrider hurtigt frem, men at der dog endnu ikke er indledt forhandlinger om et vidtgående og bredt frihandelsområde;

1.   henstiller i forbindelse med de igangværende forhandlinger om associeringsaftalen til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten:

| a) | at sikre, at forhandlingerne med Georgien fortsætter med umindsket fart |
| --- | --- |

a)

at sikre, at forhandlingerne med Georgien fortsætter med umindsket fart

| b) | også at sikre, at associeringsaftalen bliver en omfattende og fremadrettet ramme for yderligere udvikling af forbindelserne med Georgien i de kommende år |
| --- | --- |

b)

også at sikre, at associeringsaftalen bliver en omfattende og fremadrettet ramme for yderligere udvikling af forbindelserne med Georgien i de kommende år

Politisk dialog og samarbejde

| c) | at anerkende Georgien som en europæisk stat og Georgiens forhåbninger, herunder dem, der er baseret på artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union og basere EU’s engagement og de igangværende forhandlinger med Georgien på et europæisk perspektiv, der betragtes som en værdifuld drivkraft for gennemførelse af reformer og en nødvendig katalysator for offentlighedens støtte til disse reformer, hvilket atter kan styrke Georgiens engagement, for så vidt angår fælles værdier og principperne om demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og god regeringsførelse |
| --- | --- |

c)

at anerkende Georgien som en europæisk stat og Georgiens forhåbninger, herunder dem, der er baseret på artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union og basere EU’s engagement og de igangværende forhandlinger med Georgien på et europæisk perspektiv, der betragtes som en værdifuld drivkraft for gennemførelse af reformer og en nødvendig katalysator for offentlighedens støtte til disse reformer, hvilket atter kan styrke Georgiens engagement, for så vidt angår fælles værdier og principperne om demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og god regeringsførelse

| d) | at styrke EU’s støtte til Georgiens suverænitet og territoriale integritet og at sikre, at aftalen finder anvendelse på hele Georgiens territorium, når den er indgået; med henblik herpå fortsat aktivt at deltage i konfliktløsningen, takket være bl.a. EUMM, hvis mandat for nylig er blevet forlænget til den 15. september 2012 |
| --- | --- |

d)

at styrke EU’s støtte til Georgiens suverænitet og territoriale integritet og at sikre, at aftalen finder anvendelse på hele Georgiens territorium, når den er indgået; med henblik herpå fortsat aktivt at deltage i konfliktløsningen, takket være bl.a. EUMM, hvis mandat for nylig er blevet forlænget til den 15. september 2012

| e) | at understrege nødvendigheden af, at alle fordrevne sikkert og værdigt kan vende tilbage til deres faste opholdssted, og af at betone, at alle påtvungne demografiske ændringer er uacceptable |
| --- | --- |

e)

at understrege nødvendigheden af, at alle fordrevne sikkert og værdigt kan vende tilbage til deres faste opholdssted, og af at betone, at alle påtvungne demografiske ændringer er uacceptable

| f) | at understrege vigtigheden af interetnisk og religiøs tolerance; at hilse den nyligt vedtagne lov velkommen, om registrering af religiøse organisationer og foranstaltninger til positiv særbehandling, som den georgiske regering har vedtaget på uddannelsesområdet, der har til formål at bidrage til en bedre integration af nationale mindretal |
| --- | --- |

f)

at understrege vigtigheden af interetnisk og religiøs tolerance; at hilse den nyligt vedtagne lov velkommen, om registrering af religiøse organisationer og foranstaltninger til positiv særbehandling, som den georgiske regering har vedtaget på uddannelsesområdet, der har til formål at bidrage til en bedre integration af nationale mindretal

| g) | at anerkende Georgiens regioner Abkhasien og Tskhinvaliregionen/Sydossetien som besatte områder |
| --- | --- |

g)

at anerkende Georgiens regioner Abkhasien og Tskhinvaliregionen/Sydossetien som besatte områder

| h) | at intensivere drøftelserne med Den Russiske Føderation med henblik på at sikre betingelsesløs opfyldelse af alle bestemmelser i våbenhvileaftalen af 12. august 2008 mellem Rusland og Georgien, navnlig bestemmelsen om, at Rusland skal garantere EUMM fuld og ubegrænset adgang til de besatte områder Abkhasien og Sydossetien; at understrege nødvendigheden af at sikre stabilitet i de tidligere nævnte områder af Georgien |
| --- | --- |

h)

at intensivere drøftelserne med Den Russiske Føderation med henblik på at sikre betingelsesløs opfyldelse af alle bestemmelser i våbenhvileaftalen af 12. august 2008 mellem Rusland og Georgien, navnlig bestemmelsen om, at Rusland skal garantere EUMM fuld og ubegrænset adgang til de besatte områder Abkhasien og Sydossetien; at understrege nødvendigheden af at sikre stabilitet i de tidligere nævnte områder af Georgien

| i) | at opfordre Rusland til at ophæve landets anerkendelse af Abkhasiens og Tskhinvali-regionen/Sydossetiens separation, at bringe besættelsen af disse georgiske områder til ophør og fuldt ud at respektere Georgiens suverænitet og territoriale integritet samt ukrænkeligheden af landets internationalt anerkendte grænser, som er foreskrevet i folkeretten, FN-pagten, slutakten fra Helsingfors-konferencen om sikkerhed og samarbejde i Europa og de relevante resolutioner fra FN’s Sikkerhedsråd |
| --- | --- |

i)

at opfordre Rusland til at ophæve landets anerkendelse af Abkhasiens og Tskhinvali-regionen/Sydossetiens separation, at bringe besættelsen af disse georgiske områder til ophør og fuldt ud at respektere Georgiens suverænitet og territoriale integritet samt ukrænkeligheden af landets internationalt anerkendte grænser, som er foreskrevet i folkeretten, FN-pagten, slutakten fra Helsingfors-konferencen om sikkerhed og samarbejde i Europa og de relevante resolutioner fra FN’s Sikkerhedsråd

| j) | at udtrykke tilfredshed med Georgiens unilaterale forpligtelse til ikke at anvende magt til at genvinde kontrollen med Abkhasien og Sydossetien, som præsident Saakashvilis erklærede over for Parlamentet den 23. november 2010, og at opfordre Rusland til tilsvarende at forpligte sig til ikke at anvende magt over for Georgien; at udtrykke tilfredshed med Georgiens Strategy on Occupied Territories og Action Plan for Engagement som et vigtigt redskab til forsoning, og at understrege behovet for øget dialog og mellemfolkelige kontakter med lokalbefolkningen i Abkhasien og Sydossetien for at gøre forsoning mulig |
| --- | --- |

j)

at udtrykke tilfredshed med Georgiens unilaterale forpligtelse til ikke at anvende magt til at genvinde kontrollen med Abkhasien og Sydossetien, som præsident Saakashvilis erklærede over for Parlamentet den 23. november 2010, og at opfordre Rusland til tilsvarende at forpligte sig til ikke at anvende magt over for Georgien; at udtrykke tilfredshed med Georgiens Strategy on Occupied Territories og Action Plan for Engagement som et vigtigt redskab til forsoning, og at understrege behovet for øget dialog og mellemfolkelige kontakter med lokalbefolkningen i Abkhasien og Sydossetien for at gøre forsoning mulig

| k) | at udtrykke tilfredshed med den aftale, der er indgået mellem Ruslands og Georgiens regering om Ruslands optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO) i håbet om, at denne aftale vil behandle Abkhasien og Sydossetien som integrerede dele af Georgien |
| --- | --- |

k)

at udtrykke tilfredshed med den aftale, der er indgået mellem Ruslands og Georgiens regering om Ruslands optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO) i håbet om, at denne aftale vil behandle Abkhasien og Sydossetien som integrerede dele af Georgien

| l) | at opfordre Georgien og Rusland til at indgå i direkte forhandlinger uden forhåndsbetingelser, om en række emner, med mægling, hvis det er nødvendigt, ved en gensidigt acceptabel tredjepart, som bør supplere og ikke erstatte den eksisterende Genève-proces |
| --- | --- |

l)

at opfordre Georgien og Rusland til at indgå i direkte forhandlinger uden forhåndsbetingelser, om en række emner, med mægling, hvis det er nødvendigt, ved en gensidigt acceptabel tredjepart, som bør supplere og ikke erstatte den eksisterende Genève-proces

| m) | at udtrykke bekymring over terrorangreb i Georgien siden sidste år og at opfordre Georgien og Rusland til at samarbejde i undersøgelserne af de ovennævnte terrorangreb; at opfordre Georgien og Rusland til at de-eskalere retorikken om bombeangreb og støtte til terrorisme for at skabe et tillidsfuldt klima ved gennemførelsen af disse undersøgelser |
| --- | --- |

m)

at udtrykke bekymring over terrorangreb i Georgien siden sidste år og at opfordre Georgien og Rusland til at samarbejde i undersøgelserne af de ovennævnte terrorangreb; at opfordre Georgien og Rusland til at de-eskalere retorikken om bombeangreb og støtte til terrorisme for at skabe et tillidsfuldt klima ved gennemførelsen af disse undersøgelser

| n) | at udtrykke tilfredshed med den aftale, der er indgået mellem Georgien og Den Russiske Føderation om Ruslands optagelse i WTO, som indeholder en ordning for overvågning af handelen mellem de to lande |
| --- | --- |

n)

at udtrykke tilfredshed med den aftale, der er indgået mellem Georgien og Den Russiske Føderation om Ruslands optagelse i WTO, som indeholder en ordning for overvågning af handelen mellem de to lande

Retfærdighed, frihed og sikkerhed

| o) | at udtrykke tilfredshed med Georgiens betragtelige fremskridt i retning af demokratiske reformer, inklusive styrkelse af de demokratiske institutioner, navnlig ombudsmandsinstitutionen, korruptionsbekæmpelse og reform af retsvæsenet samt økonomiske reformer og liberaliseringer; at ønske Georgien tillykke med reduceringen af den samlede og særligt den alvorlige kriminalitet i landet |
| --- | --- |

o)

at udtrykke tilfredshed med Georgiens betragtelige fremskridt i retning af demokratiske reformer, inklusive styrkelse af de demokratiske institutioner, navnlig ombudsmandsinstitutionen, korruptionsbekæmpelse og reform af retsvæsenet samt økonomiske reformer og liberaliseringer; at ønske Georgien tillykke med reduceringen af den samlede og særligt den alvorlige kriminalitet i landet

| p) | at opfordre den georgiske regering til at træde mere omfattende ind i en konstruktiv politisk dialog med oppositionen og videreudvikle et demokratisk miljø for ytringsfriheden, især adgangen til offentlige medier for alle politiske partier |
| --- | --- |

p)

at opfordre den georgiske regering til at træde mere omfattende ind i en konstruktiv politisk dialog med oppositionen og videreudvikle et demokratisk miljø for ytringsfriheden, især adgangen til offentlige medier for alle politiske partier

| q) | at kræve, at den georgiske regering yderligere forbedrer de fysiske forhold i fængsler og fangelejre, fortsat yder sin fulde støtte til Georgiens offentlige forsvarer, der har ansvaret for at overvåge krænkelser af menneskerettighederne, og at overveje at fremme, at det civile samfund og ikke-statslige menneskerettighedsorganisationer får adgang til at besøge personer i fængsler og fangelejre |
| --- | --- |

q)

at kræve, at den georgiske regering yderligere forbedrer de fysiske forhold i fængsler og fangelejre, fortsat yder sin fulde støtte til Georgiens offentlige forsvarer, der har ansvaret for at overvåge krænkelser af menneskerettighederne, og at overveje at fremme, at det civile samfund og ikke-statslige menneskerettighedsorganisationer får adgang til at besøge personer i fængsler og fangelejre

| r) | at evaluere gennemførelsen af aftalerne om visumlempelser og tilbagetagelse og af mobilitetspartnerskabet mellem EU og Georgien; derefter at overveje at indlede visumdialogen mellem EU og Georgien, når det bliver aktuelt, med henblik på visumliberalisering; at sikre, at aftalen afspejler de fremskridt, der blev opnået ved afslutningen af forhandlingerne, for så vidt angår visumlempelser |
| --- | --- |

r)

at evaluere gennemførelsen af aftalerne om visumlempelser og tilbagetagelse og af mobilitetspartnerskabet mellem EU og Georgien; derefter at overveje at indlede visumdialogen mellem EU og Georgien, når det bliver aktuelt, med henblik på visumliberalisering; at sikre, at aftalen afspejler de fremskridt, der blev opnået ved afslutningen af forhandlingerne, for så vidt angår visumlempelser

| s) | i aftalen at optage bestemmelser om beskyttelse og fremme af menneskerettighederne, som afspejler de højeste internationale og europæiske standarder under fuld anvendelse af Europarådets og OSCE's rammer, idet der lægges særlig vægt på internt fordrevne personers rettigheder og på personer fra nationale og andre mindretal |
| --- | --- |

s)

i aftalen at optage bestemmelser om beskyttelse og fremme af menneskerettighederne, som afspejler de højeste internationale og europæiske standarder under fuld anvendelse af Europarådets og OSCE's rammer, idet der lægges særlig vægt på internt fordrevne personers rettigheder og på personer fra nationale og andre mindretal

| t) | at tage det betragtelige arbejde til efterretning, som Georgien har gjort for at gennemføre handlingsplanen for internt fordrevne med særligt henblik på boliger |
| --- | --- |

t)

at tage det betragtelige arbejde til efterretning, som Georgien har gjort for at gennemføre handlingsplanen for internt fordrevne med særligt henblik på boliger

| u) | at tilskynde de georgiske myndigheder til at vedtage og gennemføre en omfattende og effektiv anti-diskriminationslovgivning, der både er i overensstemmelse med bogstav og ånd i EU-lovgivningen og EU's charter om grundlæggende rettigheder; der bl.a. indeholder bestemmelser mod forskelsbehandling på baggrund af seksuel orientering og kønsidentitet |
| --- | --- |

u)

at tilskynde de georgiske myndigheder til at vedtage og gennemføre en omfattende og effektiv anti-diskriminationslovgivning, der både er i overensstemmelse med bogstav og ånd i EU-lovgivningen og EU's charter om grundlæggende rettigheder; der bl.a. indeholder bestemmelser mod forskelsbehandling på baggrund af seksuel orientering og kønsidentitet

| v) | at understrege betydningen af at sikre de grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og god regeringsførelse og den fortsatte bekæmpelse af korruption i aftalen, samt fortsat at støtte reformen af retsvæsenet som en af de højeste prioriteringer med henblik på at øge offentlighedens tillid til retsvæsenet, og behovet for at udvikle et fuldstændig uafhængigt retsvæsen, herunder ved at tage skridt til at sikre, at højt profilerede politiske, menneskerettighedsmæssige og eksproprieringssager får en retfærdig proces |
| --- | --- |

v)

at understrege betydningen af at sikre de grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og god regeringsførelse og den fortsatte bekæmpelse af korruption i aftalen, samt fortsat at støtte reformen af retsvæsenet som en af de højeste prioriteringer med henblik på at øge offentlighedens tillid til retsvæsenet, og behovet for at udvikle et fuldstændig uafhængigt retsvæsen, herunder ved at tage skridt til at sikre, at højt profilerede politiske, menneskerettighedsmæssige og eksproprieringssager får en retfærdig proces

| w) | at opfordre den georgiske regering til at fremme frie medier, ytringsfrihed og mediepluralisme; at tillade medierne at rapportere uafhængigt og objektivt uden udøvelse af politisk eller økonomisk pres; at sikre en troværdig og effektiv gennemførelse af foranstaltninger til beskyttelse af journalister; at sikre åbenhed om medieejerskab, især med hensyn til radio og tv og fri adgang til offentlig information |
| --- | --- |

w)

at opfordre den georgiske regering til at fremme frie medier, ytringsfrihed og mediepluralisme; at tillade medierne at rapportere uafhængigt og objektivt uden udøvelse af politisk eller økonomisk pres; at sikre en troværdig og effektiv gennemførelse af foranstaltninger til beskyttelse af journalister; at sikre åbenhed om medieejerskab, især med hensyn til radio og tv og fri adgang til offentlig information

| x) | at indføje et afsnit i aftalen om beskyttelse af børns rettigheder, inklusive harmonisering af den relevante georgiske lovgivning med konventionen om barnets rettigheder |
| --- | --- |

x)

at indføje et afsnit i aftalen om beskyttelse af børns rettigheder, inklusive harmonisering af den relevante georgiske lovgivning med konventionen om barnets rettigheder

| y) | at understrege vigtigheden af at opnå fuld ligestilling mellem kønnene, navnlig hvad angår de enorme lønforskelle mellem kønnene |
| --- | --- |

y)

at understrege vigtigheden af at opnå fuld ligestilling mellem kønnene, navnlig hvad angår de enorme lønforskelle mellem kønnene

Økonomi og sektorbaseret samarbejde

| z) | snarest muligt at indlede forhandlinger om en vidtgående og omfattende frihandelsaftale og i denne forbindelse at stille bistand til rådighed for de georgiske partnere til at gennemføre forhandlingerne og gennemføre frihandelsaftalen efter en præcis og grundig evaluering af dens sociale og miljømæssige konsekvenser |
| --- | --- |

z)

snarest muligt at indlede forhandlinger om en vidtgående og omfattende frihandelsaftale og i denne forbindelse at stille bistand til rådighed for de georgiske partnere til at gennemføre forhandlingerne og gennemføre frihandelsaftalen efter en præcis og grundig evaluering af dens sociale og miljømæssige konsekvenser

| aa) | at støtte indledningen af forhandlinger om en vidtgående og bred frihandelsaftale så hurtigt som muligt og så snart Georgien har opfyldt de vigtigste henstillinger, der er udarbejdet af Kommissionen, og som er blevet godkendt af EU's medlemsstater, for at Georgien kan blive tættere integreret med sin største handelspartner, idet dette er nødvendigt for at opretholde Georgiens økonomiske vækst og overvinde den økonomiske krise og skade, som krigen med Rusland om Sydossetien i 2008 har forvoldt |
| --- | --- |

aa)

at støtte indledningen af forhandlinger om en vidtgående og bred frihandelsaftale så hurtigt som muligt og så snart Georgien har opfyldt de vigtigste henstillinger, der er udarbejdet af Kommissionen, og som er blevet godkendt af EU's medlemsstater, for at Georgien kan blive tættere integreret med sin største handelspartner, idet dette er nødvendigt for at opretholde Georgiens økonomiske vækst og overvinde den økonomiske krise og skade, som krigen med Rusland om Sydossetien i 2008 har forvoldt

| ab) | at tilskynde Georgien til at gøre fremskridt med forbedringen af landets lovgivning, forbedringen af dets institutioners effektivitet og sikringen af høje kvalitetskontrolstandarder for dets varer med henblik på at opfylde de betingelser, Kommissionen har opstillet |
| --- | --- |

ab)

at tilskynde Georgien til at gøre fremskridt med forbedringen af landets lovgivning, forbedringen af dets institutioners effektivitet og sikringen af høje kvalitetskontrolstandarder for dets varer med henblik på at opfylde de betingelser, Kommissionen har opstillet

| ac) | at yde finansiel og teknisk bistand fra EU for at sikre videreførelsen af de lovgivningsmæssige og institutionelle reformer med henblik på tilpasning til den vidtgående og brede frihandelsaftale og at fremskynde processen for validering af de forhåndsbetingelser for indgåelse af aftalen, som er fastsat i EU-Georgien-handlingsplanen |
| --- | --- |

ac)

at yde finansiel og teknisk bistand fra EU for at sikre videreførelsen af de lovgivningsmæssige og institutionelle reformer med henblik på tilpasning til den vidtgående og brede frihandelsaftale og at fremskynde processen for validering af de forhåndsbetingelser for indgåelse af aftalen, som er fastsat i EU-Georgien-handlingsplanen

| ad) | at understrege, hvor vigtigt det er for EU, at Georgien garanterer for en forsvarlig bortskaffelse af toksisk og radioaktivt affald på sit område, som en forudsætning for handelslettelser, navnlig af hensyn til landbrugsfødevarernes sikkerhed |
| --- | --- |

ad)

at understrege, hvor vigtigt det er for EU, at Georgien garanterer for en forsvarlig bortskaffelse af toksisk og radioaktivt affald på sit område, som en forudsætning for handelslettelser, navnlig af hensyn til landbrugsfødevarernes sikkerhed

| ae) | i aftalen at indføje forpligtelser til at overholde Den Internationale Arbejdsorganisations arbejdstagerrettigheder og arbejdsstandarder, navnlig konvention 87 og 98, og EU's socialpagt til at udvikle en ægte, struktureret og ikke-diskriminerende social dialog i praksis og til den positive virkning, Georgiens tilnærmelse til EU's sociale bestemmelser vil have for integrationen i EU |
| --- | --- |

ae)

i aftalen at indføje forpligtelser til at overholde Den Internationale Arbejdsorganisations arbejdstagerrettigheder og arbejdsstandarder, navnlig konvention 87 og 98, og EU's socialpagt til at udvikle en ægte, struktureret og ikke-diskriminerende social dialog i praksis og til den positive virkning, Georgiens tilnærmelse til EU's sociale bestemmelser vil have for integrationen i EU

| af) | at opfordre de georgiske myndigheder til at gøre en større indsats for beskæftigelsespolitikken og social samhørighed og for yderligere at skabe et miljø, der bidrager til overholdelsen af EU's standarder for en social markedsøkonomi |
| --- | --- |

af)

at opfordre de georgiske myndigheder til at gøre en større indsats for beskæftigelsespolitikken og social samhørighed og for yderligere at skabe et miljø, der bidrager til overholdelsen af EU's standarder for en social markedsøkonomi

| ag) | at tage hensyn til de omfattende bestræbelser, som den georgiske regering inden for de seneste år har iværksat for at åbne landets økonomi gennem fastsættelsen af et meget lavt niveau for told på industrivarer, vedtagelsen af juridiske og administrative rammer til fremme af erhvervsvirksomhed og investering samt håndhævelse af retsstatsprincipperne |
| --- | --- |

ag)

at tage hensyn til de omfattende bestræbelser, som den georgiske regering inden for de seneste år har iværksat for at åbne landets økonomi gennem fastsættelsen af et meget lavt niveau for told på industrivarer, vedtagelsen af juridiske og administrative rammer til fremme af erhvervsvirksomhed og investering samt håndhævelse af retsstatsprincipperne

| ah) | at inkludere fortløbende forpligtelser til dækning af centrale handelsrelaterede kapitler som f.eks. ikke-toldmæssige hindringer, handelslettelse, oprindelsesbestemmelser, sundheds- og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, intellektuelle ejendomsrettigheder, investeringer og konkurrencepolitik samt at fuldføre aktionerne på de af handlingsplanen omfattede områder |
| --- | --- |

ah)

at inkludere fortløbende forpligtelser til dækning af centrale handelsrelaterede kapitler som f.eks. ikke-toldmæssige hindringer, handelslettelse, oprindelsesbestemmelser, sundheds- og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, intellektuelle ejendomsrettigheder, investeringer og konkurrencepolitik samt at fuldføre aktionerne på de af handlingsplanen omfattede områder

| ai) | at opfordre Georgien til at indføre reformer til at forbedre erhvervsklimaet, forbedre skatteopkrævningen og ordningen for bilæggelse af kontraktretlige tvister, samtidig med at virksomhedernes sociale ansvar og den bæredygtige udvikling fremmes, fortsætte investeringerne i infrastruktur, navnlig hvad angår offentlige tjenester og bekæmpe eksisterende uligheder, især i landdistrikterne, samt at fremme samarbejdet med eksperter fra EU's medlemsstater og deres partnere i Georgien med henblik at fremme gennemførelsen af reformer i landet og dagligt udveksle bedste forvaltningspraksis i EU |
| --- | --- |

ai)

at opfordre Georgien til at indføre reformer til at forbedre erhvervsklimaet, forbedre skatteopkrævningen og ordningen for bilæggelse af kontraktretlige tvister, samtidig med at virksomhedernes sociale ansvar og den bæredygtige udvikling fremmes, fortsætte investeringerne i infrastruktur, navnlig hvad angår offentlige tjenester og bekæmpe eksisterende uligheder, især i landdistrikterne, samt at fremme samarbejdet med eksperter fra EU's medlemsstater og deres partnere i Georgien med henblik at fremme gennemførelsen af reformer i landet og dagligt udveksle bedste forvaltningspraksis i EU

| aj) | at tilskynde til bredt sektorbaseret samarbejde; at tydeliggøre navnlig fordelene og fremme lovgivningsmæssig konvergens på dette område |
| --- | --- |

aj)

at tilskynde til bredt sektorbaseret samarbejde; at tydeliggøre navnlig fordelene og fremme lovgivningsmæssig konvergens på dette område

| ak) | i aftalen at indføje bestemmelser om Georgiens mulighed for at deltage i EU-programmer og -agenturer, hvilket er et fundamentalt redskab til at fremme europæiske standarder på alle niveauer |
| --- | --- |

ak)

i aftalen at indføje bestemmelser om Georgiens mulighed for at deltage i EU-programmer og -agenturer, hvilket er et fundamentalt redskab til at fremme europæiske standarder på alle niveauer

| al) | at understrege behovet for bæredygtig udvikling, inklusive fremme af vedvarende energikilder og energieffektivitet under hensyntagen til EU's klimamål; at understrege Georgiens betydning for forbedring af energisikkerheden i EU ved at fremme prioriterede projekter og politiske foranstaltninger til udvikling af den sydlige korridor (Nabucco, AGRI, den transkaspiske rørledning, White Stream, EAOTC) |
| --- | --- |

al)

at understrege behovet for bæredygtig udvikling, inklusive fremme af vedvarende energikilder og energieffektivitet under hensyntagen til EU's klimamål; at understrege Georgiens betydning for forbedring af energisikkerheden i EU ved at fremme prioriterede projekter og politiske foranstaltninger til udvikling af den sydlige korridor (Nabucco, AGRI, den transkaspiske rørledning, White Stream, EAOTC)

| am) | at tilskynde og bistå de georgiske myndigheder i deres investeringsprogram for opbygning ny produktionskapacitet til vandkraftværker i overensstemmelse med EU's standarder og normer som et redskab til at sprede deres energibehov |
| --- | --- |

am)

at tilskynde og bistå de georgiske myndigheder i deres investeringsprogram for opbygning ny produktionskapacitet til vandkraftværker i overensstemmelse med EU's standarder og normer som et redskab til at sprede deres energibehov

Andre spørgsmål

| an) | at høre Europa-Parlamentet om bestemmelserne for parlamentarisk samarbejde |
| --- | --- |

an)

at høre Europa-Parlamentet om bestemmelserne for parlamentarisk samarbejde

| ao) | at indføje klare benchmarks for gennemførelsen af associeringsaftalen og indarbejde overvågningsmekanismer, herunder en bestemmelse om regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

ao)

at indføje klare benchmarks for gennemførelsen af associeringsaftalen og indarbejde overvågningsmekanismer, herunder en bestemmelse om regelmæssige rapporter til Europa-Parlamentet

| ap) | at yde målrettet finansiel og teknisk bistand til Georgien for at bidrage til at sikre, at landet kan opfylde de forpligtelser, der følger af forhandlingerne og associeringsaftalen og den fuldstændige gennemførelse af denne, idet der fortsat stilles omfattende programmer til opbygning af institutioner til rådighed; at stille flere ressourcer til rådighed til udvikling af den administrative kapacitet hos de lokale og regionale myndigheder med hjælp fra foranstaltningerne fra det østlige partnerskab, til partnerskabsprogrammer, rådgivning på højt niveau, uddannelsesprogrammer og udvekslingsprogrammer for arbejdstagere samt praktikophold og stipendier til erhvervsfaglig uddannelse |
| --- | --- |

ap)

at yde målrettet finansiel og teknisk bistand til Georgien for at bidrage til at sikre, at landet kan opfylde de forpligtelser, der følger af forhandlingerne og associeringsaftalen og den fuldstændige gennemførelse af denne, idet der fortsat stilles omfattende programmer til opbygning af institutioner til rådighed; at stille flere ressourcer til rådighed til udvikling af den administrative kapacitet hos de lokale og regionale myndigheder med hjælp fra foranstaltningerne fra det østlige partnerskab, til partnerskabsprogrammer, rådgivning på højt niveau, uddannelsesprogrammer og udvekslingsprogrammer for arbejdstagere samt praktikophold og stipendier til erhvervsfaglig uddannelse

| aq) | i overensstemmelse med fælleserklæringen om en ny reaktion på et naboskab i forandring at øge EU's støtte til civilsamfundsorganisationer og medierne i Georgien for at sætte disse i stand til at sikre intern overvågning af og større ansvarlighed for de reformer og forpligtelser, som regeringen har påtaget sig |
| --- | --- |

aq)

i overensstemmelse med fælleserklæringen om en ny reaktion på et naboskab i forandring at øge EU's støtte til civilsamfundsorganisationer og medierne i Georgien for at sætte disse i stand til at sikre intern overvågning af og større ansvarlighed for de reformer og forpligtelser, som regeringen har påtaget sig

| ar) | at tilskynde EU-forhandlerne til at fortsætte det gode samarbejde med Europa-Parlamentet og fortløbende give oplysninger, ledsaget af dokumentation, om fremskridt i forhandlingerne i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder, at Europa-Parlamentet skal straks underrettes fuldt ud i alle faser af proceduren; |
| --- | --- |

ar)

at tilskynde EU-forhandlerne til at fortsætte det gode samarbejde med Europa-Parlamentet og fortløbende give oplysninger, ledsaget af dokumentation, om fremskridt i forhandlingerne i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder, at Europa-Parlamentet skal straks underrettes fuldt ud i alle faser af proceduren;

*

* *

2.   pålægger sin formand at sende denne beslutning med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten samt til Georgien til orientering.

---

(1)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 26.

(2)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 136.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0153.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/143

---

Torsdag den 17. november 2011Integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde

P7_TA(2011)0515

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentets arbejde (2011/2151(INI))

2013/C 153 E/19

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den fjerde verdenskvindekonference afholdt i Beijing i september 1995, til den herunder vedtagne erklæring og handlingsplan og til de efterfølgende dokumenter, som udsprang heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde verdenskvindekonference afholdt i Beijing i september 1995, til den herunder vedtagne erklæring og handlingsplan og til de efterfølgende dokumenter, som udsprang heraf,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, som fremhæver de værdier, der er fælles for medlemsstaterne, herunder pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, som fremhæver de værdier, der er fælles for medlemsstaterne, herunder pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 1, 2, 3, 4, 5, 21 og 23, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 1, 2, 3, 4, 5, 21 og 23,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som Det Europæiske Råd vedtog i marts 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), som Det Europæiske Råd vedtog i marts 2011 (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015" (KOM(2010)0491),

| — | der henviser til den omfattende rapport udarbejdet under det svenske formandskab for Den Europæiske Union i 2009 med titlen "Beijing + 15: The Platform for Action and the European Union", der identificerer de hindringer, der for øjeblikket står i vejen for en fuldstændig gennemførelse af ligestilling mellem kønnene, |
| --- | --- |

—

der henviser til den omfattende rapport udarbejdet under det svenske formandskab for Den Europæiske Union i 2009 med titlen "Beijing + 15: The Platform for Action and the European Union", der identificerer de hindringer, der for øjeblikket står i vejen for en fuldstændig gennemførelse af ligestilling mellem kønnene,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 2.-3. juni 2005, hvori medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at styrke de institutionelle mekanismer til fremme af ligestilling og skabe rammer for vurdering af gennemførelsen af Beijing-handlingsplanen med henblik på at skabe en mere sammenhængende og systematisk overvågning af fremskridtene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 2.-3. juni 2005, hvori medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at styrke de institutionelle mekanismer til fremme af ligestilling og skabe rammer for vurdering af gennemførelsen af Beijing-handlingsplanen med henblik på at skabe en mere sammenhængende og systematisk overvågning af fremskridtene,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 1995 om den fjerde internationale kvindekonference i Beijing: "Ligestilling, udvikling og fred" (2), af 10. marts 2005 om opfølgningen af den fjerde verdenskvindekonference - Handlingsprogrammet Platform for Action (Beijing+10) (3) samt af 25. februar 2010 om Beijing +15 - FN's handlingsplan for ligestilling (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 1995 om den fjerde internationale kvindekonference i Beijing: "Ligestilling, udvikling og fred" (2), af 10. marts 2005 om opfølgningen af den fjerde verdenskvindekonference - Handlingsprogrammet Platform for Action (Beijing+10) (3) samt af 25. februar 2010 om Beijing +15 - FN's handlingsplan for ligestilling (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2003 om integrering af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2003 om integrering af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. januar 2007 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgsarbejdet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. januar 2007 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgsarbejdet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. april 2009 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgs- og delegationsarbejdet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. april 2009 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgs- og delegationsarbejdet (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. maj 2009 om ligestillingsaspektet i EU's eksterne forbindelser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. maj 2009 om ligestillingsaspektet i EU's eksterne forbindelser (8),

| — | der henviser til det pionerarbejde, Europarådet har gjort for integreringen af ligestillingsaspektet, herunder navnlig til erklæringen "Making Gender Equality a Reality" fra det 119. møde i Ministerkomiteen (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til det pionerarbejde, Europarådet har gjort for integreringen af ligestillingsaspektet, herunder navnlig til erklæringen "Making Gender Equality a Reality" fra det 119. møde i Ministerkomiteen (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0351/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0351/2011),

| A. | der påpeger, at integreringen af kønsaspektet ikke kun går ud på at fremme ligestilling via gennemførelse af specifikke foranstaltninger til støtte for kvinder eller, i visse tilfælde, det underrepræsenterede køn, men sigter på at mobilisere alle generelle politikker og foranstaltninger med det specifikke formål at opnå ligestilling; |
| --- | --- |

A.

der påpeger, at integreringen af kønsaspektet ikke kun går ud på at fremme ligestilling via gennemførelse af specifikke foranstaltninger til støtte for kvinder eller, i visse tilfælde, det underrepræsenterede køn, men sigter på at mobilisere alle generelle politikker og foranstaltninger med det specifikke formål at opnå ligestilling;

| B. | der henviser til FN har etableret "UN Women", som med virkning fra 1. januar 2011 har forstærket de institutionelle ordninger i FN-systemet til støtte for ligestilling og kvinders myndiggørelse med udgangspunkt i Beijing-erklæringen og Beijing-handlingsprogrammet (10); |
| --- | --- |

B.

der henviser til FN har etableret "UN Women", som med virkning fra 1. januar 2011 har forstærket de institutionelle ordninger i FN-systemet til støtte for ligestilling og kvinders myndiggørelse med udgangspunkt i Beijing-erklæringen og Beijing-handlingsprogrammet (10);

| C. | der henviser til, at artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde knæsætter princippet om integrering af kønsaspektet ved at fastslå, at Unionen i alle sine aktiviteter tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde knæsætter princippet om integrering af kønsaspektet ved at fastslå, at Unionen i alle sine aktiviteter tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder;

| D. | der henviser til, at princippet om kønnenes ligestilling er fastlagt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, ifølge hvilken Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at princippet om kønnenes ligestilling er fastlagt i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, ifølge hvilken Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, og at dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd;

| E. | der henviser til, at integreringen af kønsaspektet i Parlamentets lovgivningsmæssige og politiske arbejde i nogle tilfælde bedst kan opnås ved at stille målrettede ændringsforslag til udkast til betænkninger i hovedudvalget i form af ændringsforslag om kønsmainstreaming - en strategi, der har været aktivt forfulgt af Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling siden 2009; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at integreringen af kønsaspektet i Parlamentets lovgivningsmæssige og politiske arbejde i nogle tilfælde bedst kan opnås ved at stille målrettede ændringsforslag til udkast til betænkninger i hovedudvalget i form af ændringsforslag om kønsmainstreaming - en strategi, der har været aktivt forfulgt af Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling siden 2009;

| F. | der henviser til, at denne fremgangsmåde med held har været anvendt til at integrere kønsaspektet i de nylige betænkninger af 18. maj 2010 om "nøglekompetencer i en verden under forandring: gennemførelse af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010" (11) og af 8. juni 2011 om "den foreløbige evaluering af EU's syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration" (12); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at denne fremgangsmåde med held har været anvendt til at integrere kønsaspektet i de nylige betænkninger af 18. maj 2010 om "nøglekompetencer i en verden under forandring: gennemførelse af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010" (11) og af 8. juni 2011 om "den foreløbige evaluering af EU's syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration" (12);

| G. | der henviser til, at medlemsstaterne har underskrevet alle store internationale rammeaftaler om ligestilling og om kvinders rettigheder, og at der findes en række politikdokumenter herom på EU-plan; der imidlertid samtidig påpeger nødvendigheden af at forstærke den indsats, der gøres i praksis for at styrke integreringen af kønsaspektet og kvinders myndiggørelse, idet der kun er gjort beskedne fremskridt med gennemførelsen af de eksisterende politikdokumenter, ligesom der ikke er afsat tilstrækkelige budgetmidler til ligestillingsspørgsmål; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemsstaterne har underskrevet alle store internationale rammeaftaler om ligestilling og om kvinders rettigheder, og at der findes en række politikdokumenter herom på EU-plan; der imidlertid samtidig påpeger nødvendigheden af at forstærke den indsats, der gøres i praksis for at styrke integreringen af kønsaspektet og kvinders myndiggørelse, idet der kun er gjort beskedne fremskridt med gennemførelsen af de eksisterende politikdokumenter, ligesom der ikke er afsat tilstrækkelige budgetmidler til ligestillingsspørgsmål;

| H. | der henviser til, at Kommissionen ud over sin strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd (2010-2015) har opstillet specifikke mål, som skal opfyldes af hvert af dets generaldirektorater - et tegn på, at EU bevæger sig hen imod et mere holistisk og sammenhængende tilgang til integreringen af kønsaspektet (13); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen ud over sin strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd (2010-2015) har opstillet specifikke mål, som skal opfyldes af hvert af dets generaldirektorater - et tegn på, at EU bevæger sig hen imod et mere holistisk og sammenhængende tilgang til integreringen af kønsaspektet (13);

| I. | der henviser til, at Kommissionen inden for rammerne af sit kvindecharter (14) har forpligtet sig til at styrke kønsperspektivet i alle sine politikker i hele sin embedsperiode; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen inden for rammerne af sit kvindecharter (14) har forpligtet sig til at styrke kønsperspektivet i alle sine politikker i hele sin embedsperiode;

| J. | der henviser til, at Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE) har til opgave at udvikle, analysere, evaluere og udbrede kendskabet til metodiske redskaber for at støtte integrationen af ligestilling mellem mænd og kvinder i alle fællesskabspolitikker og de heraf afledte nationale politikker og støtte integreringen af kønsaspektet i alle Fællesskabets institutioner og organer (15); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE) har til opgave at udvikle, analysere, evaluere og udbrede kendskabet til metodiske redskaber for at støtte integrationen af ligestilling mellem mænd og kvinder i alle fællesskabspolitikker og de heraf afledte nationale politikker og støtte integreringen af kønsaspektet i alle Fællesskabets institutioner og organer (15);

| K. | der påpeger behovet for et snævert samarbejde med EIGE i forbindelse med dettes indsats for at udbrede kendskabet til nøjagtige metodiske redskaber og med henblik på en mere effektiv evaluering af kønsaspektets integrering i Parlamentets arbejde; |
| --- | --- |

K.

der påpeger behovet for et snævert samarbejde med EIGE i forbindelse med dettes indsats for at udbrede kendskabet til nøjagtige metodiske redskaber og med henblik på en mere effektiv evaluering af kønsaspektets integrering i Parlamentets arbejde;

| L. | der henviser til, at Kommissionen har til hensigt at gøre kønsaspektet til en integrerende del af sin politikformulering, herunder via kønsrelaterede konsekvensvurderinger og evalueringsprocesser, og har udformet en vejledning ("Guide to gender impact assessment") til dette formål (16); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen har til hensigt at gøre kønsaspektet til en integrerende del af sin politikformulering, herunder via kønsrelaterede konsekvensvurderinger og evalueringsprocesser, og har udformet en vejledning ("Guide to gender impact assessment") til dette formål (16);

| M. | der påpeger, at politikken for integrering af kønsaspektet supplerer, men ikke erstatter de specifikke ligestillingspolitikker og positive særbehandlingsforanstaltninger, idet der er tale om en tostrenget tilgang med det formål at opnå ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

M.

der påpeger, at politikken for integrering af kønsaspektet supplerer, men ikke erstatter de specifikke ligestillingspolitikker og positive særbehandlingsforanstaltninger, idet der er tale om en tostrenget tilgang med det formål at opnå ligestilling mellem kønnene;

| N. | der påpeger, at forskelsbehandling på grund af køn har negativ indvirkning på transkønnede personer, og at Europa-Parlamentets, Kommissionens og flere medlemsstaters arbejde på ligestillingsområdet i stigende grad omfatter kønsidentitet; |
| --- | --- |

N.

der påpeger, at forskelsbehandling på grund af køn har negativ indvirkning på transkønnede personer, og at Europa-Parlamentets, Kommissionens og flere medlemsstaters arbejde på ligestillingsområdet i stigende grad omfatter kønsidentitet;

| O. | der henviser til, at de fleste af Parlamentets udvalg generelt lægger vægt på integreringen af kønsaspektet (f.eks. som led i deres lovgivningsarbejde, deres institutionelle forhold til Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, i forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplaner for ligestilling m.m.), medens et mindretal af udvalgene sjældent eller aldrig beskæftiger sig med spørgsmålet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de fleste af Parlamentets udvalg generelt lægger vægt på integreringen af kønsaspektet (f.eks. som led i deres lovgivningsarbejde, deres institutionelle forhold til Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, i forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplaner for ligestilling m.m.), medens et mindretal af udvalgene sjældent eller aldrig beskæftiger sig med spørgsmålet;

| 1. | forpligter sig til med mellemrum at vedtage og gennemføre politikplaner for integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentet med det overordnede mål at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd gennem en reel og effektiv integration af kønsaspektet i alle politikker og aktiviteter, således at de forskellige foranstaltningers virkninger for henholdsvis kvinder og mænd vurderes, eksisterende initiativer koordineres, og målsætninger og prioriteringer samt midlerne til at nå dem specificeres; |
| --- | --- |

1.

forpligter sig til med mellemrum at vedtage og gennemføre politikplaner for integrering af kønsaspektet i Europa-Parlamentet med det overordnede mål at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd gennem en reel og effektiv integration af kønsaspektet i alle politikker og aktiviteter, således at de forskellige foranstaltningers virkninger for henholdsvis kvinder og mænd vurderes, eksisterende initiativer koordineres, og målsætninger og prioriteringer samt midlerne til at nå dem specificeres;

| 2. | finder, at dets politikplan for den kommende treårsperiode bør gå ud på at opnå en mere konsekvent og effektiv integrering af kønsaspektet i alt Parlamentets arbejde på grundlag af følgende prioriteter:






  a) | et fortsat engagement i Parlamentets Præsidium gennem arbejdet i Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed |
| --- | --- | --- |

2.

finder, at dets politikplan for den kommende treårsperiode bør gå ud på at opnå en mere konsekvent og effektiv integrering af kønsaspektet i alt Parlamentets arbejde på grundlag af følgende prioriteter:

a)

et fortsat engagement i Parlamentets Præsidium gennem arbejdet i Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed

| b) | en dobbelt strategi for integrering af kønsaspektet i Parlamentets aktiviteter, dels gennem en effektiv indsat fra det ansvarlige udvalgs side, dels ved at integrere kønsaspektet i de øvrige udvalgs og delegationers arbejde |
| --- | --- |

b)

en dobbelt strategi for integrering af kønsaspektet i Parlamentets aktiviteter, dels gennem en effektiv indsat fra det ansvarlige udvalgs side, dels ved at integrere kønsaspektet i de øvrige udvalgs og delegationers arbejde

| c) | bevidsthed om behovet for at opnå en ligelig kønsfordeling i beslutningsprocesserne, hvilket skal ske ved at øge repræsentationen af kvinder i Parlamentets styrende organer, i de politiske gruppers bestyrelser og udvalgenes og delegationernes formandskaber, i sammensætningen af delegationer og andre missioner, såsom valgobservationsdelegationer, samt ved at øge repræsentationen af mænd på områder, hvor de er underrepræsenterede |
| --- | --- |

c)

bevidsthed om behovet for at opnå en ligelig kønsfordeling i beslutningsprocesserne, hvilket skal ske ved at øge repræsentationen af kvinder i Parlamentets styrende organer, i de politiske gruppers bestyrelser og udvalgenes og delegationernes formandskaber, i sammensætningen af delegationer og andre missioner, såsom valgobservationsdelegationer, samt ved at øge repræsentationen af mænd på områder, hvor de er underrepræsenterede

| d) | indarbejdelse af en kønsspecifik analyse i alle faser af budgetproceduren for at sikre, at der tages ligeligt hensyn til kvinders og mænds behov og prioriteringer, og at EU-bevillingers indvirkning på kvinder og mænd vurderes |
| --- | --- |

d)

indarbejdelse af en kønsspecifik analyse i alle faser af budgetproceduren for at sikre, at der tages ligeligt hensyn til kvinders og mænds behov og prioriteringer, og at EU-bevillingers indvirkning på kvinder og mænd vurderes

| e) | en effektiv presse- og informationspolitik, der systematisk inddrager ligestillingsaspektet og undgår kønsstereotyper |
| --- | --- |

e)

en effektiv presse- og informationspolitik, der systematisk inddrager ligestillingsaspektet og undgår kønsstereotyper

| f) | fortsat fremlæggelse af regelmæssige rapporter til Plenarforsamlingen om fremskridtene i integreringen af kønsaspektet i arbejdet i Parlamentets udvalg og delegationer |
| --- | --- |

f)

fortsat fremlæggelse af regelmæssige rapporter til Plenarforsamlingen om fremskridtene i integreringen af kønsaspektet i arbejdet i Parlamentets udvalg og delegationer

| g) | fokusering på behovet for tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer, således at Parlamentets organer udstyres med de nødvendige redskaber, herunder kønsspecifikke analyse- og vurderingsværktøjer, med relevant kønsspecifik ekspertise (forskning og dokumentation, særligt uddannet personale, eksperter) samt med kønsspecifikke data og statistikker; opfordrer i den forbindelse sekretariatet til at arrangere en løbende udveksling af bedste praksis og netværkssamarbejde samt uddannelse i kønsmainstreaming og kønsbudgettering for Parlamentets personale |
| --- | --- |

g)

fokusering på behovet for tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer, således at Parlamentets organer udstyres med de nødvendige redskaber, herunder kønsspecifikke analyse- og vurderingsværktøjer, med relevant kønsspecifik ekspertise (forskning og dokumentation, særligt uddannet personale, eksperter) samt med kønsspecifikke data og statistikker; opfordrer i den forbindelse sekretariatet til at arrangere en løbende udveksling af bedste praksis og netværkssamarbejde samt uddannelse i kønsmainstreaming og kønsbudgettering for Parlamentets personale

| h) | fortsat udvikling af Parlamentets netværk for integrering af kønsaspektet (Gender Mainstreaming Network) bestående af medlemmer, som de enkelte udvalg har udpeget til at forestå integreringen af kønsaspektet i deres arbejde |
| --- | --- |

h)

fortsat udvikling af Parlamentets netværk for integrering af kønsaspektet (Gender Mainstreaming Network) bestående af medlemmer, som de enkelte udvalg har udpeget til at forestå integreringen af kønsaspektet i deres arbejde

| i) | opmærksomhed på betydningen af at anvende specifikke termer og definitioner, der overholder de internationale normer, når der tales om integrering af kønsaspektet |
| --- | --- |

i)

opmærksomhed på betydningen af at anvende specifikke termer og definitioner, der overholder de internationale normer, når der tales om integrering af kønsaspektet

| j) | metodologisk og analytisk støtte fra EIGE; |
| --- | --- |

j)

metodologisk og analytisk støtte fra EIGE;

| 3. | anmoder sit kompetente udvalg om at undersøge, hvordan den procedure, hvorved Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling vedtager ændringsforslag til en konkret betænkning med henblik på at belyse de kønsmæssige aspekter af et politisk tema under hensyntagen til det berørte udvalgs tidsfrister og procedurer, bedst kan indarbejdes i forretningsordenen; |
| --- | --- |

3.

anmoder sit kompetente udvalg om at undersøge, hvordan den procedure, hvorved Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling vedtager ændringsforslag til en konkret betænkning med henblik på at belyse de kønsmæssige aspekter af et politisk tema under hensyntagen til det berørte udvalgs tidsfrister og procedurer, bedst kan indarbejdes i forretningsordenen;

| 4. | opfordrer de af Parlamentets udvalg, der har ansvar for den flerårige finansielle ramme (FFR) og strukturfondene, til at vurdere de ligestillingsmæssige virkninger af de foreslåede udgiftsprioriteringer, indtægtskilder og styringsværktøjer forud for vedtagelsen af FFR for at sikre, at post-2013-FFR'en tager hensyn til ligestillingsaspektet, og til at sørge for, at alle EU-finansieringsprogrammer har ligestillingsmål i deres grundforordninger og afsætter specifikke midler til foranstaltninger med dette formål; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de af Parlamentets udvalg, der har ansvar for den flerårige finansielle ramme (FFR) og strukturfondene, til at vurdere de ligestillingsmæssige virkninger af de foreslåede udgiftsprioriteringer, indtægtskilder og styringsværktøjer forud for vedtagelsen af FFR for at sikre, at post-2013-FFR'en tager hensyn til ligestillingsaspektet, og til at sørge for, at alle EU-finansieringsprogrammer har ligestillingsmål i deres grundforordninger og afsætter specifikke midler til foranstaltninger med dette formål;

| 5. | lykønsker Parlamentets Gender Mainstreaming Network og de parlamentariske udvalg, der har omsat princippet om kønsmainstreaming til praksis i deres arbejde, og opfordrer de øvrige udvalg til at sikre, at de er engageret i strategien for kønsmainstreaming og omsætter den til praksis i deres arbejde; |
| --- | --- |

5.

lykønsker Parlamentets Gender Mainstreaming Network og de parlamentariske udvalg, der har omsat princippet om kønsmainstreaming til praksis i deres arbejde, og opfordrer de øvrige udvalg til at sikre, at de er engageret i strategien for kønsmainstreaming og omsætter den til praksis i deres arbejde;

| 6. | understreger nødvendigheden af, at Parlamentets udvalg råder over hensigtsmæssige redskaber, der kan sætte dem i stand til at opnå en god forståelse af kønsmainstreaming, f.eks. kønsspecifikke indikatorer, oplysninger og statistikker, samt at fordelingen af budgetmidler sker ud fra et ligestillingssynspunkt, idet udvalgene tilskyndes til at udnytte intern ekspertviden (det relevante udvalgs sekretariat, temaafdeling, bibliotek osv.) og ekstern ekspertviden fra andre lokale, regionale, nationale eller overnationale offentlige som private institutioner samt små, mellemstore og store virksomheder og universiteter, der beskæftiger sig med ligestilling; |
| --- | --- |

6.

understreger nødvendigheden af, at Parlamentets udvalg råder over hensigtsmæssige redskaber, der kan sætte dem i stand til at opnå en god forståelse af kønsmainstreaming, f.eks. kønsspecifikke indikatorer, oplysninger og statistikker, samt at fordelingen af budgetmidler sker ud fra et ligestillingssynspunkt, idet udvalgene tilskyndes til at udnytte intern ekspertviden (det relevante udvalgs sekretariat, temaafdeling, bibliotek osv.) og ekstern ekspertviden fra andre lokale, regionale, nationale eller overnationale offentlige som private institutioner samt små, mellemstore og store virksomheder og universiteter, der beskæftiger sig med ligestilling;

| 7. | glæder sig over de konkrete initiativer, som en række parlamentariske udvalg har taget på dette område, herunder initiativbetænkningen om kvinders rolle i landbruget og landdistrikterne fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Fiskeriudvalgets offentlige høring om kvinders rolle i den bæredygtige udvikling af fiskeriområder; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over de konkrete initiativer, som en række parlamentariske udvalg har taget på dette område, herunder initiativbetænkningen om kvinders rolle i landbruget og landdistrikterne fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Fiskeriudvalgets offentlige høring om kvinders rolle i den bæredygtige udvikling af fiskeriområder;

| 8. | konkluderer ud fra svarene på det spørgeskema, der er fremsendt til formænd og næstformænd med ansvar for kønsmainstreaming i de parlamentariske udvalg, at den indsats, der gøres for kønsmainstreaming i Parlamentets udvalg, varierer meget og sker på et frivilligt grundlag, samt at der fokuseres meget på kønsaspektet på nogle områder og kun lidt eller tilsyneladende slet ikke på andre; |
| --- | --- |

8.

konkluderer ud fra svarene på det spørgeskema, der er fremsendt til formænd og næstformænd med ansvar for kønsmainstreaming i de parlamentariske udvalg, at den indsats, der gøres for kønsmainstreaming i Parlamentets udvalg, varierer meget og sker på et frivilligt grundlag, samt at der fokuseres meget på kønsaspektet på nogle områder og kun lidt eller tilsyneladende slet ikke på andre;

| 9. | påskønner den indsats, som de interparlamentariske delegationer og valgobservationsmissioner gør i deres forbindelser med tredjelandes parlamenter for at kaste lys over spørgsmål vedrørende ligestilling og kvinders myndiggørelse ved at foretage en mere systematisk overvågning og opfølgning af emner såsom kønslemlæstelse af kvinder og mødredødelighed og ved at arbejde tættere sammen med Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling om organisering af fælles møder og udveksling af oplysninger på disse områder; |
| --- | --- |

9.

påskønner den indsats, som de interparlamentariske delegationer og valgobservationsmissioner gør i deres forbindelser med tredjelandes parlamenter for at kaste lys over spørgsmål vedrørende ligestilling og kvinders myndiggørelse ved at foretage en mere systematisk overvågning og opfølgning af emner såsom kønslemlæstelse af kvinder og mødredødelighed og ved at arbejde tættere sammen med Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling om organisering af fælles møder og udveksling af oplysninger på disse områder;

| 10. | anmoder Kommissionen om på en mere konsekvent og systematisk facon at fokusere på og prioritere spørgsmålet om kønsskævheder i programmeringen og gennemførelsen af alle politikker og understreger, at integreringen af kønsaspektet i alle politikker bør forbedres for at nå målene for ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

10.

anmoder Kommissionen om på en mere konsekvent og systematisk facon at fokusere på og prioritere spørgsmålet om kønsskævheder i programmeringen og gennemførelsen af alle politikker og understreger, at integreringen af kønsaspektet i alle politikker bør forbedres for at nå målene for ligestilling mellem kønnene;

| 11. | gentager behovet for at fokusere på de faktorer i forholdet mellem kønnene, som skaber og fastholder uligheder; |
| --- | --- |

11.

gentager behovet for at fokusere på de faktorer i forholdet mellem kønnene, som skaber og fastholder uligheder;

| 12. | finder, at Parlamentets indsats for kønsmainstreaming også bør omfatte kønsidentitet, herunder en vurdering af politikkers og aktiviteters indvirkning på transkønnede personer; opfordrer Kommissionen til at inddrage hensynet til kønsidentitet i alle aktiviteter og politikker på ligestillingsområdet; |
| --- | --- |

12.

finder, at Parlamentets indsats for kønsmainstreaming også bør omfatte kønsidentitet, herunder en vurdering af politikkers og aktiviteters indvirkning på transkønnede personer; opfordrer Kommissionen til at inddrage hensynet til kønsidentitet i alle aktiviteter og politikker på ligestillingsområdet;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådet. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådet.

---

(1)  Bilag til Rådets konklusioner af 7. marts 2011.

(2)  EFT C 166 af 3.7.1995, s. 92.

(3)  EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 247.

(4)  EUT C 348E af 21.12.2010, s. 11.

(5)  EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 384.

(6)  EUT C 244 E af 18.10.2007, s. 225.

(7)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 18.

(8)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 32.

(9)  119. møde i Europarådets Ministerkomité, Madrid den 12. maj 2009.

(10)  Resolution 64/289 af 21. juli 2010 fra FN's Generalforsamling om sammenhæng i hele FN-systemet (system-wide coherence).

(11)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 8.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0256.

(13)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: "Actions to implement the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015" (SEC(2010)1079/2).

(14)  Kommissionens meddelelse, "Fornyet vilje til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder: et kvindecharter" (KOM(2010)0078).

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1922/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling mellem mænd og kvinder (EUT L 403 af 30.12.2006, s. 9).

(16)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4376&langId=en.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/148

---

Torsdag den 17. november 2011Bekæmpelse af ulovligt fiskeri på globalt plan

P7_TA(2011)0516

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om bekæmpelse af ulovligt fiskeri på globalt plan - EU's rolle (2010/2210(INI))

2013/C 153 E/20

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's havretskonvention af 10. december 1982, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's havretskonvention af 10. december 1982,

| — | der henviser til konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og Rio-erklæringen om miljø og udvikling vedtaget på De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling i juni 1992, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) og Rio-erklæringen om miljø og udvikling vedtaget på De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling i juni 1992,

| — | der henviser til aftalen om fremme af fiskerfartøjers overholdelse af internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på det åbne hav godkendt af FN’s Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) på den 27. samling i FAO-konferencen i november 1993 ("overholdelsesaftalen"), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen om fremme af fiskerfartøjers overholdelse af internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på det åbne hav godkendt af FN’s Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) på den 27. samling i FAO-konferencen i november 1993 ("overholdelsesaftalen"),

| — | der henviser til aftalen af 1995 om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande ("New York-aftalen om fiskebestande" - UNFSA fra august 1995), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen af 1995 om gennemførelse af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande ("New York-aftalen om fiskebestande" - UNFSA fra august 1995),

| — | der henviser til FAO's adfærdskodeks for et ansvarligt fiskeri, vedtaget på FAO-konferencen i oktober 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's adfærdskodeks for et ansvarligt fiskeri, vedtaget på FAO-konferencen i oktober 1995,

| — | der henviser til konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ("Århuskonventionen") vedtaget i juni 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ("Århuskonventionen") vedtaget i juni 1998,

| — | der henviser til FAO’s internationale handlingsplan, der tager sigte på at forebygge, afværge og eliminere ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IPOA-IUU), som blev godkendt af FAO’s råd i juni 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO’s internationale handlingsplan, der tager sigte på at forebygge, afværge og eliminere ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IPOA-IUU), som blev godkendt af FAO’s råd i juni 2001,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse fra maj 2002 om en EF-handlingsplan for bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (KOM(2002)0180), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse fra maj 2002 om en EF-handlingsplan for bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (KOM(2002)0180),

| — | der henviser til sluterklæringen fra verdenstopmødet om bæredygtig udvikling, der blev afholdt i Johannesburg fra 26. august til 4. september 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen fra verdenstopmødet om bæredygtig udvikling, der blev afholdt i Johannesburg fra 26. august til 4. september 2002,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om EF-handlingsplanen for bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om EF-handlingsplanen for bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri ("IUU-forordningen") (2), Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (3) og Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri ("IUU-forordningen") (2), Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (3) og Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (4),

| — | der henviser til FAO-aftalen om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, vedtaget på FAO-konferencens 36. samling, der blev afholdt i Rom i november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO-aftalen om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, vedtaget på FAO-konferencens 36. samling, der blev afholdt i Rom i november 2009,

| — | der henviser til rapporten fra 2011 fra FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC) om transnational organiseret kriminalitet, der finder sted i fiskeriindustrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2011 fra FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC) om transnational organiseret kriminalitet, der finder sted i fiskeriindustrien,

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra Det Fælles Forskningscenter, JRC Reference Report "Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector - Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability" udgivet 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra Det Fælles Forskningscenter, JRC Reference Report "Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector - Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability" udgivet 2011,

| — | der henviser til den forestående FN-konference om bæredygtig udvikling (UNCSD), der skal afholdes i juni 2012 i Brasilien, |
| --- | --- |

—

der henviser til den forestående FN-konference om bæredygtig udvikling (UNCSD), der skal afholdes i juni 2012 i Brasilien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0362/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0362/2011),

| A. | der henviser til, at 71 % af planeten Jorden er dækket af hav, som indeholder 16 gange så meget carbondioxid som landjorden, og spiller en grundlæggende rolle for hele planetens klima og livsgrundlag samt forsyner en væsentlig del af verdensbefolkningen med føde, udkomme, energi og transportruter, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 71 % af planeten Jorden er dækket af hav, som indeholder 16 gange så meget carbondioxid som landjorden, og spiller en grundlæggende rolle for hele planetens klima og livsgrundlag samt forsyner en væsentlig del af verdensbefolkningen med føde, udkomme, energi og transportruter,

| B. | der henviser til, at ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU) ifølge oplysninger udgør mellem 11 og 26 millioner ton om året, hvilket svarer til mindst 15 % af fangsterne på verdensplan, hvilket gør en økonomisk, social og miljømæssigt bæredygtig forvaltning af udnyttelsen af verdens havressourcer umulig, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU) ifølge oplysninger udgør mellem 11 og 26 millioner ton om året, hvilket svarer til mindst 15 % af fangsterne på verdensplan, hvilket gør en økonomisk, social og miljømæssigt bæredygtig forvaltning af udnyttelsen af verdens havressourcer umulig,

| C. | der henviser til, at den 10. konference mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed afholdt i oktober 2010 i Nagoya indførte den internationale forpligtelse til i hvert fald at halvere tabet af biologisk mangfoldighed inden 2020, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den 10. konference mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed afholdt i oktober 2010 i Nagoya indførte den internationale forpligtelse til i hvert fald at halvere tabet af biologisk mangfoldighed inden 2020,

| D. | der henviser til, at verdenshavene udgør 90 % af jordens levesteder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at verdenshavene udgør 90 % af jordens levesteder,

| E. | der henviser til, at to tredjedele af havene i verden er uden for national jurisdiktion, og der mangler omfattende politikker til forvaltning af de internationale farvande (åbent hav), der for øjeblikket er omfattet af fragmentariske love baseret på principperne fra det 17. århundrede om frihed på havene, idet mange af de miljøprincipper, der længe har været gældende for landjord og luft, er blevet ignoreret, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at to tredjedele af havene i verden er uden for national jurisdiktion, og der mangler omfattende politikker til forvaltning af de internationale farvande (åbent hav), der for øjeblikket er omfattet af fragmentariske love baseret på principperne fra det 17. århundrede om frihed på havene, idet mange af de miljøprincipper, der længe har været gældende for landjord og luft, er blevet ignoreret,

| F. | der henviser til, at et af formålene med FAO's aftale om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, er at fjerne "bekvemmelighedshavne", der udgør et tilflugtssted for IUU-fartøjer og fungerer som indrejsehavn for handel med ulovlige fangster, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et af formålene med FAO's aftale om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, er at fjerne "bekvemmelighedshavne", der udgør et tilflugtssted for IUU-fartøjer og fungerer som indrejsehavn for handel med ulovlige fangster,

| G. | der henviser til, at den nye EU-kontrolpakke, der består af forordningen om ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, kontrolforordningen og forordningen om fiskeritilladelser, udgør et omfattende sæt instrumenter til at bekæmpe denne svøbe for havene, eftersom den specificerer flag-, kyst-, havne- og markedsstatsansvaret for både EU-medlemsstater og tredjelande; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den nye EU-kontrolpakke, der består af forordningen om ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, kontrolforordningen og forordningen om fiskeritilladelser, udgør et omfattende sæt instrumenter til at bekæmpe denne svøbe for havene, eftersom den specificerer flag-, kyst-, havne- og markedsstatsansvaret for både EU-medlemsstater og tredjelande;

| H. | der henviser til, at EU er verdens største importør af fiskeriprodukter og en af verdens store fiskerimagter, og at EU derfor har et stort ansvar med hensyn til at spille en afgørende rolle i bestræbelserne på at mobilisere det internationale samfund i kampen mod IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU er verdens største importør af fiskeriprodukter og en af verdens store fiskerimagter, og at EU derfor har et stort ansvar med hensyn til at spille en afgørende rolle i bestræbelserne på at mobilisere det internationale samfund i kampen mod IUU-fiskeri;

| 1. | mener, at IUU-fiskeri er en af de alvorligste farer, der truer verdenshavenes biologiske mangfoldighed; |
| --- | --- |

1.

mener, at IUU-fiskeri er en af de alvorligste farer, der truer verdenshavenes biologiske mangfoldighed;

| 2. | er overbevist om, at IUU-fiskeri er et betragteligt miljømæssigt og økonomisk problem i hele verden inden for både hav- og ferskvandsfiskeri, idet det undergraver fiskeriforvaltningsbestræbelserne, truer stabiliteten af fiskebestandene og fødevaresikkerheden samt forvrider markedet, hvilket har uoverskuelige sociale og økonomiske følger for samfundet som helhed, herunder for udviklingslandene; |
| --- | --- |

2.

er overbevist om, at IUU-fiskeri er et betragteligt miljømæssigt og økonomisk problem i hele verden inden for både hav- og ferskvandsfiskeri, idet det undergraver fiskeriforvaltningsbestræbelserne, truer stabiliteten af fiskebestandene og fødevaresikkerheden samt forvrider markedet, hvilket har uoverskuelige sociale og økonomiske følger for samfundet som helhed, herunder for udviklingslandene;

| 3. | understreger, at IUU-fiskeri og dermed forbundne kommercielle aktiviteter udgør urimelig konkurrence for fiskere og andre, der opererer på en lovlydig måde, og skaber økonomiske vanskeligheder for fiskersamfund, forbrugere og sektoren som helhed; |
| --- | --- |

3.

understreger, at IUU-fiskeri og dermed forbundne kommercielle aktiviteter udgør urimelig konkurrence for fiskere og andre, der opererer på en lovlydig måde, og skaber økonomiske vanskeligheder for fiskersamfund, forbrugere og sektoren som helhed;

| 4. | fremhæver den rolle på verdensplan, som EU har påtaget sig med den nye EU-kontrolpakke, der består af forordningen om ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, kontrolforordningen og forordningen om fiskeritilladelse; mener, at den udgør et omfattende sæt instrumenter til at bekæmpe denne svøbe for havene, eftersom den specificerer flag-, kyst-, havne- og markedsstatsansvaret for både EU-medlemsstater og tredjelande samt forpligtelser med hensyn til deres statsborgeres aktiviteter; opfordrer indtrængende til konsekvent anvendelse af disse instrumenter; |
| --- | --- |

4.

fremhæver den rolle på verdensplan, som EU har påtaget sig med den nye EU-kontrolpakke, der består af forordningen om ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, kontrolforordningen og forordningen om fiskeritilladelse; mener, at den udgør et omfattende sæt instrumenter til at bekæmpe denne svøbe for havene, eftersom den specificerer flag-, kyst-, havne- og markedsstatsansvaret for både EU-medlemsstater og tredjelande samt forpligtelser med hensyn til deres statsborgeres aktiviteter; opfordrer indtrængende til konsekvent anvendelse af disse instrumenter;

| 5. | understreger nødvendigheden af at øge koordineringen mellem Kommissionen, Fiskerikontrolagenturet og medlemsstaterne for at forbedre indsamlingen og udvekslingen af oplysninger og bidrage til nøje og gennemsigtig overholdelse af EU’s fiskerilovgivning; |
| --- | --- |

5.

understreger nødvendigheden af at øge koordineringen mellem Kommissionen, Fiskerikontrolagenturet og medlemsstaterne for at forbedre indsamlingen og udvekslingen af oplysninger og bidrage til nøje og gennemsigtig overholdelse af EU’s fiskerilovgivning;

| 6. | mener, at ansvaret for at sikre fartøjernes overholdelse af de relevante regler for forvaltning og andre regler, for oplysninger om fangst og fiskeriaktiviteter og for sikring af sporbarheden, bl.a. gennem godkendelse af fangstattester, skal forblive hos flagstaten, eftersom overdragelsen til en anden stat ville underminere kampen mod IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

6.

mener, at ansvaret for at sikre fartøjernes overholdelse af de relevante regler for forvaltning og andre regler, for oplysninger om fangst og fiskeriaktiviteter og for sikring af sporbarheden, bl.a. gennem godkendelse af fangstattester, skal forblive hos flagstaten, eftersom overdragelsen til en anden stat ville underminere kampen mod IUU-fiskeri;

| 7. | insisterer på, at Kommissionen og medlemsstaternes kontrolmyndigheder udrustes med tilstrækkelige ressourcer (menneskelige, finansielle, teknologiske), der giver dem mulighed for at gennemføre disse bestemmelser fuldt ud; |
| --- | --- |

7.

insisterer på, at Kommissionen og medlemsstaternes kontrolmyndigheder udrustes med tilstrækkelige ressourcer (menneskelige, finansielle, teknologiske), der giver dem mulighed for at gennemføre disse bestemmelser fuldt ud;

| 8. | understreger, at det er nødvendigt for EU’s troværdighed, at Kommissionen og medlemsstaterne identificerer og iværksætter sanktioner imod EU-aktører, der overtræder EU-lovgivningen, og mener i denne forbindelse, at der er et stykke vej endnu, før EU’s interne bekæmpelse af IUU på sit eget territorium er tilfredsstillende; |
| --- | --- |

8.

understreger, at det er nødvendigt for EU’s troværdighed, at Kommissionen og medlemsstaterne identificerer og iværksætter sanktioner imod EU-aktører, der overtræder EU-lovgivningen, og mener i denne forbindelse, at der er et stykke vej endnu, før EU’s interne bekæmpelse af IUU på sit eget territorium er tilfredsstillende;

| 9. | henstiller til medlemsstaterne og Kommissionen at sikre, at ulovligt fiskeri bekæmpes til havs og i indre farvande, og understreger nødvendigheden af at tage op til fornyet overvejelse, om kontrolmekanismerne og gennemførelsen heraf er tilstrækkelige; |
| --- | --- |

9.

henstiller til medlemsstaterne og Kommissionen at sikre, at ulovligt fiskeri bekæmpes til havs og i indre farvande, og understreger nødvendigheden af at tage op til fornyet overvejelse, om kontrolmekanismerne og gennemførelsen heraf er tilstrækkelige;

| 10. | opfordrer til, at man bruger revideringen af den fælles fiskeripolitik til at sikre incitamenter, der fremmer lovligt fiskeri til glæde for fiskerne, miljøet, forbrugerne og producenterne i EU; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at man bruger revideringen af den fælles fiskeripolitik til at sikre incitamenter, der fremmer lovligt fiskeri til glæde for fiskerne, miljøet, forbrugerne og producenterne i EU;

| 11. | opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2012 til at undersøge, hvorvidt der i EU eksisterer såkaldt fritidsfiskeri i et omfang, der reelt kan betegnes som IUU; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2012 til at undersøge, hvorvidt der i EU eksisterer såkaldt fritidsfiskeri i et omfang, der reelt kan betegnes som IUU;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med henblik på at oprette en "europæisk kystvagt" for at styrke den fælles overvågnings- og inspektionskapacitet og effektivt at bekæmpe nuværende og fremtidige farer på havet som f.eks. terrorisme, pirateri, IUU-fiskeri, menneskehandel eller sågar havforurening; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med henblik på at oprette en "europæisk kystvagt" for at styrke den fælles overvågnings- og inspektionskapacitet og effektivt at bekæmpe nuværende og fremtidige farer på havet som f.eks. terrorisme, pirateri, IUU-fiskeri, menneskehandel eller sågar havforurening;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte dens bestræbelser på at fremme udvekslingen af oplysninger med henblik på at integrere havovervågningen, især oplysninger, der sigter mod at harmonisere kystvagttjenester på europæisk plan; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte dens bestræbelser på at fremme udvekslingen af oplysninger med henblik på at integrere havovervågningen, især oplysninger, der sigter mod at harmonisere kystvagttjenester på europæisk plan;

| 14. | mener, at EU's mål i kampen mod IUU-fiskeri skal bakkes op af de nødvendige ressourcer, først og fremmest økonomiske, for at sikre deres fremme, hvilket betyder, at medlemsstaterne skal tildeles tilstrækkelige midler til, at de kan gennemføre de gældende forordninger; understreger ligeledes, at en hvilken som helst kommende vedtagelse af nye metoder (f.eks. elektroniske sporingssystemer osv.) skal sikre, at de nødvendige finansielle midler til gennemførelse heraf er til rådighed på EU-budgettet; |
| --- | --- |

14.

mener, at EU's mål i kampen mod IUU-fiskeri skal bakkes op af de nødvendige ressourcer, først og fremmest økonomiske, for at sikre deres fremme, hvilket betyder, at medlemsstaterne skal tildeles tilstrækkelige midler til, at de kan gennemføre de gældende forordninger; understreger ligeledes, at en hvilken som helst kommende vedtagelse af nye metoder (f.eks. elektroniske sporingssystemer osv.) skal sikre, at de nødvendige finansielle midler til gennemførelse heraf er til rådighed på EU-budgettet;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at offentliggøre årlige vurderinger af medlemsstaternes resultater med gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks regler, der påpeger eventuelle svage punkter, der kræver forbedring, og til at bruge alle tilgængelige midler til at sikre deres fulde overholdelse, herunder ved at identificere medlemsstater, der misligholder deres ansvar, med henblik på at skabe en pålidelig og gennemsigtig kontrolordning; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre årlige vurderinger af medlemsstaternes resultater med gennemførelsen af den fælles fiskeripolitiks regler, der påpeger eventuelle svage punkter, der kræver forbedring, og til at bruge alle tilgængelige midler til at sikre deres fulde overholdelse, herunder ved at identificere medlemsstater, der misligholder deres ansvar, med henblik på at skabe en pålidelig og gennemsigtig kontrolordning;

| 16. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at indføre en pointbaseret fiskeritilladelse som et yderligere redskab for medlemsstaterne til at identificere uregelmæssigheder på ethvert trin af markedskæden og til at indføre strenge sanktioner i tilfælde af overtrædelser; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over Kommissionens beslutning om at indføre en pointbaseret fiskeritilladelse som et yderligere redskab for medlemsstaterne til at identificere uregelmæssigheder på ethvert trin af markedskæden og til at indføre strenge sanktioner i tilfælde af overtrædelser;

| 17. | mener i betragtning af fiskebestandenes høje mobilitet, fiskerflåderne og den kapital, der ligger til grund for flåderne, samt fiskemarkedernes globale karakter, at ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri primært kan bekæmpes effektivt ved internationalt samarbejde, både bilateralt og multilateralt, samt omfattende, nøjagtig og rettidig information om fiskefartøjer, deres aktiviteter og fangster og andre relevante spørgsmål; |
| --- | --- |

17.

mener i betragtning af fiskebestandenes høje mobilitet, fiskerflåderne og den kapital, der ligger til grund for flåderne, samt fiskemarkedernes globale karakter, at ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri primært kan bekæmpes effektivt ved internationalt samarbejde, både bilateralt og multilateralt, samt omfattende, nøjagtig og rettidig information om fiskefartøjer, deres aktiviteter og fangster og andre relevante spørgsmål;

| 18. | opfordrer EU til at insistere kraftigt på, at tredjelande effektivt bekæmper IUU-fiskeri, herunder ved at fremme undertegnelse, ratifikation og gennemførelse af FAO’s aftale om havnestatsforanstaltninger, FN’s aftale om fiskebestande, FAO’s overholdelsesaftale og FN’s Havretskonvention samt de forskellige fangstdokumentationsordninger, der allerede er vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO’erne) i forbindelse med handelsaftaler, fiskeripartnerskabsaftaler og EU’s udviklingspolitik; |
| --- | --- |

18.

opfordrer EU til at insistere kraftigt på, at tredjelande effektivt bekæmper IUU-fiskeri, herunder ved at fremme undertegnelse, ratifikation og gennemførelse af FAO’s aftale om havnestatsforanstaltninger, FN’s aftale om fiskebestande, FAO’s overholdelsesaftale og FN’s Havretskonvention samt de forskellige fangstdokumentationsordninger, der allerede er vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO’erne) i forbindelse med handelsaftaler, fiskeripartnerskabsaftaler og EU’s udviklingspolitik;

| 19. | understreger behovet for at sikre, at alle de tredjelande, som EU har indgået en fiskeripartnerskabsaftale med, overholder Den Internationale Arbejderorganisation ILO's regler om de grundlæggende arbejdstagerrettigheder, navnlig dem, der handler om social dumping som følge af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

19.

understreger behovet for at sikre, at alle de tredjelande, som EU har indgået en fiskeripartnerskabsaftale med, overholder Den Internationale Arbejderorganisation ILO's regler om de grundlæggende arbejdstagerrettigheder, navnlig dem, der handler om social dumping som følge af IUU-fiskeri;

| 20. | understreger, at tidligere begrænsninger i overvågning af samt kontrol og tilsyn med fiskeriaktiviteter stort set er overvundet ved teknologiske fremskridt, herunder udvikling af rum- og satellitteknologi, og at nøglen til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri i dag hovedsagelig er op til regeringerne, der skal finde den politiske vilje til at handle effektivt og ansvarligt; |
| --- | --- |

20.

understreger, at tidligere begrænsninger i overvågning af samt kontrol og tilsyn med fiskeriaktiviteter stort set er overvundet ved teknologiske fremskridt, herunder udvikling af rum- og satellitteknologi, og at nøglen til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri i dag hovedsagelig er op til regeringerne, der skal finde den politiske vilje til at handle effektivt og ansvarligt;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at forfølge og retsforfølge fartøjer, ejere, firmaer, selskaber eller privatpersoner, der er involveret i IUU-fiskeriaktiviteter, herunder blanding af IUU-fangster med lovlige fangster, som de ville forfølge andre kriminelle, der overtrådte miljøbestemmelser eller økonomiske bestemmelser, med alvorlige sanktioner såsom permanent inddragelse af tilladelser eller nægtelse af adgang til havnefaciliteter, hvis dette er nødvendigt i tilfælde af alvorlige eller gentagne overtrædelser; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at forfølge og retsforfølge fartøjer, ejere, firmaer, selskaber eller privatpersoner, der er involveret i IUU-fiskeriaktiviteter, herunder blanding af IUU-fangster med lovlige fangster, som de ville forfølge andre kriminelle, der overtrådte miljøbestemmelser eller økonomiske bestemmelser, med alvorlige sanktioner såsom permanent inddragelse af tilladelser eller nægtelse af adgang til havnefaciliteter, hvis dette er nødvendigt i tilfælde af alvorlige eller gentagne overtrædelser;

| 22. | beklager det faktum, at der er blevet givet EU-støtte til fartøjer, der tidligere er blevet taget i ulovligt fiskeri; |
| --- | --- |

22.

beklager det faktum, at der er blevet givet EU-støtte til fartøjer, der tidligere er blevet taget i ulovligt fiskeri;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at ændre kravene for alle former for økonomisk bistand, således at der anvendes økonomiske sanktioner og afvisning af finansieringsmuligheder for ejerne af fartøjer, der beviseligt har fisket ulovligt; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at ændre kravene for alle former for økonomisk bistand, således at der anvendes økonomiske sanktioner og afvisning af finansieringsmuligheder for ejerne af fartøjer, der beviseligt har fisket ulovligt;

| 24. | henstiller indtrængende til Kommissionen at tilbageholde støtte fra Den Europæiske Fiskerifond til alle de fartøjer, der er involveret i IUU-aktiviteter; |
| --- | --- |

24.

henstiller indtrængende til Kommissionen at tilbageholde støtte fra Den Europæiske Fiskerifond til alle de fartøjer, der er involveret i IUU-aktiviteter;

| 25. | understreger behovet for at sikre større ansvar og oplysningspligt for fiskeriindustrien med henblik på at opnå en bæredygtig brug af havressourcer; mener, at forbedring af gennemsigtigheden i alle aspekter af fiskeriindustrien og dens aktiviteter, herunder vedtagelse af internationale kriterier til etablering af de reelle ejere af fartøjer samt de fiskerirettigheder eller -licenser, de besidder, og betingelser for deres offentliggørelse, samt overvågning af fiskerifartøjer i internationale farvande, er afgørende; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for at sikre større ansvar og oplysningspligt for fiskeriindustrien med henblik på at opnå en bæredygtig brug af havressourcer; mener, at forbedring af gennemsigtigheden i alle aspekter af fiskeriindustrien og dens aktiviteter, herunder vedtagelse af internationale kriterier til etablering af de reelle ejere af fartøjer samt de fiskerirettigheder eller -licenser, de besidder, og betingelser for deres offentliggørelse, samt overvågning af fiskerifartøjer i internationale farvande, er afgørende;

| 26. | mener, at EU skal foregå med et godt eksempel ved at vedtage og fremme en politik med gennemsigtighed i beslutningstagningen inden for forvaltningen af fiskeriet i internationale organer og i de tredjelande, som EU har forbindelser med på fiskeriområdet; |
| --- | --- |

26.

mener, at EU skal foregå med et godt eksempel ved at vedtage og fremme en politik med gennemsigtighed i beslutningstagningen inden for forvaltningen af fiskeriet i internationale organer og i de tredjelande, som EU har forbindelser med på fiskeriområdet;

| 27. | mener, at et fiskeri, som overholder de bestemmelser, der er vedtaget på internationalt, regionalt og nationalt plan, og som bygger på en ansvarlig og bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, fremmer økonomisk vækst og jobskabelse i såvel EU som udviklingslandene, mens ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) har dramatiske følger for både økonomi, samfund og miljø, og at konsekvenserne er endnu mere alvorlige for udviklingslandene, fordi det går ud over gennemførelsen af 2015-udviklingsmålene, navnlig mål 1, 7 og 8; |
| --- | --- |

27.

mener, at et fiskeri, som overholder de bestemmelser, der er vedtaget på internationalt, regionalt og nationalt plan, og som bygger på en ansvarlig og bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, fremmer økonomisk vækst og jobskabelse i såvel EU som udviklingslandene, mens ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) har dramatiske følger for både økonomi, samfund og miljø, og at konsekvenserne er endnu mere alvorlige for udviklingslandene, fordi det går ud over gennemførelsen af 2015-udviklingsmålene, navnlig mål 1, 7 og 8;

| 28. | fremhæver fiskeriets grænseoverskridende karakter og påpeger, at det for at bekæmpe IUU-fiskeri er nødvendigt at samarbejde på såvel bilateralt som multilateralt plan for at sikre en gennemsigtig, ikke-diskriminerende og retfærdig gennemførelse af foranstaltningerne til bekæmpelse af IUU-fiskeri under hensyntagen til udviklingslandenes, navnlig de små østaters, finansielle, tekniske og menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

28.

fremhæver fiskeriets grænseoverskridende karakter og påpeger, at det for at bekæmpe IUU-fiskeri er nødvendigt at samarbejde på såvel bilateralt som multilateralt plan for at sikre en gennemsigtig, ikke-diskriminerende og retfærdig gennemførelse af foranstaltningerne til bekæmpelse af IUU-fiskeri under hensyntagen til udviklingslandenes, navnlig de små østaters, finansielle, tekniske og menneskelige ressourcer;

| 29. | anmoder Kommissionen om at koordinere sine politikker og gøre fattigdomsbekæmpende udviklingspolitik til en integreret del af EU's politik til bekæmpelse af IUU-fiskeri, sammen med miljømæssige og kommercielle aspekter; |
| --- | --- |

29.

anmoder Kommissionen om at koordinere sine politikker og gøre fattigdomsbekæmpende udviklingspolitik til en integreret del af EU's politik til bekæmpelse af IUU-fiskeri, sammen med miljømæssige og kommercielle aspekter;

| 30. | understreger, at der er direkte tilknytning mellem IUU-fiskeri og en stats forvaltningsniveau, og kræver, at enhver ekstern hjælpeforanstaltning ledsages af en fast politisk vilje hos modtagerstaten til at forbyde IUU-fiskeri i sine farvande og mere generelt til at forbedre forvaltningen i fiskerisektoren; |
| --- | --- |

30.

understreger, at der er direkte tilknytning mellem IUU-fiskeri og en stats forvaltningsniveau, og kræver, at enhver ekstern hjælpeforanstaltning ledsages af en fast politisk vilje hos modtagerstaten til at forbyde IUU-fiskeri i sine farvande og mere generelt til at forbedre forvaltningen i fiskerisektoren;

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvide deres programmer af finansiel, teknologisk og teknisk støtte, herunder statslig udviklingsbistand til og fiskeripartnerskabsaftaler om programmer for tilsyn med, kontrol med og overvågning af udviklingslandes farvande, idet regionale programmer prioriteres højere end bilaterale programmer; opfordrer endvidere til tættere samarbejde mellem alle bidragydere, europæiske og andre, med hensyn til finansieringen af sådanne programmer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvide deres programmer af finansiel, teknologisk og teknisk støtte, herunder statslig udviklingsbistand til og fiskeripartnerskabsaftaler om programmer for tilsyn med, kontrol med og overvågning af udviklingslandes farvande, idet regionale programmer prioriteres højere end bilaterale programmer; opfordrer endvidere til tættere samarbejde mellem alle bidragydere, europæiske og andre, med hensyn til finansieringen af sådanne programmer;

| 32. | mener endvidere, at EU aktivt bør bruge samarbejdet i Fiskeri Partnerskabsaftalerne (FPA) til bedre at bekæmpe IUU; |
| --- | --- |

32.

mener endvidere, at EU aktivt bør bruge samarbejdet i Fiskeri Partnerskabsaftalerne (FPA) til bedre at bekæmpe IUU;

| 33. | anmoder Kommissionen om i det nødvendige omfang at øge finansieringsrammen for fiskerisektoren i de aftaler, den indgår med udviklingslandene, således at sidstnævnte kan konsolidere deres institutionelle, menneskelige og tekniske kapacitet til at bekæmpe IUU-fiskeri og dermed i højere grad respektere de internationale og regionale fiskeriforvaltningsorganisationers bestemmelser og EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

33.

anmoder Kommissionen om i det nødvendige omfang at øge finansieringsrammen for fiskerisektoren i de aftaler, den indgår med udviklingslandene, således at sidstnævnte kan konsolidere deres institutionelle, menneskelige og tekniske kapacitet til at bekæmpe IUU-fiskeri og dermed i højere grad respektere de internationale og regionale fiskeriforvaltningsorganisationers bestemmelser og EU-lovgivningen;

| 34. | understreger behovet for at inddrage civilsamfundet og ansvarliggøre virksomhederne i fiskerisektoren, så de kontrollerer, at der anvendes lovlige fangstmetoder, og samarbejder med myndighederne om at bekæmpe IUU-fiskeri som en del af virksomhedernes samfunds- og miljømæssige ansvar. |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for at inddrage civilsamfundet og ansvarliggøre virksomhederne i fiskerisektoren, så de kontrollerer, at der anvendes lovlige fangstmetoder, og samarbejder med myndighederne om at bekæmpe IUU-fiskeri som en del af virksomhedernes samfunds- og miljømæssige ansvar.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at føje FAO-aftalen om havnestatsforanstaltninger, FN’s aftale om fiskebestande og FAO-overholdelsesaftalen til listen over instrumenter, der skal gennemføres for lande, for at de kan komme i betragtning for den generelle præferenceordning plus, som for øjeblikket er ved at blive revideret; opfordrer til inddragelse af eksportlicenser for alle lande, som markedsfører produkter, som er opnået ved IUU-fiskeri; mener, at EU bør samarbejde med sådanne lande med henblik på at forbyde markedsføringen af disse produkter; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at føje FAO-aftalen om havnestatsforanstaltninger, FN’s aftale om fiskebestande og FAO-overholdelsesaftalen til listen over instrumenter, der skal gennemføres for lande, for at de kan komme i betragtning for den generelle præferenceordning plus, som for øjeblikket er ved at blive revideret; opfordrer til inddragelse af eksportlicenser for alle lande, som markedsfører produkter, som er opnået ved IUU-fiskeri; mener, at EU bør samarbejde med sådanne lande med henblik på at forbyde markedsføringen af disse produkter;

| 36. | minder om, at spørgsmålet om IUU-fiskeri ikke kan adskilles fra spørgsmålet om økonomiske partnerskabsaftaler i forbindelse med handel, som er underlagt WTO-bestemmelserne; understreger problemet med undtagelser fra oprindelsesreglerne for nogle forarbejdede fiskeprodukter og navnlig sagen om Papua New Guinea, som forhindrer sporbarheden af sådanne produkter og baner vejen for IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

36.

minder om, at spørgsmålet om IUU-fiskeri ikke kan adskilles fra spørgsmålet om økonomiske partnerskabsaftaler i forbindelse med handel, som er underlagt WTO-bestemmelserne; understreger problemet med undtagelser fra oprindelsesreglerne for nogle forarbejdede fiskeprodukter og navnlig sagen om Papua New Guinea, som forhindrer sporbarheden af sådanne produkter og baner vejen for IUU-fiskeri;

| 37. | mener, at EU bør stræbe efter at nå følgende mål i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, som det er medlem af:






  — | for alle fiskeriaktiviteter, der er omfattet af RFFO (regionale fiskeriforvaltningsorganisationer): oprettelse af registre over fiskerfartøjer, herunder støttefartøjer, der har tilladelse til at fiske, samt lister over fartøjer, der er identificeret som IUU (på den sorte liste), der skal ajourføres regelmæssigt, offentliggøres bredt og koordineres mellem RFFO’er |
| --- | --- | --- |

37.

mener, at EU bør stræbe efter at nå følgende mål i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, som det er medlem af:

—

for alle fiskeriaktiviteter, der er omfattet af RFFO (regionale fiskeriforvaltningsorganisationer): oprettelse af registre over fiskerfartøjer, herunder støttefartøjer, der har tilladelse til at fiske, samt lister over fartøjer, der er identificeret som IUU (på den sorte liste), der skal ajourføres regelmæssigt, offentliggøres bredt og koordineres mellem RFFO’er

| — | styrkelse af RFFO’ernes tilsynsudvalg, idet disse skal undersøge de kontraherende parters resultater og, hvor det er nødvendigt, pålægge effektive sanktioner |
| --- | --- |

—

styrkelse af RFFO’ernes tilsynsudvalg, idet disse skal undersøge de kontraherende parters resultater og, hvor det er nødvendigt, pålægge effektive sanktioner

| — | forlængelse af listen over specifikke foranstaltninger, der skal træffes af de kontraherende parter såsom flag-, kyst-, havne- og markedsstater og stater, hvor den egentlige ejer befinder sig, inden for de enkelte RFFO’er |
| --- | --- |

—

forlængelse af listen over specifikke foranstaltninger, der skal træffes af de kontraherende parter såsom flag-, kyst-, havne- og markedsstater og stater, hvor den egentlige ejer befinder sig, inden for de enkelte RFFO’er

| — | indførelse af passende inspektioner til havs samt observationsprogrammer |
| --- | --- |

—

indførelse af passende inspektioner til havs samt observationsprogrammer

| — | forbud mod omladninger på havet |
| --- | --- |

—

forbud mod omladninger på havet

| — | udvikling af fangstdokumentationsordninger begyndende med de store arter i de enkelte RFFO |
| --- | --- |

—

udvikling af fangstdokumentationsordninger begyndende med de store arter i de enkelte RFFO

| — | tvungen anvendelse af elektroniske værktøjer, herunder fartøjsovervågningssystemer, elektroniske logbøger og andet sporingsudstyr, hvis det er relevant |
| --- | --- |

—

tvungen anvendelse af elektroniske værktøjer, herunder fartøjsovervågningssystemer, elektroniske logbøger og andet sporingsudstyr, hvis det er relevant

| — | obligatoriske og regelmæssige evalueringer af resultaterne af de enkelte RFFO’er med krav om, at der reageres på henstillingerne |
| --- | --- |

—

obligatoriske og regelmæssige evalueringer af resultaterne af de enkelte RFFO’er med krav om, at der reageres på henstillingerne

| — | erklæring om finansielle interesser med hensyn til fiskeri for delegationsledere til RFFO'er i de tilfælde, hvor disse ville kunne føre til en interessekonflikt; |
| --- | --- |

—

erklæring om finansielle interesser med hensyn til fiskeri for delegationsledere til RFFO'er i de tilfælde, hvor disse ville kunne føre til en interessekonflikt;

| 38. | slår til lyd for en hurtig udvidelse af netværker af RFFO’er til dækning af alt fiskeri på åbent hav og alle områder, enten gennem oprettelse af nye RFFO’er eller ved at udvide de eksisterendes mandat; mener, at et kraftigt øget samarbejde mellem RFFO’er, hvad angår udveksling af informationer, sanktioner imod fartøjer og CPC’er (kontraherende parter), er nødvendigt på baggrund af IUU-fiskeriets globale karakter; |
| --- | --- |

38.

slår til lyd for en hurtig udvidelse af netværker af RFFO’er til dækning af alt fiskeri på åbent hav og alle områder, enten gennem oprettelse af nye RFFO’er eller ved at udvide de eksisterendes mandat; mener, at et kraftigt øget samarbejde mellem RFFO’er, hvad angår udveksling af informationer, sanktioner imod fartøjer og CPC’er (kontraherende parter), er nødvendigt på baggrund af IUU-fiskeriets globale karakter;

| 39. | mener, at retten til at fiske i højsøområder skal gøres betinget, så vidt muligt under international lovgivning, af en stats tilslutning til de relevante internationale organer og fuld gennemførelse af alle forvaltningsforanstaltninger, som disse vedtager; |
| --- | --- |

39.

mener, at retten til at fiske i højsøområder skal gøres betinget, så vidt muligt under international lovgivning, af en stats tilslutning til de relevante internationale organer og fuld gennemførelse af alle forvaltningsforanstaltninger, som disse vedtager;

| 40. | bemærker, at FAO er den primære kilde til videnskabelig ekspertise og anbefalinger, når globalt fiskeri og spørgsmål om akvakultur undersøges, da udviklingen og forvaltningen af fiskeriet samles bedre med bevarelsen af biodiversitet og beskyttelsen af miljøet; |
| --- | --- |

40.

bemærker, at FAO er den primære kilde til videnskabelig ekspertise og anbefalinger, når globalt fiskeri og spørgsmål om akvakultur undersøges, da udviklingen og forvaltningen af fiskeriet samles bedre med bevarelsen af biodiversitet og beskyttelsen af miljøet;

| 41. | støtter fuldt ud det nuværende FAO-initiativ med at udvikle et globalt register over fiskerfartøjer, køle- og fryseskibe og forsyningsskibe, der bør være obligatorisk og omfatte fartøjer på over 10 BRT, snarest muligt; |
| --- | --- |

41.

støtter fuldt ud det nuværende FAO-initiativ med at udvikle et globalt register over fiskerfartøjer, køle- og fryseskibe og forsyningsskibe, der bør være obligatorisk og omfatte fartøjer på over 10 BRT, snarest muligt;

| 42. | tilskynder til hurtig udvikling af en ordning for evaluering af flagstaternes præstationer, som i øjeblikket er i gang i FAO som et middel til at lægge pres på stater, der ikke overholder deres internationale juridiske forpligtelser; opfordrer indtrængende til, at der findes en effektiv mekanisme for iværksættelse af sanktioner imod stater, der ikke sikrer, at de fartøjer, der fører deres flag, ikke støtter eller deltager i IUU-fiskeri og overholder al relevant lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til på retfærdig og gennemsigtig vis at håndhæve markedsinstrumenterne for at stoppe ulovligt fiskeri uden at diskriminere andre lande; støtter FAO's beslutning om at oprette internationale høringer om flagstaternes præstation med hensyn til deres forpligtelser i henhold til international ret; |
| --- | --- |

42.

tilskynder til hurtig udvikling af en ordning for evaluering af flagstaternes præstationer, som i øjeblikket er i gang i FAO som et middel til at lægge pres på stater, der ikke overholder deres internationale juridiske forpligtelser; opfordrer indtrængende til, at der findes en effektiv mekanisme for iværksættelse af sanktioner imod stater, der ikke sikrer, at de fartøjer, der fører deres flag, ikke støtter eller deltager i IUU-fiskeri og overholder al relevant lovgivning; opfordrer medlemsstaterne til på retfærdig og gennemsigtig vis at håndhæve markedsinstrumenterne for at stoppe ulovligt fiskeri uden at diskriminere andre lande; støtter FAO's beslutning om at oprette internationale høringer om flagstaternes præstation med hensyn til deres forpligtelser i henhold til international ret;

| 43. | opfordrer til vedtagelse af hasteforanstaltninger med henblik på at sætte en stopper for brugen af "bekvemmelighedsflag", der er en praksis, som giver fiskerifartøjer mulighed for at operere ulovligt, uden at der gribes ind, med store omkostninger for det marine økosystem, fiskebestande, kystsamfund, fødevaresikkerhed, navnlig i udviklingslandene, og den legitime, lovlydige fiskeindustri; |
| --- | --- |

43.

opfordrer til vedtagelse af hasteforanstaltninger med henblik på at sætte en stopper for brugen af "bekvemmelighedsflag", der er en praksis, som giver fiskerifartøjer mulighed for at operere ulovligt, uden at der gribes ind, med store omkostninger for det marine økosystem, fiskebestande, kystsamfund, fødevaresikkerhed, navnlig i udviklingslandene, og den legitime, lovlydige fiskeindustri;

| 44. | understreger behovet for at sikre, at EU's interesser ikke indblandes i sådanne former for fiskepirateri og opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at deres statsborger ikke understøtter eller deltager i IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

44.

understreger behovet for at sikre, at EU's interesser ikke indblandes i sådanne former for fiskepirateri og opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at deres statsborger ikke understøtter eller deltager i IUU-fiskeri;

| 45. | støtter Kommissionens bestræbelser på at etablere et offentligt register over skibsejere, hvor det er bevist, at de har deltaget i IUU-fiskeri; mener, at dette register bør være i overensstemmelse med det, der administreres af kontrolagenturet i Vigo; |
| --- | --- |

45.

støtter Kommissionens bestræbelser på at etablere et offentligt register over skibsejere, hvor det er bevist, at de har deltaget i IUU-fiskeri; mener, at dette register bør være i overensstemmelse med det, der administreres af kontrolagenturet i Vigo;

| 46. | mener, at der hurtigst muligt bør foretages uafhængige evalueringer af både flagstaters og RFFO’ers præstationer af en organisation, der er integreret i FN-systemet; |
| --- | --- |

46.

mener, at der hurtigst muligt bør foretages uafhængige evalueringer af både flagstaters og RFFO’ers præstationer af en organisation, der er integreret i FN-systemet;

| 47. | anerkender manglen på internationalt samarbejde i forbindelse med forvaltningen af de negative konsekvenser af andre menneskelige aktiviteter end fiskeri, der påvirker havmiljøet, og opfordrer Kommissionen til at slå til lyd for oprettelsen af et globalt organ til udfyldelse af dette tomrum, om muligt i FN's regi; |
| --- | --- |

47.

anerkender manglen på internationalt samarbejde i forbindelse med forvaltningen af de negative konsekvenser af andre menneskelige aktiviteter end fiskeri, der påvirker havmiljøet, og opfordrer Kommissionen til at slå til lyd for oprettelsen af et globalt organ til udfyldelse af dette tomrum, om muligt i FN's regi;

| 48. | understreger, at ideen med markedsstatsansvar skal udvikles på mere fuldstændig vis som et middel til at lukke markederne for produkter af ulovligt, urapporteret og uregistreret fiskeri; mener, at EU omgående med andre større markedsstater, herunder - men ikke udelukkende - USA, Japan og Kina, må drøfte, hvordan det vil være muligt at samarbejde indbyrdes og så hurtigt som muligt udvikle internationale juridiske instrumenter, der kan sætte en stopper for, retsforfølge og straffe handel med fisk fra ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler og inden for rammerne af FN-systemet; |
| --- | --- |

48.

understreger, at ideen med markedsstatsansvar skal udvikles på mere fuldstændig vis som et middel til at lukke markederne for produkter af ulovligt, urapporteret og uregistreret fiskeri; mener, at EU omgående med andre større markedsstater, herunder - men ikke udelukkende - USA, Japan og Kina, må drøfte, hvordan det vil være muligt at samarbejde indbyrdes og så hurtigt som muligt udvikle internationale juridiske instrumenter, der kan sætte en stopper for, retsforfølge og straffe handel med fisk fra ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler og inden for rammerne af FN-systemet;

| 49. | understreger, at vedligeholdelsen og udviklingen af den europæiske fiskerisektor til dels afhænger af streng IUU-overvågning af fiskeprodukter, der handles med på europæiske og globale markeder; understreger denne sektors betydning for den regionale planlægning, fødevaresikkerhed og bevarelse af job og ressourcer i fællesskabets farvande; |
| --- | --- |

49.

understreger, at vedligeholdelsen og udviklingen af den europæiske fiskerisektor til dels afhænger af streng IUU-overvågning af fiskeprodukter, der handles med på europæiske og globale markeder; understreger denne sektors betydning for den regionale planlægning, fødevaresikkerhed og bevarelse af job og ressourcer i fællesskabets farvande;

| 50. | er af den opfattelse, at EU allerede har instrumenter, med hvilke den kan hæmme ulovligt fiskeri, og er overbevist om, at eftersom EU er et af de største markeder for fisk i verden, vil den afskrækkende effekt have ubestridelige, praktiske konsekvenser, hvis den bruger disse instrumenter korrekt; opfordrer derfor til, at der ikke udstedes EU-eksportcertifikater, eller at disse fratages de stater eller kontraherende parter, der ikke samarbejder med RFMO'er med hensyn til etableringen af instrumenter som f.eks. fangstdokumentationssystemer eller havnestatsforanstaltninger; |
| --- | --- |

50.

er af den opfattelse, at EU allerede har instrumenter, med hvilke den kan hæmme ulovligt fiskeri, og er overbevist om, at eftersom EU er et af de største markeder for fisk i verden, vil den afskrækkende effekt have ubestridelige, praktiske konsekvenser, hvis den bruger disse instrumenter korrekt; opfordrer derfor til, at der ikke udstedes EU-eksportcertifikater, eller at disse fratages de stater eller kontraherende parter, der ikke samarbejder med RFMO'er med hensyn til etableringen af instrumenter som f.eks. fangstdokumentationssystemer eller havnestatsforanstaltninger;

| 51. | understreger, at et af de bedste våben i kampen mod IUU-fiskeri er det kommercielle våben; beklager derfor endnu en gang manglen på samarbejde mellem GD MARE og GD TRADE, idet førstnævnte sætter flere og flere mål for sig selv med henblik på at bekæmpe IUU-fiskeri, mens sidstnævntes eneste mål synes at være at gøre Fællesskabets markeder mere og mere åbne over for import, uanset oprindelse, og uanset hvilke garantier om kontrol der er etableret, indrømme toldpræferencer og afvigelser fra oprindelsesregler, der udelukkende har til formål at overlade europæiske markeder til flåder og lande, hvor det er blevet identificeret, at de om ikke andet så tolererer IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

51.

understreger, at et af de bedste våben i kampen mod IUU-fiskeri er det kommercielle våben; beklager derfor endnu en gang manglen på samarbejde mellem GD MARE og GD TRADE, idet førstnævnte sætter flere og flere mål for sig selv med henblik på at bekæmpe IUU-fiskeri, mens sidstnævntes eneste mål synes at være at gøre Fællesskabets markeder mere og mere åbne over for import, uanset oprindelse, og uanset hvilke garantier om kontrol der er etableret, indrømme toldpræferencer og afvigelser fra oprindelsesregler, der udelukkende har til formål at overlade europæiske markeder til flåder og lande, hvor det er blevet identificeret, at de om ikke andet så tolererer IUU-fiskeri;

| 52. | mener i denne forbindelse, at markedet, herunder særligt importører, i højere grad skal drages til ansvar for deres handlinger, eftersom markedet måske er den væsentligste årsag til IUU; |
| --- | --- |

52.

mener i denne forbindelse, at markedet, herunder særligt importører, i højere grad skal drages til ansvar for deres handlinger, eftersom markedet måske er den væsentligste årsag til IUU;

| 53. | understreger betydningen af forbrugernes ret til altid at vide med sikkerhed, at de produkter, som de køber, er fisket på lovlig vis; |
| --- | --- |

53.

understreger betydningen af forbrugernes ret til altid at vide med sikkerhed, at de produkter, som de køber, er fisket på lovlig vis;

| 54. | opfordrer både Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre deres oplysning af forbrugerne om forskellige mærkningsordninger, f.eks. Marine Stewardship Council (MSC) - ordningen, der skaber gennemsigtighed og giver forbrugerne garanti for, at de køber bæredygtig og legalt fanget fisk; |
| --- | --- |

54.

opfordrer både Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre deres oplysning af forbrugerne om forskellige mærkningsordninger, f.eks. Marine Stewardship Council (MSC) - ordningen, der skaber gennemsigtighed og giver forbrugerne garanti for, at de køber bæredygtig og legalt fanget fisk;

| 55. | udtrykker sin fulde støtte til de nye retningslinjer, der er vedtaget i FAO’s fiskeriudvalg (COFI) i februar 2011 med det formål at harmonisere varemærkningssystemet for fiskeprodukter med henblik på at bekæmpe ulovligt fiskeri; mener, at mærkningens karakteristika bør omfatte tydelige angivelser af den kommercielle og videnskabelige kategorisering af de pågældende fisk og vigtigst af alt oprindelseszonen; |
| --- | --- |

55.

udtrykker sin fulde støtte til de nye retningslinjer, der er vedtaget i FAO’s fiskeriudvalg (COFI) i februar 2011 med det formål at harmonisere varemærkningssystemet for fiskeprodukter med henblik på at bekæmpe ulovligt fiskeri; mener, at mærkningens karakteristika bør omfatte tydelige angivelser af den kommercielle og videnskabelige kategorisering af de pågældende fisk og vigtigst af alt oprindelseszonen;

| 56. | tilskynder Kommissionen til at søge at udvikle en global dokumentationsordning for fangster; |
| --- | --- |

56.

tilskynder Kommissionen til at søge at udvikle en global dokumentationsordning for fangster;

| 57. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte udvikling og anvendelse af teknikker til at sikre fuldstændig, effektiv sporbarhed af fiskeprodukter gennem forsyningskæden, herunder satellitopsporing af fiskefartøjer og støttefartøjer og elektroniske mærker til opsporing af fisk, samt oprettelse af globale fiske-DNA- og andre genetiske databaser til identifikation af fiskeprodukterne og deres geografiske oprindelse som beskrevet i Kommissionens rapport fra Det Fælles Forskningscenter (JRC) om afskrækkelse fra ulovlige aktiviteter i fiskerisektoren ("Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector - Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability"); |
| --- | --- |

57.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte udvikling og anvendelse af teknikker til at sikre fuldstændig, effektiv sporbarhed af fiskeprodukter gennem forsyningskæden, herunder satellitopsporing af fiskefartøjer og støttefartøjer og elektroniske mærker til opsporing af fisk, samt oprettelse af globale fiske-DNA- og andre genetiske databaser til identifikation af fiskeprodukterne og deres geografiske oprindelse som beskrevet i Kommissionens rapport fra Det Fælles Forskningscenter (JRC) om afskrækkelse fra ulovlige aktiviteter i fiskerisektoren ("Deterring Illegal Activities in the Fisheries Sector - Genetics, Genomics, Chemistry and Forensics to Fight IUU Fishing and in Support of Fish Product Traceability");

| 58. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at øge ressourcerne, der tildeles kampen mod korruption og organiseret kriminalitet på alle niveauer; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at øge ressourcerne, der tildeles kampen mod korruption og organiseret kriminalitet på alle niveauer;

| 59. | bifalder den nylige rapport fra FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC) om transnational organiseret kriminalitet og dens redegørelse for, hvordan organiserede kriminelle grupper skaffer sig mere indflydelse inden for fiskeriindustrien, herunder både aktiviteter i tidligere led (forsyning af fartøjer og besætning, påfyldning af brændstof m.m.) og aktiviteter i senere led (markedsføring, transport); |
| --- | --- |

59.

bifalder den nylige rapport fra FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC) om transnational organiseret kriminalitet og dens redegørelse for, hvordan organiserede kriminelle grupper skaffer sig mere indflydelse inden for fiskeriindustrien, herunder både aktiviteter i tidligere led (forsyning af fartøjer og besætning, påfyldning af brændstof m.m.) og aktiviteter i senere led (markedsføring, transport);

| 60. | er foruroliget over sådanne kriminelle aktiviteter som udnyttelse af mennesker, menneskehandel, hvidvaskning af penge, korruption, transaktioner med stjålne varer, skatteunddragelse og toldsvindel, der udfoldes af personer, der er involveret i IUU-fiskeri, som bør betragtes som en form for organiseret transnational kriminalitet; understreger nødvendigheden af en mere omfattende og integreret tilgang til bekæmpelse af IUU-fiskeri, herunder kontrol med handel og import; |
| --- | --- |

60.

er foruroliget over sådanne kriminelle aktiviteter som udnyttelse af mennesker, menneskehandel, hvidvaskning af penge, korruption, transaktioner med stjålne varer, skatteunddragelse og toldsvindel, der udfoldes af personer, der er involveret i IUU-fiskeri, som bør betragtes som en form for organiseret transnational kriminalitet; understreger nødvendigheden af en mere omfattende og integreret tilgang til bekæmpelse af IUU-fiskeri, herunder kontrol med handel og import;

| 61. | støtter fuldt ud henstillingerne i FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet, herunder udvidelsen af det internationale samarbejde om efterforskning af kriminelle aktiviteter på havet, forbedring af gennemsigtigheden omkring ejerskab af fiskerfartøjer og aktiviteter og opfordring til at afstå fra både salg og drift af fiskerfartøjer ved virksomheder, hvor det ikke er muligt at opspore ejerne; |
| --- | --- |

61.

støtter fuldt ud henstillingerne i FN’s Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet, herunder udvidelsen af det internationale samarbejde om efterforskning af kriminelle aktiviteter på havet, forbedring af gennemsigtigheden omkring ejerskab af fiskerfartøjer og aktiviteter og opfordring til at afstå fra både salg og drift af fiskerfartøjer ved virksomheder, hvor det ikke er muligt at opspore ejerne;

| 62. | bemærker, at FN’s konvention om grænseoverskridende organiseret kriminalitet er en af de traktater, der er ratificeret af flest lande, hvilket forpligter dens kontraherende parter til at samarbejde indbyrdes, hvad angår efterforskning, retsforfølgning, retssager og sager med transnational organiseret kriminalitet, hvilket skaber væsentlige synergier i bekæmpelsen af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

62.

bemærker, at FN’s konvention om grænseoverskridende organiseret kriminalitet er en af de traktater, der er ratificeret af flest lande, hvilket forpligter dens kontraherende parter til at samarbejde indbyrdes, hvad angår efterforskning, retsforfølgning, retssager og sager med transnational organiseret kriminalitet, hvilket skaber væsentlige synergier i bekæmpelsen af IUU-fiskeri;

| 63. | mener, at IUU-fiskeri bør gøres til et af de prioriterede områder for Interpol, idet der stilles midler og efterforskningsbeføjelser til rådighed for organisationen til at overvåge og bekæmpe transnationale kriminelle aspekter ved IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

63.

mener, at IUU-fiskeri bør gøres til et af de prioriterede områder for Interpol, idet der stilles midler og efterforskningsbeføjelser til rådighed for organisationen til at overvåge og bekæmpe transnationale kriminelle aspekter ved IUU-fiskeri;

| 64. | anmoder Kommissionen om at undersøge den amerikanske Lacey Act og overveje, om visse elementer af denne kan være nyttige i en europæisk kontekst, navnlig det ansvar den pålægger forhandlere i forbindelse med lovligheden af fisk; |
| --- | --- |

64.

anmoder Kommissionen om at undersøge den amerikanske Lacey Act og overveje, om visse elementer af denne kan være nyttige i en europæisk kontekst, navnlig det ansvar den pålægger forhandlere i forbindelse med lovligheden af fisk;

| 65. | opfordrer Kommissionen til at inkludere ovenstående principper, hvor det er relevant, i bestemmelserne i dens bilaterale fiskeriaftaler; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen til at inkludere ovenstående principper, hvor det er relevant, i bestemmelserne i dens bilaterale fiskeriaftaler;

| 66. | insisterer på, at EU foreslår, at spørgsmålet om forvaltningen af de internationale have gøres til en prioritet på det næste verdenstopmøde om en bæredygtig udvikling i Brasilien i 2012 på trediveårsdagen for FN’s havretskonvention; |
| --- | --- |

66.

insisterer på, at EU foreslår, at spørgsmålet om forvaltningen af de internationale have gøres til en prioritet på det næste verdenstopmøde om en bæredygtig udvikling i Brasilien i 2012 på trediveårsdagen for FN’s havretskonvention;

| 67. | påpeger, at kampen mod ulovlig handel på verdensplan er afgørende for en global, bæredygtig udvikling og derfor skal udgøre en væsentlig og udtrykkelig del af fiskeripartnerskabsaftaler, handelspolitiske tilsagn, målene for Fællesskabets samarbejdspolitik og EU's udenrigspolitiske prioriteter; |
| --- | --- |

67.

påpeger, at kampen mod ulovlig handel på verdensplan er afgørende for en global, bæredygtig udvikling og derfor skal udgøre en væsentlig og udtrykkelig del af fiskeripartnerskabsaftaler, handelspolitiske tilsagn, målene for Fællesskabets samarbejdspolitik og EU's udenrigspolitiske prioriteter;

| 68. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes parlamenter, sekretariaterne for RFMO'er, som EU er en kontraherende part med, og FAO's fiskeriudvalg. |
| --- | --- |

68.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes parlamenter, sekretariaterne for RFMO'er, som EU er en kontraherende part med, og FAO's fiskeriudvalg.

---

(1)  EUT C 287E af 29.11.2007, s. 502.

(2)  EFT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

(3)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33.

(4)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/157

---

Torsdag den 17. november 2011Iran - de seneste tilfælde af menneskerettighedskrænkelser

P7_TA(2011)0517

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om de seneste tilfælde af menneskerettighedskrænkelser i Iran

2013/C 153 E/21

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, navnlig beslutningerne vedrørende menneskerettigheder af 7. september 2010 og 20. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, navnlig beslutningerne vedrørende menneskerettigheder af 7. september 2010 og 20. januar 2011,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 16/9 om oprettelse af hvervet som særlig rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 16/9 om oprettelse af hvervet som særlig rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran,

| — | der henviser til de 123 anbefalinger, der var resultatet af Menneskerettighedsrådets universelle regelmæssige gennemgang fra februar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til de 123 anbefalinger, der var resultatet af Menneskerettighedsrådets universelle regelmæssige gennemgang fra februar 2010,

| — | der henviser til, at formanden for FN's Menneskerettighedsråd den 17. juni 2011 udnævnte Ahmed Shaheed til FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran, og at denne den 23. september 2011 forelagde en foreløbig rapport om menneskerettighedssituationen i Iran på den 66. samling i FN's Generalforsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at formanden for FN's Menneskerettighedsråd den 17. juni 2011 udnævnte Ahmed Shaheed til FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran, og at denne den 23. september 2011 forelagde en foreløbig rapport om menneskerettighedssituationen i Iran på den 66. samling i FN's Generalforsamling,

| — | der henviser til rapporten af 15. september 2011 fra FN-generalsekretær til den 66. samling i FN Generalforsamling om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 15. september 2011 fra FN-generalsekretær til den 66. samling i FN Generalforsamling om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran,

| — | der henviser til rapport af 10. juni 2011 fra det iranske dokumentationscenter for menneskerettigheder om de iranske fængselsmyndigheders brug af voldtægt som torturmetode, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 10. juni 2011 fra det iranske dokumentationscenter for menneskerettigheder om de iranske fængselsmyndigheders brug af voldtægt som torturmetode,

| — | der henviser til erklæringer af 15. og 26. september 2011 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om tilbageholdelsen af menneskerettighedsadvokat Nasrin Sotoudeh og arrestationen af seks uafhængige filminstruktører, og erklæringen af 18. oktober 2011 om dommene mod filminstruktøren Jafar Panahi og skuespilleren Marzieh Vafamehr, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringer af 15. og 26. september 2011 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om tilbageholdelsen af menneskerettighedsadvokat Nasrin Sotoudeh og arrestationen af seks uafhængige filminstruktører, og erklæringen af 18. oktober 2011 om dommene mod filminstruktøren Jafar Panahi og skuespilleren Marzieh Vafamehr,

| — | der henviser til, at EU den 10. oktober 2011 strammede sine restriktive foranstaltninger på baggrund af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at EU den 10. oktober 2011 strammede sine restriktive foranstaltninger på baggrund af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Iran,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution nr. 62/149 af 18. december 2007 og nr. 63/168 af 18. december 2008 om et moratorium for anvendelse af dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution nr. 62/149 af 18. december 2007 og nr. 63/168 af 18. december 2008 om et moratorium for anvendelse af dødsstraf,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder – alle konventioner, som Iran har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om afskaffelse af alle former for racediskrimination og konventionen om barnets rettigheder – alle konventioner, som Iran har tiltrådt,

| — | der henviser til den Islamiske Republik Irans forfatning, navnlig til artikel 23-27 og 32-35 heri, som sikrer ytringsfriheden, forsamlingsfriheden, foreningsfriheden og retten til religionsudøvelse samt grundlæggende rettigheder for anklagede og tilbageholdte, |
| --- | --- |

—

der henviser til den Islamiske Republik Irans forfatning, navnlig til artikel 23-27 og 32-35 heri, som sikrer ytringsfriheden, forsamlingsfriheden, foreningsfriheden og retten til religionsudøvelse samt grundlæggende rettigheder for anklagede og tilbageholdte,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den aktuelle menneskerettighedssituation i Iran er kendetegnet af et vedvarende mønster af systematiske krænkelser af grundlæggende rettigheder; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere (især forkæmpere for kvinders, børns og mindretals rettigheder), journalister, bloggere, kunstnere, studenterledere, advokater, fagforeningsfolk og miljøforkæmpere fortsat lever under et alvorligt pres og i konstant fare at blive arresteret; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den aktuelle menneskerettighedssituation i Iran er kendetegnet af et vedvarende mønster af systematiske krænkelser af grundlæggende rettigheder; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere (især forkæmpere for kvinders, børns og mindretals rettigheder), journalister, bloggere, kunstnere, studenterledere, advokater, fagforeningsfolk og miljøforkæmpere fortsat lever under et alvorligt pres og i konstant fare at blive arresteret;

| B. | der henviser til, at de mest presserende spørgsmål vedrører de stadig flere eksempler på mangler i forhold til retsplejen, anvendelsen af metoder, der i praksis udgør tortur, grusom eller nedværdigende behandling af tilbageholdte, herunder voldtægt, manglende ligestilling af kvinder, forfølgelse af religiøse og etniske minoriteter, manglende borgerlige og politiske rettigheder, herunder især chikane og intimidering af menneskerettighedsforkæmpere, advokater og civilsamfundsaktører; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de mest presserende spørgsmål vedrører de stadig flere eksempler på mangler i forhold til retsplejen, anvendelsen af metoder, der i praksis udgør tortur, grusom eller nedværdigende behandling af tilbageholdte, herunder voldtægt, manglende ligestilling af kvinder, forfølgelse af religiøse og etniske minoriteter, manglende borgerlige og politiske rettigheder, herunder især chikane og intimidering af menneskerettighedsforkæmpere, advokater og civilsamfundsaktører;

| C. | der henviser til, at antallet af henrettelser i Iran i løbet af første halvdel af 2011 gør landet til verdens førende bruger af dødsstraf i forhold til befolkningstallet, i modstrid med den verdensomspændende tendens i retning af afskaffelse af dødsstraffen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at antallet af henrettelser i Iran i løbet af første halvdel af 2011 gør landet til verdens førende bruger af dødsstraf i forhold til befolkningstallet, i modstrid med den verdensomspændende tendens i retning af afskaffelse af dødsstraffen;

| D. | der henviser til, at Iran, selv om det er medunderskriver af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og officielt forbyder henrettelse af personer under 18 år, ifølge flere rapporter henretter flere unge lovovertrædere end noget andet land; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Iran, selv om det er medunderskriver af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og officielt forbyder henrettelse af personer under 18 år, ifølge flere rapporter henretter flere unge lovovertrædere end noget andet land;

| E. | der henviser til, at de iranske myndigheder indtil nu har undladt at opfylde deres FN-forpligtelser og nægtet at samarbejde med den særlige rapportør; der henviser til, at den foreløbige rapport beskriver et "mønster af systemiske krænkelser" og en "intensiveret" bølge af overgreb, udtrykker stærk foruroligelse over den stigende brug af dødsstraf for mindre forbrydelser og uden retfærdig rettergang og oplyser, at der indtil nu i 2011 er foretaget mindst 200 officielle henrettelser, medens 146 henrettelser er sket i hemmelighed i den østiranske by Mashad; der henviser til, at mere end 300 personer i 2010 blev henrettet i hemmelighed i Iran; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de iranske myndigheder indtil nu har undladt at opfylde deres FN-forpligtelser og nægtet at samarbejde med den særlige rapportør; der henviser til, at den foreløbige rapport beskriver et "mønster af systemiske krænkelser" og en "intensiveret" bølge af overgreb, udtrykker stærk foruroligelse over den stigende brug af dødsstraf for mindre forbrydelser og uden retfærdig rettergang og oplyser, at der indtil nu i 2011 er foretaget mindst 200 officielle henrettelser, medens 146 henrettelser er sket i hemmelighed i den østiranske by Mashad; der henviser til, at mere end 300 personer i 2010 blev henrettet i hemmelighed i Iran;

| F. | der henviser til, at de pårørende til iranere, der sidder i fængsel eller er under retsforfølgelse, også anholdes, afhøres og chikaneres, også uden for Iran og inden for EU; der henviser til, at tusindvis af iranere er flygtet fra landet og har søgt tilflugt i nabolandene; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de pårørende til iranere, der sidder i fængsel eller er under retsforfølgelse, også anholdes, afhøres og chikaneres, også uden for Iran og inden for EU; der henviser til, at tusindvis af iranere er flygtet fra landet og har søgt tilflugt i nabolandene;

| G. | der henviser til, at oppositionslederne Mir Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi på ulovlig og arbitrær vis er blevet holdt indespærret og i husarrest siden 14. februar 2011; der henviser til, at disse ledere sammen med deres politisk aktive ægtefæller i perioder med magt er blevet bortført til ukendte steder, hvor de har været afskåret fra al kontakt med venner og familie og været i alvorlig fare for tortur; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at oppositionslederne Mir Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi på ulovlig og arbitrær vis er blevet holdt indespærret og i husarrest siden 14. februar 2011; der henviser til, at disse ledere sammen med deres politisk aktive ægtefæller i perioder med magt er blevet bortført til ukendte steder, hvor de har været afskåret fra al kontakt med venner og familie og været i alvorlig fare for tortur;

| H. | der henviser til, at der i februar og marts 2011 blev arresteret flere hundrede personer, medens mindst tre blev dræbt, da tusindvis af demonstranter gik på gaden for at støtte de prodemokratiske bevægelser i de arabiske nabolande og for at protestere mod tilbageholdelsen af oppositionsledere Mir Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i februar og marts 2011 blev arresteret flere hundrede personer, medens mindst tre blev dræbt, da tusindvis af demonstranter gik på gaden for at støtte de prodemokratiske bevægelser i de arabiske nabolande og for at protestere mod tilbageholdelsen af oppositionsledere Mir Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi;

| I. | der henviser til, at sikkerhedsstyrker i april 2011 dræbte et tocifret antal demonstranter, de fleste etniske arabere, og arresterede lige så mange i den sydvestlige provins Khuzestan, og at snesevis af mennesker er blevet anholdt og såret i forbindelse med miljøprotester mod udtørringen af Urmiasøen i Vest-Aserbajdsjan-provinsen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at sikkerhedsstyrker i april 2011 dræbte et tocifret antal demonstranter, de fleste etniske arabere, og arresterede lige så mange i den sydvestlige provins Khuzestan, og at snesevis af mennesker er blevet anholdt og såret i forbindelse med miljøprotester mod udtørringen af Urmiasøen i Vest-Aserbajdsjan-provinsen;

| J. | der henviser til, at der lægges stadig større pres på religiøse mindretal, især bahai-konvertitter og dissiderende shia-skriftkyndige; der henviser til, at bahaierne, selv om de udgør det største ikke-muslimske religiøse mindretal, udsættes for alvorlig diskrimination, herunder manglende adgang til uddannelse, at der verserer en retssag mod deres syv fængslede ledere, og at over 100 andre medlemmer af trossamfundet fortsat tilbageholdes; der henviser til rapporter om, at der i første halvdel af 2011 blev arresteret mindst 207 kristne; der henviser til, at sunnimuslimer fortsat udsættes for diskrimination såvel i lovgivningen som i praksis og forhindres i fuldt ud at udøve deres ret til at praktisere deres religion; der henviser til, at der for tiden pågår en statsstøttet smædekampagne imod (shiitiske) nimatullahi-sufister, der fremstiller alle former for mysticisme som satanisme og forfølger sufismetilhængere, hvilket det væbnede angreb i Kavar i september 2011, hvor én blev dræbt og andre alvorligt kvæstet, er det grelleste eksempel på; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der lægges stadig større pres på religiøse mindretal, især bahai-konvertitter og dissiderende shia-skriftkyndige; der henviser til, at bahaierne, selv om de udgør det største ikke-muslimske religiøse mindretal, udsættes for alvorlig diskrimination, herunder manglende adgang til uddannelse, at der verserer en retssag mod deres syv fængslede ledere, og at over 100 andre medlemmer af trossamfundet fortsat tilbageholdes; der henviser til rapporter om, at der i første halvdel af 2011 blev arresteret mindst 207 kristne; der henviser til, at sunnimuslimer fortsat udsættes for diskrimination såvel i lovgivningen som i praksis og forhindres i fuldt ud at udøve deres ret til at praktisere deres religion; der henviser til, at der for tiden pågår en statsstøttet smædekampagne imod (shiitiske) nimatullahi-sufister, der fremstiller alle former for mysticisme som satanisme og forfølger sufismetilhængere, hvilket det væbnede angreb i Kavar i september 2011, hvor én blev dræbt og andre alvorligt kvæstet, er det grelleste eksempel på;

| K. | der henviser til, at personer, der er konverteret fra islam, er blevet arresteret, og at artikel 225 i forslaget til ændring af straffeloven sigter mod at gøre dødsstraf obligatorisk for mænd, der dømmes for apostasi (frafald); der påpeger, at den protestantiske præst Yousef Nadarkhani stadig risikerer at blive henrettet for apostasi; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at personer, der er konverteret fra islam, er blevet arresteret, og at artikel 225 i forslaget til ændring af straffeloven sigter mod at gøre dødsstraf obligatorisk for mænd, der dømmes for apostasi (frafald); der påpeger, at den protestantiske præst Yousef Nadarkhani stadig risikerer at blive henrettet for apostasi;

| L. | der henviser til, at den iranske revolutionsgarde, efterretningstjenesterne og Basij-militsen spiller en aktiv rolle i den vidtgående og brutale undertrykkelse i Iran; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den iranske revolutionsgarde, efterretningstjenesterne og Basij-militsen spiller en aktiv rolle i den vidtgående og brutale undertrykkelse i Iran;

| M. | der fremhæver, at medlemmerne af det homo- og biseksuelle samt transkønnede samfund udsættes for chikane, forfølgelse, grusom afstraffelse og endog dødsstraf; der påpeger, at disse personer udsættes for diskrimination på grund af deres seksuelle orientering, herunder med hensyn til adgang til beskæftigelse, bolig, uddannelse og sundhedspleje samt i form af social udstødelse; |
| --- | --- |

M.

der fremhæver, at medlemmerne af det homo- og biseksuelle samt transkønnede samfund udsættes for chikane, forfølgelse, grusom afstraffelse og endog dødsstraf; der påpeger, at disse personer udsættes for diskrimination på grund af deres seksuelle orientering, herunder med hensyn til adgang til beskæftigelse, bolig, uddannelse og sundhedspleje samt i form af social udstødelse;

| N. | der henviser til, at fængselsdommene mod de fremtrædende studenteraktivister Bahareh Hedayat, Mahdieh Golroo og Majid Tavakoli hver er blevet forøget med seks måneder, efter de blev anklaget for "propaganda mod styret"; der henviser til, at den politiske aktivist og ph.d.-studerende Somayeh Tohidlou den 15. september 2011 modtog 50 piskeslag efter at have afsonet en etårig fængselsdom i Evin-fængslet; der henviser til, at Somayeh Tohidlou i forvejen havde afsonet en fængselsstraf på 70 dage; der henviser til, at hun blev idømt begge fængselsstraffe og de 50 piskeslag for sin bloggingvirksomhed og andre internetaktiviteter; der henviser til, at studenteraktivisten Payman Aref den 9. oktober 2011 modtog 74 piskeslag, inden han blev løsladt fra fængslet, på grundlag af en anklage om, at han havde fornærmet den iranske præsident; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at fængselsdommene mod de fremtrædende studenteraktivister Bahareh Hedayat, Mahdieh Golroo og Majid Tavakoli hver er blevet forøget med seks måneder, efter de blev anklaget for "propaganda mod styret"; der henviser til, at den politiske aktivist og ph.d.-studerende Somayeh Tohidlou den 15. september 2011 modtog 50 piskeslag efter at have afsonet en etårig fængselsdom i Evin-fængslet; der henviser til, at Somayeh Tohidlou i forvejen havde afsonet en fængselsstraf på 70 dage; der henviser til, at hun blev idømt begge fængselsstraffe og de 50 piskeslag for sin bloggingvirksomhed og andre internetaktiviteter; der henviser til, at studenteraktivisten Payman Aref den 9. oktober 2011 modtog 74 piskeslag, inden han blev løsladt fra fængslet, på grundlag af en anklage om, at han havde fornærmet den iranske præsident;

| O. | der henviser til, at den fremtrædende iranske filminstruktør Jafar Panahi er blevet idømt seks års fængsel, og at dommen er blevet stadfæstet efter appel; der henviser til, at den prominente skuespiller Marzieh Vafamehr er blevet idømt en straf på et års fængsel og 90 piskeslag på grund af sin rolle i en film, der skildrer de vanskelige arbejdsvilkår for kunstnere i Iran; der henviser til, at de iranske myndigheder den 17. september 2011 tilbageholdt seks uafhængige dokumentarfilminstruktører, Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar og Mojtaba Mir Tahmaseb, under anklage for at arbejde for BBC's persisksprogede nyhedskanal og bedrive spionage på dennes vegne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den fremtrædende iranske filminstruktør Jafar Panahi er blevet idømt seks års fængsel, og at dommen er blevet stadfæstet efter appel; der henviser til, at den prominente skuespiller Marzieh Vafamehr er blevet idømt en straf på et års fængsel og 90 piskeslag på grund af sin rolle i en film, der skildrer de vanskelige arbejdsvilkår for kunstnere i Iran; der henviser til, at de iranske myndigheder den 17. september 2011 tilbageholdt seks uafhængige dokumentarfilminstruktører, Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar og Mojtaba Mir Tahmaseb, under anklage for at arbejde for BBC's persisksprogede nyhedskanal og bedrive spionage på dennes vegne;

| P. | der henviser til, at et stort antal advokater siden 2009 er blevet arresteret under udøvelsen af deres erhverv, heriblandt Nsrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian og Abdolfattah Soltani; der påpeger, at modtageren af Nobels fredspris, Shirin Ebadi, i praksis er blevet tvunget i eksil, efter at myndighederne har lukket hendes center for menneskerettighedsforkæmpere, og at advokater, der påtager sig at forsvare politiske fanger og samvittighedsfanger, løber en stadig større personlig risiko; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at et stort antal advokater siden 2009 er blevet arresteret under udøvelsen af deres erhverv, heriblandt Nsrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian og Abdolfattah Soltani; der påpeger, at modtageren af Nobels fredspris, Shirin Ebadi, i praksis er blevet tvunget i eksil, efter at myndighederne har lukket hendes center for menneskerettighedsforkæmpere, og at advokater, der påtager sig at forsvare politiske fanger og samvittighedsfanger, løber en stadig større personlig risiko;

| Q. | der henviser til, at de iranske myndigheder har meddelt, at de arbejder på at udvikle et internet, der skal fungere parallelt med og i sidste ende erstatte det åbne, verdensomspændende internet, og som beskrives som et "halal"-netværk, der er i overensstemmelse med islamiske principper; der påpeger, at »halal-internettet« reelt vil give de iranske myndigheder 100 % kontrol med al internetkommunikation og dens indhold, hvilket vil udgøre en alvorlig krænkelse af ytringsfriheden og begrænse adgangen til information og kommunikationsnetværk; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de iranske myndigheder har meddelt, at de arbejder på at udvikle et internet, der skal fungere parallelt med og i sidste ende erstatte det åbne, verdensomspændende internet, og som beskrives som et "halal"-netværk, der er i overensstemmelse med islamiske principper; der påpeger, at »halal-internettet« reelt vil give de iranske myndigheder 100 % kontrol med al internetkommunikation og dens indhold, hvilket vil udgøre en alvorlig krænkelse af ytringsfriheden og begrænse adgangen til information og kommunikationsnetværk;

| R. | der henviser til udbredte forlydender om, at EU-baserede virksomheder har forsynet de iranske myndigheder med teknisk bistand og skræddersyede teknologier, som er blevet brugt til (online) overvågning og sporing af menneskerettighedsforkæmpere og -aktivister og som vigtige redskaber i menneskerettighedskrænkelserne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til udbredte forlydender om, at EU-baserede virksomheder har forsynet de iranske myndigheder med teknisk bistand og skræddersyede teknologier, som er blevet brugt til (online) overvågning og sporing af menneskerettighedsforkæmpere og -aktivister og som vigtige redskaber i menneskerettighedskrænkelserne;

| 1. | udtrykker sin alvorlige bekymring over den konstant forværrede menneskerettighedssituation i Iran, det stigende antal politiske fanger, det fortsat høje antal henrettelser, herunder af unge, udbredt tortur, unfair retssager, opkrævning af eksorbitante beløb for løsladelse mod kaution, samt strenge restriktioner for informations-, ytrings-, forsamlings-, tros-, uddannelses- og bevægelsesfrihed; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin alvorlige bekymring over den konstant forværrede menneskerettighedssituation i Iran, det stigende antal politiske fanger, det fortsat høje antal henrettelser, herunder af unge, udbredt tortur, unfair retssager, opkrævning af eksorbitante beløb for løsladelse mod kaution, samt strenge restriktioner for informations-, ytrings-, forsamlings-, tros-, uddannelses- og bevægelsesfrihed;

| 2. | hylder modet hos alle de iranere, som kæmper for at forsvare de grundlæggende frihedsrettigheder, menneskerettighederne og de demokratiske principper og som ønsker at leve i et samfund uden undertrykkelse og intimidering; |
| --- | --- |

2.

hylder modet hos alle de iranere, som kæmper for at forsvare de grundlæggende frihedsrettigheder, menneskerettighederne og de demokratiske principper og som ønsker at leve i et samfund uden undertrykkelse og intimidering;

| 3. | fordømmer på det kraftigste brugen af dødsstraf i Iran og opfordrer de iranske myndigheder til i overensstemmelse med FN's Generalforsamlings resolution 62/149 og 63/138 at indføre et moratorium for henrettelser, indtil dødsstraffen helt kan afskaffes; |
| --- | --- |

3.

fordømmer på det kraftigste brugen af dødsstraf i Iran og opfordrer de iranske myndigheder til i overensstemmelse med FN's Generalforsamlings resolution 62/149 og 63/138 at indføre et moratorium for henrettelser, indtil dødsstraffen helt kan afskaffes;

| 4. | anmoder om, at straffeloven ændres, således de retlige og administrative myndigheder får forbud mod at idømme korporlig afstraffelse; minder om, at brugen af korporlig afstraffelse - som svarer til tortur - er uforenelig med artikel 7 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; fordømmer på det kraftigste piskningen af studenteraktivisterne Somayeh Tohidlou og Payman Aref; |
| --- | --- |

4.

anmoder om, at straffeloven ændres, således de retlige og administrative myndigheder får forbud mod at idømme korporlig afstraffelse; minder om, at brugen af korporlig afstraffelse - som svarer til tortur - er uforenelig med artikel 7 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; fordømmer på det kraftigste piskningen af studenteraktivisterne Somayeh Tohidlou og Payman Aref;

| 5. | er indstillet på at støtte yderligere sanktioner mod personer, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer de EU-medlemsstater, der er permanente medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, til at rejse spørgsmålet om iværksættelse af en undersøgelse med henblik på at fastslå, om de forbrydelser, der er begået af de iranske myndigheder, udgør forbrydelser mod menneskeheden; |
| --- | --- |

5.

er indstillet på at støtte yderligere sanktioner mod personer, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer de EU-medlemsstater, der er permanente medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, til at rejse spørgsmålet om iværksættelse af en undersøgelse med henblik på at fastslå, om de forbrydelser, der er begået af de iranske myndigheder, udgør forbrydelser mod menneskeheden;

| 6. | opfordrer de iranske myndigheder til at løslade alle politiske fanger, herunder de politiske ledere Mir-Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi, menneskerettighedsadvokaterne Nasrin Sotoudeh og Abdolfattah Soltani, studenteraktivisterne Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo og Majid Tavakoli, journalist Abdolreza Tajik, pastor Yousef Nadarkhani, filminstruktørerne Jafar Panahi og Mohammad Rasoulof og alle de øvrige personer, der er nævnt i rapporten fra FN 's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran, Ahmed Shaheed; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de iranske myndigheder til at løslade alle politiske fanger, herunder de politiske ledere Mir-Hossein Mousavi og Mehdi Karroubi, menneskerettighedsadvokaterne Nasrin Sotoudeh og Abdolfattah Soltani, studenteraktivisterne Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo og Majid Tavakoli, journalist Abdolreza Tajik, pastor Yousef Nadarkhani, filminstruktørerne Jafar Panahi og Mohammad Rasoulof og alle de øvrige personer, der er nævnt i rapporten fra FN 's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Iran, Ahmed Shaheed;

| 7. | beklager dybt mangelen på fairness og gennemsigtighed i rettergangen og på passende faglig uddannelse af dem, der er involveret heri, og opfordrer de iranske myndigheder til at garantere en retfærdig og åben rettergang; |
| --- | --- |

7.

beklager dybt mangelen på fairness og gennemsigtighed i rettergangen og på passende faglig uddannelse af dem, der er involveret heri, og opfordrer de iranske myndigheder til at garantere en retfærdig og åben rettergang;

| 8. | opfordrer indtrængende den iranske regering til omgående at give den FN-udnævnte særlige rapportør Ahmed Shaheed adgang til Iran med henblik på at tage fat på landets aktuelle menneskerettighedskrise; bemærker, at regeringens totale mangel på samarbejde med den særlige rapportør og dens fortsatte afvisning af at give ham adgang til landet er et tegn på, at den ikke har til hensigt at tage meningsfulde skridt til at forbedre menneskerettighedssituationen; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende den iranske regering til omgående at give den FN-udnævnte særlige rapportør Ahmed Shaheed adgang til Iran med henblik på at tage fat på landets aktuelle menneskerettighedskrise; bemærker, at regeringens totale mangel på samarbejde med den særlige rapportør og dens fortsatte afvisning af at give ham adgang til landet er et tegn på, at den ikke har til hensigt at tage meningsfulde skridt til at forbedre menneskerettighedssituationen;

| 9. | opfordrer de iranske myndigheder til at demonstrere, at de er fuldt indstillet på at samarbejde med det internationale samfund omkring en forbedring af menneskerettighedssituationen i Iran, og opfordrer den iranske regering til at opfylde alle sine forpligtelser, såvel i henhold til folkeretten som i henhold til de internationale konventioner, den har underskrevet; understreger vigtigheden af frie og fair valg; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de iranske myndigheder til at demonstrere, at de er fuldt indstillet på at samarbejde med det internationale samfund omkring en forbedring af menneskerettighedssituationen i Iran, og opfordrer den iranske regering til at opfylde alle sine forpligtelser, såvel i henhold til folkeretten som i henhold til de internationale konventioner, den har underskrevet; understreger vigtigheden af frie og fair valg;

| 10. | opfordrer de iranske myndigheder til straks at løslade de medlemmer af Irans kunstnersamfund, som på nuværende tidspunkt er tilbageholdt, og til at sætte en stopper for forfølgelsen - i form af anholdelser eller andre former for chikane - af dette samfund; påpeger, at en sådan behandling er uforenelig med de internationale menneskerettighedsprincipper, som Iran frivilligt har tilsluttet sig; minder om, at retten til frit at ytre sig i kunstnerisk eller skriftlig form er nedfældet i artikel 19 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Iran har underskrevet; |
| --- | --- |

10.

opfordrer de iranske myndigheder til straks at løslade de medlemmer af Irans kunstnersamfund, som på nuværende tidspunkt er tilbageholdt, og til at sætte en stopper for forfølgelsen - i form af anholdelser eller andre former for chikane - af dette samfund; påpeger, at en sådan behandling er uforenelig med de internationale menneskerettighedsprincipper, som Iran frivilligt har tilsluttet sig; minder om, at retten til frit at ytre sig i kunstnerisk eller skriftlig form er nedfældet i artikel 19 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Iran har underskrevet;

| 11. | opfordrer Iran til at tage skridt til at sikre fuld respekt for retten til religions- og trosfrihed, herunder ved at sikre, at lovgivning og praksis er i fuld overensstemmelse med artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og påpeger, at dette også indebærer, at enhver har en uindskrænket og fuldt ud garanteret ret til at skifte religion, hvis vedkommende ønsker det; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Iran til at tage skridt til at sikre fuld respekt for retten til religions- og trosfrihed, herunder ved at sikre, at lovgivning og praksis er i fuld overensstemmelse med artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og påpeger, at dette også indebærer, at enhver har en uindskrænket og fuldt ud garanteret ret til at skifte religion, hvis vedkommende ønsker det;

| 12. | opfordrer Iran til straks at tage skridt til at sikre, at medlemmer af bahai-samfundet beskyttes mod diskrimination på ethvert område, at krænkelser af deres rettigheder straks undersøges, at de ansvarlige retsforfølges, og at medlemmerne af dette trossamfund udstyres med effektive retsmidler; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Iran til straks at tage skridt til at sikre, at medlemmer af bahai-samfundet beskyttes mod diskrimination på ethvert område, at krænkelser af deres rettigheder straks undersøges, at de ansvarlige retsforfølges, og at medlemmerne af dette trossamfund udstyres med effektive retsmidler;

| 13. | fordømmer Irans ulovlige jamming af tv-signaler fra BBC's persisksprogede tjeneste og Deutsche Welle på Hotbird- og Eutelsat W3A-satellitterne og opfordrer Eutelsat til at ophøre med at betjene de statslige iranske tv-stationer, så længe Iran fortsætter med at bruge Eutelsat-tjenester til at blokere uafhængige tv-programmer; |
| --- | --- |

13.

fordømmer Irans ulovlige jamming af tv-signaler fra BBC's persisksprogede tjeneste og Deutsche Welle på Hotbird- og Eutelsat W3A-satellitterne og opfordrer Eutelsat til at ophøre med at betjene de statslige iranske tv-stationer, så længe Iran fortsætter med at bruge Eutelsat-tjenester til at blokere uafhængige tv-programmer;

| 14. | udtrykker sin bekymring over brugen af (europæisk) censur, filtrering og overvågning teknologier for at kontrollere og censurere strømme af information og kommunikation, og til at opspore borgere, især menneskerettighedsforkæmpere, jf. det seneste eksempel med Creativity Software; opfordrer de europæiske virksomheder til at leve op til deres sociale ansvar ved ikke at levere varer, teknologier og tjenester til Iran, som kan bringe de iranske borgeres borgerlige og politiske rettigheder i fare; |
| --- | --- |

14.

udtrykker sin bekymring over brugen af (europæisk) censur, filtrering og overvågning teknologier for at kontrollere og censurere strømme af information og kommunikation, og til at opspore borgere, især menneskerettighedsforkæmpere, jf. det seneste eksempel med Creativity Software; opfordrer de europæiske virksomheder til at leve op til deres sociale ansvar ved ikke at levere varer, teknologier og tjenester til Iran, som kan bringe de iranske borgeres borgerlige og politiske rettigheder i fare;

| 15. | understreger, at fri adgang til information og kommunikationsmidler samt ucensureret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og udgør forudsætninger for demokrati og ytringsfrihed, idet de sikrer gennemsigtighed og ansvarlighed, som fastslået af FN's Menneskerettighedsråd den 6. maj 2011; |
| --- | --- |

15.

understreger, at fri adgang til information og kommunikationsmidler samt ucensureret adgang til internettet (internetfrihed) er universelle rettigheder og udgør forudsætninger for demokrati og ytringsfrihed, idet de sikrer gennemsigtighed og ansvarlighed, som fastslået af FN's Menneskerettighedsråd den 6. maj 2011;

| 16. | opfordrer de iranske myndigheder til at ophæve eller ændre al lovgivning, der påbyder eller kan resultere i diskrimination, retsforfølgelse og afstraffelse af mennesker på grund af deres seksuelle orientering eller kønsidentitet, og sikre, at alle, der er anholdt alene på grund af frit og gensidigt aftalte seksuelle aktiviteter eller seksuel orientering, løslades øjeblikkeligt og betingelsesløst; |
| --- | --- |

16.

opfordrer de iranske myndigheder til at ophæve eller ændre al lovgivning, der påbyder eller kan resultere i diskrimination, retsforfølgelse og afstraffelse af mennesker på grund af deres seksuelle orientering eller kønsidentitet, og sikre, at alle, der er anholdt alene på grund af frit og gensidigt aftalte seksuelle aktiviteter eller seksuel orientering, løslades øjeblikkeligt og betingelsesløst;

| 17. | opfordrer EU-medlemsstaterne til at give ophold for iranske borgere, der er flygtet fra deres land, gennem foranstaltninger såsom Shelter City-initiativet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer EU-medlemsstaterne til at give ophold for iranske borgere, der er flygtet fra deres land, gennem foranstaltninger såsom Shelter City-initiativet;

| 18. | opfordrer de iranske myndigheder til at acceptere fredelige protester og tage fat på de mange problemer, den iranske befolkning lider under; er især bekymret over den truende miljøkatastrofe i området omkring Urmiasøen og opfordrer regeringen til at gøre en målrettet indsats for at stabilisere den regionale økologi, som millioner af iranere er afhængige af; |
| --- | --- |

18.

opfordrer de iranske myndigheder til at acceptere fredelige protester og tage fat på de mange problemer, den iranske befolkning lider under; er især bekymret over den truende miljøkatastrofe i området omkring Urmiasøen og opfordrer regeringen til at gøre en målrettet indsats for at stabilisere den regionale økologi, som millioner af iranere er afhængige af;

| 19. | opfordrer EU-repræsentanterne og Kommissionens næstformand/ Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at tilskynde de iranske myndigheder til igen at engagere sig i menneskerettighedsdialogen; |
| --- | --- |

19.

opfordrer EU-repræsentanterne og Kommissionens næstformand/ Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at tilskynde de iranske myndigheder til igen at engagere sig i menneskerettighedsdialogen;

| 20. | opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at fokusere på EU-borgere i iranske fængsler og til at gøre alt, hvad der står i dens magt, for at sikre deres trivsel og løsladelse; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at fokusere på EU-borgere i iranske fængsler og til at gøre alt, hvad der står i dens magt, for at sikre deres trivsel og løsladelse;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/ Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær, det åndelige overhoveds kontor, formanden for den iranske højesteret samt Irans regering og parlament. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/ Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær, det åndelige overhoveds kontor, formanden for den iranske højesteret samt Irans regering og parlament.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/162

---

Torsdag den 17. november 2011Egypten, navnlig sagen om bloggeren Alaa Abdel-Fattah

P7_TA(2011)0518

Europa-Parlamentets beslutning af 17. november 2011 om Egypten, navnlig sagen om bloggeren Alaa Abdel-Fattah

2013/C 153 E/22

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig beslutningerne af hhv.17. februar 2011 om situationen i Egypten (1) og 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, især for de kristne trossamfund (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig beslutningerne af hhv.17. februar 2011 om situationen i Egypten (1) og 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, især for de kristne trossamfund (2),

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten, særlig artikel 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten, særlig artikel 2,

| — | der henviser til artikel 10, 18 og 19 i verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, 18 og 19 i verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til artikel 14, stk. 1, og artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Egypten er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14, stk. 1, og artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Egypten er part i,

| — | der henviser til artikel 6 og 9 i den europæiske menneskerettighedskonvention fra 1950, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 og 9 i den europæiske menneskerettighedskonvention fra 1950,

| — | der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro fra 1981,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til erklæringen af 10. oktober 2011 fra Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton om volden i Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 10. oktober 2011 fra Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton om volden i Egypten,

| — | der henviser til konklusionerne af 21. februar 2011 fra samlingen i Rådet for Udenrigsanliggender, i hvilken forbindelse den højtstående repræsentant Catherine Ashton blev anmodet om at redegøre for de foranstaltninger, der var blevet vedtaget, og de konkrete forslag til yderligere styrkelse af Unionens tiltag vedrørende fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 21. februar 2011 fra samlingen i Rådet for Udenrigsanliggender, i hvilken forbindelse den højtstående repræsentant Catherine Ashton blev anmodet om at redegøre for de foranstaltninger, der var blevet vedtaget, og de konkrete forslag til yderligere styrkelse af Unionens tiltag vedrørende fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed,

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet for Udenrigsanliggender af 10. oktober 2011 og konklusionerne om Egypten fra Det Europæiske Råds møde den 23. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet for Udenrigsanliggender af 10. oktober 2011 og konklusionerne om Egypten fra Det Europæiske Råds møde den 23. oktober 2011,

| — | der henviser til sine årsberetninger om menneskerettighederne i verden og navnlig til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine årsberetninger om menneskerettighederne i verden og navnlig til sin beslutning af 16. december 2010 om årsberetningen om menneskerettighederne i verden 2009 og EU's menneskerettighedspolitik,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den militære anklagemyndighed den 30. oktober 2011 krævede afhøring af bloggeren Alaa Abdel-Fattah, efterfølgende beordrede ham fængslet i foreløbig 15 dage i appelfængslet Bab El Khalq i Cairo efter at have anklaget ham for at have "opildnet til vold mod de væbnede styrker", og "udøvet vold mod militærpersoner og beskadiget militær ejendom" under Masparo-sammenstødene, der begyndte som en fredelig demonstration for koptiske kristnes rettigheder den 9. oktober 2011 i Cairo, hvor 25 egyptiske borgere blev dræbt og mere end 300 blev såret; der henviser til, at 30 andre civile er blevet tilbageholdt i samme retssag; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den militære anklagemyndighed den 30. oktober 2011 krævede afhøring af bloggeren Alaa Abdel-Fattah, efterfølgende beordrede ham fængslet i foreløbig 15 dage i appelfængslet Bab El Khalq i Cairo efter at have anklaget ham for at have "opildnet til vold mod de væbnede styrker", og "udøvet vold mod militærpersoner og beskadiget militær ejendom" under Masparo-sammenstødene, der begyndte som en fredelig demonstration for koptiske kristnes rettigheder den 9. oktober 2011 i Cairo, hvor 25 egyptiske borgere blev dræbt og mere end 300 blev såret; der henviser til, at 30 andre civile er blevet tilbageholdt i samme retssag;

| B. | der henviser til, at den militære appeldomstol den 3. november 2011 stadfæstede tilbageholdelsen af Alaa Abdel-Fattah i 15 dage, hvorefter han blev overført til Tora-fængslet, og at hans tilbageholdelse den 13. november blev fornyet med yderligere 15 dage i afventning af yderligere undersøgelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den militære appeldomstol den 3. november 2011 stadfæstede tilbageholdelsen af Alaa Abdel-Fattah i 15 dage, hvorefter han blev overført til Tora-fængslet, og at hans tilbageholdelse den 13. november blev fornyet med yderligere 15 dage i afventning af yderligere undersøgelser;

| C. | der henviser til, at Alaa Abdel-Fattah nægtede at besvare blot et eneste spørgsmål fra den militære domstol vedrørende begivenhederne, idet han meddelte, at han kun ville forklare sig over for en upartisk civil domstol, og fremførte som argument, at den militære domstol hverken havde legitimitet eller kompetence til at afhøre civile; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Alaa Abdel-Fattah nægtede at besvare blot et eneste spørgsmål fra den militære domstol vedrørende begivenhederne, idet han meddelte, at han kun ville forklare sig over for en upartisk civil domstol, og fremførte som argument, at den militære domstol hverken havde legitimitet eller kompetence til at afhøre civile;

| D. | der henviser til, at enhver har ret til en retfærdig og offentlig rettergang for en kompetent og upartisk domstol, der er oprettet ved lov; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at enhver har ret til en retfærdig og offentlig rettergang for en kompetent og upartisk domstol, der er oprettet ved lov;

| E. | der henviser til, at Alaa Abdel-Fattah tidligere er blevet tilbageholdt i 45 dage i 2006 under Mubarak-regimet efter at have deltaget i en protest til støtte for et uafhængigt retssystem; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Alaa Abdel-Fattah tidligere er blevet tilbageholdt i 45 dage i 2006 under Mubarak-regimet efter at have deltaget i en protest til støtte for et uafhængigt retssystem;

| F. | der henviser til, at den fængslede blogger Maikel Nabil Sanad fortsætter sin sultestrejke, og at hans tilstand er kritisk; der henviser til, at den militære appeldomstol den 11. oktober 2011 besluttede at annullere hans dom lydende på tre års fængsel og beordrede en ny retssag; der henviser til, at hans retssag under den nye retssags andet retsmøde den 1. november 2011 blev udsat til den 13. november 2011, hvor den så blev udsat yderligere indtil den 27. november 2011, idet han igen nægtede at samarbejde med den militære domstol på grund af hans modstand mod, at civile retsforfølges ved militære domstole; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den fængslede blogger Maikel Nabil Sanad fortsætter sin sultestrejke, og at hans tilstand er kritisk; der henviser til, at den militære appeldomstol den 11. oktober 2011 besluttede at annullere hans dom lydende på tre års fængsel og beordrede en ny retssag; der henviser til, at hans retssag under den nye retssags andet retsmøde den 1. november 2011 blev udsat til den 13. november 2011, hvor den så blev udsat yderligere indtil den 27. november 2011, idet han igen nægtede at samarbejde med den militære domstol på grund af hans modstand mod, at civile retsforfølges ved militære domstole;

| G. | der henviser til, at Egypten er inde i en kritisk periode med overgang til demokrati og står over for betydelige udfordringer og vanskeligheder i denne proces; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Egypten er inde i en kritisk periode med overgang til demokrati og står over for betydelige udfordringer og vanskeligheder i denne proces;

| H. | der henviser til, at de sociale medier har spillet en vigtig rolle under begivenhederne i det arabiske forår, også i Egypten; der henviser til, at bloggere, journalister og menneskerettighedsforkæmpere fortsat udsættes for chikane og intimidering i Egypten; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de sociale medier har spillet en vigtig rolle under begivenhederne i det arabiske forår, også i Egypten; der henviser til, at bloggere, journalister og menneskerettighedsforkæmpere fortsat udsættes for chikane og intimidering i Egypten;

| I. | der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer rapporterer om, at over 12 000 civile er blevet retsforfulgt ved militære domstole i Egypten siden marts 2011; der henviser til, at civile, der arresteres under undtagelsestilstanden, fortsat retsforfølges ved militære domstole, hvilket er en tilsidesættelse af minimumskravene om retfærdig rettergang og retten til at forsvare sig; der henviser til, at et stort flertal af egyptiske menneskerettighedsngo’er, advokatsammenslutninger og politikere fra alle politiske grupperinger har fastholdt, at civile skal retsforfølges ved civile domstole for at sikre en behørig rettergang; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer rapporterer om, at over 12 000 civile er blevet retsforfulgt ved militære domstole i Egypten siden marts 2011; der henviser til, at civile, der arresteres under undtagelsestilstanden, fortsat retsforfølges ved militære domstole, hvilket er en tilsidesættelse af minimumskravene om retfærdig rettergang og retten til at forsvare sig; der henviser til, at et stort flertal af egyptiske menneskerettighedsngo’er, advokatsammenslutninger og politikere fra alle politiske grupperinger har fastholdt, at civile skal retsforfølges ved civile domstole for at sikre en behørig rettergang;

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har givet udtryk for, at den går ind for ytringsfrihed, tankefrihed, samvittighedsfrihed og religionsfrihed, og har understreget, at regeringerne er forpligtede til at garantere disse frihedsrettigheder overalt i verden; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har givet udtryk for, at den går ind for ytringsfrihed, tankefrihed, samvittighedsfrihed og religionsfrihed, og har understreget, at regeringerne er forpligtede til at garantere disse frihedsrettigheder overalt i verden;

| 1. | opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at løslade Alaa Abdel-Fattah, der sidder fængslet for at have nægtet at besvare spørgsmål vedrørende begivenhederne den 9. oktober 2011 stillet af en militær domstol, som han ikke anser for at være en upartisk og legitim domstol; opfordrer de egyptiske myndigheder til at garantere, at ingen blogger, journalist eller menneskerettighedsforkæmper bliver udsat for direkte eller indirekte chikane og intimidering i landet; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at løslade Alaa Abdel-Fattah, der sidder fængslet for at have nægtet at besvare spørgsmål vedrørende begivenhederne den 9. oktober 2011 stillet af en militær domstol, som han ikke anser for at være en upartisk og legitim domstol; opfordrer de egyptiske myndigheder til at garantere, at ingen blogger, journalist eller menneskerettighedsforkæmper bliver udsat for direkte eller indirekte chikane og intimidering i landet;

| 2. | fordømmer på det stærkeste den juridiske chikane, som de militære retsmyndigheder udøver mod Alaa Abdel-Fattah; gentager sin opfordring til de væbnede styrkers øverste råd om straks at sætte en stopper for undtagelsestilstanden og den militære retsforfølgelse af civile og til omgående at løslade samtlige samvittighedsfanger og politiske fanger, som tilbageholdes af militære domstole; understreger, at civile ikke bør retsforfølges ved militære domstole, som ikke opfylder grundlæggende behørige standarder for retssager; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det stærkeste den juridiske chikane, som de militære retsmyndigheder udøver mod Alaa Abdel-Fattah; gentager sin opfordring til de væbnede styrkers øverste råd om straks at sætte en stopper for undtagelsestilstanden og den militære retsforfølgelse af civile og til omgående at løslade samtlige samvittighedsfanger og politiske fanger, som tilbageholdes af militære domstole; understreger, at civile ikke bør retsforfølges ved militære domstole, som ikke opfylder grundlæggende behørige standarder for retssager;

| 3. | opfordrer de egyptiske myndigheder til at garantere upartiske domstole som nævnt i artikel 10 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, der har følgende ordlyd: "Enhver har under fuld ligeberettigelse krav på en retfærdig og offentlig behandling ved en uafhængig og upartisk domstol, når der skal træffes en afgørelse med hensyn til hans rettigheder og forpligtelser og med hensyn til en hvilken som helst mod ham rettet strafferetslig anklage"; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de egyptiske myndigheder til at garantere upartiske domstole som nævnt i artikel 10 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, der har følgende ordlyd: "Enhver har under fuld ligeberettigelse krav på en retfærdig og offentlig behandling ved en uafhængig og upartisk domstol, når der skal træffes en afgørelse med hensyn til hans rettigheder og forpligtelser og med hensyn til en hvilken som helst mod ham rettet strafferetslig anklage";

| 4. | gentager sit krav om en uafhængig, grundig og gennemsigtig undersøgelse af Maspero-sammenstødene, der startede som en fredelig demonstration for koptiske kristnes rettigheder i Cairo den 9. oktober 2011, og mener, at denne undersøgelse skal gennemføres af en uafhængig og upartisk civil retsinstans, således at alle ansvarlige parter drages til ansvar, og udtrykker igen sin medfølelse med ofrene og deres familier; opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at give garanti for de forskellige undersøgelsers uafhængighed og upartiskhed ved at give tilladelse til hensigtsmæssig kontrol; |
| --- | --- |

4.

gentager sit krav om en uafhængig, grundig og gennemsigtig undersøgelse af Maspero-sammenstødene, der startede som en fredelig demonstration for koptiske kristnes rettigheder i Cairo den 9. oktober 2011, og mener, at denne undersøgelse skal gennemføres af en uafhængig og upartisk civil retsinstans, således at alle ansvarlige parter drages til ansvar, og udtrykker igen sin medfølelse med ofrene og deres familier; opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at give garanti for de forskellige undersøgelsers uafhængighed og upartiskhed ved at give tilladelse til hensigtsmæssig kontrol;

| 5. | udtrykker på ny sin solidaritet med det egyptiske folk i denne kritiske periode med overgang til demokrati i landet og fortsætter med at støtte egypternes legitime ønske om demokrati; opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre fuld overholdelse af grundlæggende rettigheder, herunder tankefrihed, samvittigheds- og religionsfrihed, ytringsfrihed og internettets frihed, frihed til at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfrihed; |
| --- | --- |

5.

udtrykker på ny sin solidaritet med det egyptiske folk i denne kritiske periode med overgang til demokrati i landet og fortsætter med at støtte egypternes legitime ønske om demokrati; opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre fuld overholdelse af grundlæggende rettigheder, herunder tankefrihed, samvittigheds- og religionsfrihed, ytringsfrihed og internettets frihed, frihed til at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfrihed;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Arabiske Republik Egyptens regering. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Arabiske Republik Egyptens regering.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0064.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0471.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/165

---

Torsdag den 17. november 2011Behovet for alment tilgængelige 112-alarmtjenester

P7_TA(2011)0519

Europa-Parlamentets erklæring af 17. november 2011 om behovet for alment tilgængelige 112-alarmtjenester

2013/C 153 E/23

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets beslutning 91/396/EØF af 29. juli 1991 om indførelse af 112 som fælleseuropæisk alarmnummer, efterfølgende forstærket ved direktiv 98/10/EF om ONP-vilkår for taletelefonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser på teleområdet under konkurrenceforhold, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 91/396/EØF af 29. juli 1991 om indførelse af 112 som fælleseuropæisk alarmnummer, efterfølgende forstærket ved direktiv 98/10/EF om ONP-vilkår for taletelefonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser på teleområdet under konkurrenceforhold,

| — | der henviser til direktiv 2009/136/EF om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og – tjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2009/136/EF om ændring af direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og – tjenester,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der påpeger, at de fleste EU-alarmtjenester fortsat kun kan nås gennem tale, hvorved millioner af borgere er afskåret fra at få hjælp i livstruende situationer, hvad enten det skyldes, at de er døve, høre- eller talehæmmede, eller at der kræves diskretion under opkaldet, |
| --- | --- |

A.

der påpeger, at de fleste EU-alarmtjenester fortsat kun kan nås gennem tale, hvorved millioner af borgere er afskåret fra at få hjælp i livstruende situationer, hvad enten det skyldes, at de er døve, høre- eller talehæmmede, eller at der kræves diskretion under opkaldet,

| B. | der påpeger, at EU har ratificeret FN-konventionen om handicappedes rettigheder og vedtaget en handicapstrategi for perioden 2010-2020 samt en digital dagsorden, der støtter princippet om design for alle, |
| --- | --- |

B.

der påpeger, at EU har ratificeret FN-konventionen om handicappedes rettigheder og vedtaget en handicapstrategi for perioden 2010-2020 samt en digital dagsorden, der støtter princippet om design for alle,

| 1. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge lovgivnings- og standardiseringsforslag med henblik på at gøre 112-tjenester fuldt tilgængelige for alle borgere, fortrinsvis gennem videobaserede tegnsprogstjenester og tekstbaserede tjenester, således at også døve samt høre- og talehæmmede kan benytte sig heraf; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge lovgivnings- og standardiseringsforslag med henblik på at gøre 112-tjenester fuldt tilgængelige for alle borgere, fortrinsvis gennem videobaserede tegnsprogstjenester og tekstbaserede tjenester, således at også døve samt høre- og talehæmmede kan benytte sig heraf;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at fremme udviklingen af næste generation af 112-tjenester, som skal være fuldt tilgængelige og pålidelige samt uafhængige af apparater og netværk i overensstemmelse med "total conversation"-princippet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at fremme udviklingen af næste generation af 112-tjenester, som skal være fuldt tilgængelige og pålidelige samt uafhængige af apparater og netværk i overensstemmelse med "total conversation"-princippet;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 1 til mødeprotokollen af 17.11.2011 (P7_PV(2011)11-17(ANN1)).

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 15. november 2011

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/166

---

Tirsdag den 15. november 2011Samordning af de garantier, der kræves af de i artikel 54, stk. 2 (TEUF) nævnte selskaber ***I

P7_TA(2011)0477

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 54, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (omarbejdning) (KOM(2011)0029 - C7-0037/2011 - 2011/0011(COD))

2013/C 153 E/24

(Almindelig lovgivningsprocedure – omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0029), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0029),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 50, stk. 2, litra g, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 50, stk. 2, litra g, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0037/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 50, stk. 1 og stk. 2, litra g), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 50, stk. 1 og stk. 2, litra g), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 15. marts 2011 (1) fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. marts 2011 (1) fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0348/2011),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 113.

(2)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Tirsdag den 15. november 2011P7_TC1-COD(2011)0011

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om samordning af de garantier, der kræves i medlemsstaterne af de i artikel 54, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, for så vidt angår stiftelsen af aktieselskabet samt bevarelse af og ændringer i dets kapital, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2012/30/EU)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/167

---

Tirsdag den 15. november 2011Athenkonventionen angående transport af passagerer og deres bagage til søs, undtagen artikel 10 og 11 ***

P7_TA(2011)0478

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, undtagen artikel 10 og 11 (08663/2011 - C7-0142/2011 - 2003/0132A(NLE))

2013/C 153 E/25

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08663/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08663/2011),

| — | der henviser til protokollen af 2002 til Athenkonventionen af 1974 om søtransport af passagerer og deres bagage (08663/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen af 2002 til Athenkonventionen af 1974 om søtransport af passagerer og deres bagage (08663/2011),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0142/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0356/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0356/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Internationale Søfartsorganisation. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Internationale Søfartsorganisation.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/168 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/168

---

Tirsdag den 15. november 2011Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, for så vidt angår artikel 10 og 11 ***

P7_TA(2011)0479

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions tiltrædelse af protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974, undtagen artikel 10 og 11 (08663/2011 - C7-0143/2011 - 2003/0132B(NLE))

2013/C 153 E/26

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08663/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (08663/2011),

| — | der henviser til protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974 (08663/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen af 2002 til Athenkonventionen om transport af passagerer og deres bagage til søs, 1974 (08663/2011),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 81, stk. 1, og artikel 81, stk. 2, litra a) og c), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 81, stk. 1, og artikel 81, stk. 2, litra a) og c), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0143/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A7-0341/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Den Internationale Havorganisation. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Den Internationale Havorganisation.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/169

---

Tirsdag den 15. november 2011Euro-Middelhavs-luftfartsaftalen EU/Jordan ***

P7_TA(2011)0480

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om indgåelse af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (09189/2011 - C7-0122/2011 - 2010/0180(NLE))

2013/C 153 E/27

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet (09189/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet (09189/2011),

| — | der henviser til Euro-Middelhavsluftfartsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (14366/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavsluftfartsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Hashemitiske Kongerige Jordan på den anden side (14366/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0122/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0122/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0347/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regeringer og parlamenter.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/169

---

Tirsdag den 15. november 2011Aftale om fælles luftfartsområde mellem EU og Georgien ***

P7_TA(2011)0481

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om indgåelse af aftalen om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Georgien (09185/2011 - C7-0124/2011 - 2010/0186(NLE))

2013/C 153 E/28

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet (09185/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til afgørelse vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet (09185/2011),

| — | der henviser til udkast til aftale om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Georgien (14370/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale om et fælles luftfartsområde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Georgien (14370/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0124/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0124/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0344/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Georgiens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Georgiens regeringer og parlamenter.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/170 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/170

---

Tirsdag den 15. november 2011Midlertidig suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif ved indførsel af visse industrivarer til De Kanariske Øer *

P7_TA(2011)0482

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets forordning om midlertidig suspension af de autonome satser i den fælles toldtarif ved indførsel af visse industrivarer til De Kanariske Øer (KOM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

2013/C 153 E/29

(Særlig lovgivningsprocedure – høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0259), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0259),

| — | der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0146/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0146/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0357/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0357/2011),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/171 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/171

---

Tirsdag den 15. november 2011Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (indirekte aktioner)*

P7_TA(2011)0483

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0073 - C7-0075/2011 - 2011/0043(NLE))

2013/C 153 E/30

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0073), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0073),

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0075/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0075/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0358/2011),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til afgørelse


  Betragtning 3 a (ny) |
| | (3a) | Udformningen og gennemførelsen af rammeprogrammet (2012-2013) bør være baseret på principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (1)

  . |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning 3 a (ny)

(3a)

Udformningen og gennemførelsen af rammeprogrammet (2012-2013) bør være baseret på principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (1)

  .

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 8

| (8) | Der bør træffes passende foranstaltninger - som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser - for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig. Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Der bør træffes passende foranstaltninger - som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser - for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig. Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

| (8) | Der bør træffes passende foranstaltninger - som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser - for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig.
  Der bør lægges særlig vægt på at få udviklet kontraktordninger, der mindsker risikoen for, at resultaterne ikke opnås, såvel som spredningen og omfordelingen af risici og udgifter over tid
  . Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Der bør træffes passende foranstaltninger - som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser - for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig.
  Der bør lægges særlig vægt på at få udviklet kontraktordninger, der mindsker risikoen for, at resultaterne ikke opnås, såvel som spredningen og omfordelingen af risici og udgifter over tid
  . Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Artikel 2 – stk. 1 – litra a

| a) | forskning i fusionsenergi (herunder ITER) |
| --- | --- |

a)

forskning i fusionsenergi (herunder ITER)

| a) | forskning i fusionsenergi (herunder
  fortrinsvist
  ITER) |
| --- | --- |

a)

forskning i fusionsenergi (herunder
  fortrinsvist
  ITER)

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Artikel 6 – stk. 2

2.   I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater og europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres efter behov.

2.   I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater og europæiske og internationale organisationer
  samt industrien
  gennemfører. Det ajourføres efter behov.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Artikel 6 – stk. 3

3.   I arbejdsprogrammet specificeres det nærmere, hvilke kriterier der vil blive anlagt ved bedømmelsen af forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne og ved udvælgelsen af projekter. Disse kriterier vedrører kvalitet, virkning og gennemførelse. Yderligere krav, vægtninger og tærskler kan specificeres nærmere eller suppleres i arbejdsprogrammet.

3.   I arbejdsprogrammet specificeres det nærmere, hvilke kriterier der vil blive anlagt ved bedømmelsen af forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne og ved udvælgelsen af projekter. Disse kriterier vedrører kvalitet, virkning og gennemførelse. Yderligere krav, vægtninger og tærskler, der er klart begrundede, kan specificeres nærmere eller suppleres i arbejdsprogrammet.

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Artikel 7 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Sammensætningen af det i stk. 2 omhandlede udvalg skal i hvert enkelt tilfælde være således, at der sikres en rimelig balance mellem mænd og kvinder og mellem de medlemsstater, der foretager forsknings- og uddannelsesaktiviteter på atomområdet
  .

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.A – punkt 1 – afsnit 3

FoU-aktiviteterne til støtte for opførelsen af ITER bliver gennemført i fusionsassocieringerne og de europæiske virksomheder. I aktiviteterne kommer til at indgå udvikling
  og
  afprøvning af komponenter og systemer.

FoU-aktiviteterne til støtte for opførelsen af ITER bliver gennemført i fusionsassocieringerne og de europæiske virksomheder. I aktiviteterne kommer til at indgå udvikling, afprøvning
  og verificering af driftssikkerheden
  af komponenter og
  pålidelige
  systemer.

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.A – punkt 2 – led 2 a (nyt)

| — | planlægning af et nyt satelliteksperiment under det ottende rammeprogram til supplering af ITER-eksperimenterne, med det formål at tilvejebringe de fornødne faciliteter og samtidig mindske risikoen og driftsudgifterne, og dette kan endvidere dække undersøgelsen af centrale aspekter af DEMO-teknologierne
  . |
| --- | --- |

—

planlægning af et nyt satelliteksperiment under det ottende rammeprogram til supplering af ITER-eksperimenterne, med det formål at tilvejebringe de fornødne faciliteter og samtidig mindske risikoen og driftsudgifterne, og dette kan endvidere dække undersøgelsen af centrale aspekter af DEMO-teknologierne
  .

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.A – punkt 4 – led 3

| — | undersøgelser af fusionskrafts sociologiske aspekter og økonomi og tiltag, der kan fremme befolkningens interesse i fusion og bibringe den større viden herom. |
| --- | --- |

—

undersøgelser af fusionskrafts sociologiske aspekter og økonomi og tiltag, der kan fremme befolkningens interesse i fusion og bibringe den større viden herom.

| — | undersøgelser af fusionskrafts sociologiske aspekter og økonomi og tiltag, der kan fremme befolkningens interesse i fusion og bibringe den større viden herom.
  Der tages særlig vare på at sikre, at korrekt information formidles til offentligheden, og der anvendes specifikke tiltag til at sikre effektivitet i formidlingen og outreachprogrammet
  . |
| --- | --- |

—

undersøgelser af fusionskrafts sociologiske aspekter og økonomi og tiltag, der kan fremme befolkningens interesse i fusion og bibringe den større viden herom.
  Der tages særlig vare på at sikre, at korrekt information formidles til offentligheden, og der anvendes specifikke tiltag til at sikre effektivitet i formidlingen og outreachprogrammet
  .

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.A – punkt 6

Virkeliggørelsen af ITER i Europa inden for ITER-organisationens internationale rammer vil udvide de nye forskningsinfrastrukturer, der har et stærkt europæisk islæt.

Virkeliggørelsen af ITER i Europa inden for ITER-organisationens internationale rammer vil udvide de nye forskningsinfrastrukturer med et stærkt europæisk islæt
  , og vil i forbindelse med det supplerende EU-program føre til skabelsen af en ny forskningsinfrastruktur til støtte for ITER-eksperimentet
  .

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.B – indledning

Det overordnede mål er at styrke navnlig den sikkerhedsmæssige indsats, effektiv ressourceudnyttelse og omkostningseffektivitet i forbindelse med nuklear fission og andre anvendelser af stråling inden for industri og lægevidenskab. Der skal gennemføres indirekte aktioner inden for nuklear fission og strålingsbeskyttelse inden for de fem hovedområder, der er nærmere beskrevet nedenfor. Der er knyttet vigtige forbindelser til forskning under EU's syvende rammeprogram, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF, især inden for områderne energi, europæiske standarder, uddannelse, miljøbeskyttelse, sundhed, materiallære, styreformer, fælles infrastrukturer, sikkerhed og sikkerhedskultur. Det internationale samarbejde bliver et centralt aspekt ved aktiviteterne inden for mange af disse aktiviteter, navnlig avancerede nukleare systemer, der undersøges i Generation IV International Forum.

Det overordnede mål er at styrke navnlig den sikkerhedsmæssige indsats, effektiv ressourceudnyttelse og omkostningseffektivitet i forbindelse med nuklear fission og andre anvendelser af stråling inden for industri og lægevidenskab. Der skal gennemføres indirekte aktioner inden for nuklear fission og strålingsbeskyttelse inden for de fem hovedområder, der er nærmere beskrevet nedenfor. Der er knyttet vigtige forbindelser til forskning under EU's syvende rammeprogram, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF, især inden for områderne energi, europæiske standarder, uddannelse, miljøbeskyttelse, sundhed, materiallære, styreformer, fælles infrastrukturer, sikkerhed og sikkerhedskultur,
  såvel som til SET-planens forslag om nuklear fission, der fik tilslutning fra Rådet i marts 2008
  . Det internationale samarbejde bliver et centralt aspekt ved aktiviteterne inden for mange af disse aktiviteter, navnlig avancerede nukleare systemer, der undersøges i Generation IV International Forum.
  Den typiske levetid for den type atomkraftværker, der på nuværende tidspunkt er i drift i Europa, er 40 år, og der kan forudses eventuelle yderligere forlængelser. Generation III og den fremtidssikrede Generation IV sigter mod 60 års levetid eller mere, mens drifts- og vedligeholdelsesudgifterne minimeres på grund af forældelse
  .

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.B – indledning – afsnit 1 a (nyt)

Der er et klart behov for at styrke samarbejdet med IAEA angående de sikkerhedsstandarder, der er gældende for alle atomanlæg og -aktiviteter. Disse standarder bør finde bred anvendelse af konstruktører, producenter og driftsledere inden for elektricitetsfremstilling, lægemidler, industri, forskning og uddannelse
  .

Ændring 13

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.B – punkt 1 – overskrift

Ændring 14

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.B – punkt 1 – afsnit 1

Aktiviteterne tager via anvendelsesorienteret forskning sigte på at tilvejebringe et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag for at påvise teknologier til deponering af brugt brændsel og langlivet radioaktivt affald i geologiske formationer og sikkerheden herved samt at lægge fundamentet for en fælleseuropæisk holdning til de vigtigste spørgsmål i forbindelse med håndtering og deponering af affald.

Aktiviteterne tager via anvendelsesorienteret forskning sigte på at tilvejebringe et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag for at påvise teknologier til deponering af brugt brændsel og langlivet radioaktivt affald,
  herunder langlivet affald fra nedlukning af civile atomkraftsanlæg og radioisotopanvendelser inden for medicin, industri, landbrug, forskning og uddannelse
  , i geologiske formationer og sikkerheden herved samt at lægge fundamentet for en fælleseuropæisk holdning til de vigtigste spørgsmål i forbindelse med håndtering og deponering af affald.

Ændring 15

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.B – punkt 1 – afsnit 2

Geologisk deponering: Ingeniørtekniske undersøgelser og demonstration af deponiers arkitektur, in situ-karakterisering af deponibjergarter (i såvel generelle som lokalitetsspecifikke underjordiske forskningslaboratorier), viden om miljøet i deponiet, undersøgelser af relevante processer i såvel nærområdet (affaldsform og anlagte barrierer) som længere væk (grundfjeldet og veje tilbage til biosfæren), udvikling af robuste metoder til ydeevne- og sikkerhedsvurdering samt undersøgelse af offentlige beslutningsprocesser og samfundsforhold, der har betydning for befolkningens accept af denne deponeringsmåde.

Geologisk deponering: Ingeniørtekniske undersøgelser og demonstration af deponiers arkitektur, in situ-karakterisering af deponibjergarter (i såvel generelle som lokalitetsspecifikke underjordiske forskningslaboratorier), viden om miljøet i deponiet, undersøgelser af relevante processer i såvel nærområdet (affaldsform og anlagte barrierer) som længere væk (grundfjeldet og veje tilbage til biosfæren), udvikling af robuste metoder til ydeevne- og sikkerhedsvurdering samt undersøgelse af offentlige beslutningsprocesser og samfundsforhold, der har betydning for befolkningens accept af denne deponeringsmåde.
  Med henblik på at sikre en mere effektiv indeslutning af radioaktive stoffer i tilfælde af uforudsete begivenheder er det nødvendigt at etablere solide systemer til opretholdelse af driften med nedgraderede driftsmåder
  .

Ændring 16

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.B – punkt 2 – afsnit 2

Nukleare anlægs sikkerhed: Sikkerheden ved bestående og kommende nukleare anlægs drift, især vurdering og styring af anlægslevetiden, sikkerhedskultur (minimering af risikoen for menneskelige og organisatoriske fejl), avancerede metoder til sikkerhedsvurdering, numeriske simuleringsværktøjer, instrumentering og regulering samt forebyggelse og afbødning af alvorlige ulykker, med dertil hørende videnhåndteringsoptimerende og kompetencebevarende aktiviteter.

Nukleare anlægs sikkerhed: Sikkerheden ved bestående og kommende nukleare anlægs drift,
  idet navnlig forskningsimplikationerne i forbindelse med Fukushimaulykken tages i betragtning
  , især vurdering og styring af anlægslevetiden, sikkerhedskultur (minimering af risikoen for menneskelige og organisatoriske fejl), avancerede metoder til sikkerhedsvurdering, numeriske simuleringsværktøjer, instrumentering og regulering samt forebyggelse og afbødning af alvorlige ulykker, med dertil hørende aktiviteter til optimering af vidensstyringen og bevaring af kompetencer.
  Der bør som konsekvens af Fukushimaulykken foretages følgende yderligere tiltag: Forbedret seismisk modstandskraft, omdefinering af "beyond design basis-ulykker", analyse af gængse fejltilstande, bedre styring i nødsituationer, undgåelse af hydrogenophobning fra varmt metal- eller dampreaktioner, hydrogenrekombination, konstruktion af filter-/skrubbesystemer, der kan modstå overtryk af gas
  .

Ændring 17

Forslag til afgørelse

Bilag – del I – afsnit I.B – punkt 2 – afsnit 3

Avancerede nukleare systemer: Effektivitetsforbedring af bestående systemer og brændsler og undersøgelse af avancerede reaktorsystemer med henblik på vurdering af deres potentiale, deres robusthed over for spredning med henblik på kernevåben og deres bæredygtighed på længere sigt, herunder grundforskning og centrale tværgående forskningsaktiviteter (såsom materiallære) og undersøgelse af brændselskredsløbet og helt nye brændsler samt aspekter vedrørende affaldshåndtering, herunder separation og transmutation samt mere effektiv udnyttelse af fissilt materiale i bestående reaktorer.

Avancerede nukleare systemer: Effektivitetsforbedring af bestående systemer og brændsler og undersøgelse af avancerede reaktorsystemer med henblik på vurdering af deres potentiale, deres robusthed over for spredning med henblik på kernevåben og deres bæredygtighed på længere sigt, herunder grundforskning og centrale tværgående forskningsaktiviteter (såsom materiallære) og undersøgelse af brændselskredsløbet og helt nye brændsler samt aspekter vedrørende affaldshåndtering, herunder separation og transmutation samt mere effektiv udnyttelse af fissilt materiale i bestående reaktorer.
  De ovennævnte aktiviteter skal organiseres, således at de understøtter det europæiske industriinitiativ for bæredygtig kernekraft (ESNII), der blev iværksat på den konference for SET-planen, som blev afholdt af det belgiske formandskab i november 2010, herunder konstruktionen af demonstrationsanlæggene ASTRID, ALLEGRO, ALFRED og MYRRHA
  .

---

(1)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0401
  .

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/176 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/176

---

Tirsdag den 15. november 2011Short selling og visse aspekter af credit default swaps ***I

P7_TA(2011)0486

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps (KOM(2010)0482 – C7–0264/2010 – 2010/0251(COD))

2013/C 153 E/31

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0482), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0482),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0264/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. november 2011 forpligtede sig til at godkende Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. november 2011 forpligtede sig til at godkende Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0055/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0055/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3); |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3);

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 91 af 23.3.2011, s. 1.

(2)  EUT C 84 af 17.3.2011, s. 34.

(3)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 5. juli 2011 (Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0312).

---

Tirsdag den 15. november 2011P7_TC1-COD(2010)0251

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2012 om short selling og visse aspekter af credit default swaps

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 236/2012)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/177

---

Tirsdag den 15. november 2011Europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer ***I

P7_TA(2011)0487

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer (KOM(2010)0249 - C7-0129/2010 - 2010/0133(COD))

2013/C 153 E/32

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0249), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0249),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0129/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0129/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 3. oktober 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 3. oktober 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0188/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0188/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

Tirsdag den 15. november 2011P7_TC1-COD(2010)0133

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om europæiske statistikker vedrørende flerårige kulturer og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 357/79 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1337/2011)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/178 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/178

---

Tirsdag den 15. november 2011Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (direkte aktioner) *

P7_TA(2011)0488

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

2013/C 153 E/33

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0074), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0074),

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0078/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0078/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0340/2011),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til afgørelse


  Betragtning 5 |
| (5) | Ved gennemførelsen af dette særprogram bør der lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet og uddannelse samt at fremme innovation i EU. JRC skal især sikre en passende uddannelse i sikkerhed og sikkerhedsforanstaltninger på det nukleare område. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning 5

(5)

Ved gennemførelsen af dette særprogram bør der lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet og uddannelse samt at fremme innovation i EU. JRC skal især sikre en passende uddannelse i sikkerhed og sikkerhedsforanstaltninger på det nukleare område.

| (5) | Ved gennemførelsen af dette særprogram bør der lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet og uddannelse samt at fremme innovation i EU. JRC skal især sikre en passende uddannelse i sikkerhed og sikkerhedsforanstaltninger på det nukleare område.
  JCR bør desuden hjælpe med at føre tilsyn med uddannelsens kvalitet og effektivitet samt koordinationen af de nuværende uddannelsesprogrammer på kernekraftområdet inden for Unionen og i ansøger- og nabolandene. |
| --- | --- |

(5)

Ved gennemførelsen af dette særprogram bør der lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet og uddannelse samt at fremme innovation i EU. JRC skal især sikre en passende uddannelse i sikkerhed og sikkerhedsforanstaltninger på det nukleare område.
  JCR bør desuden hjælpe med at føre tilsyn med uddannelsens kvalitet og effektivitet samt koordinationen af de nuværende uddannelsesprogrammer på kernekraftområdet inden for Unionen og i ansøger- og nabolandene.

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Der vil være brug for mere fokus på og budgetudgifter til initiativer, der supplerer nuklearforskningen, navnlig for så vidt angår investering i menneskelige ressourcer og aktiviteter til imødegåelse af risikoen for mangel på kvalificeret arbejdskraft i de kommende år (f.eks. tilskud til forskere på det nukleare område) og deraf følgende tab af Unionens lederposition. |
| --- | --- |

(5a)

Der vil være brug for mere fokus på og budgetudgifter til initiativer, der supplerer nuklearforskningen, navnlig for så vidt angår investering i menneskelige ressourcer og aktiviteter til imødegåelse af risikoen for mangel på kvalificeret arbejdskraft i de kommende år (f.eks. tilskud til forskere på det nukleare område) og deraf følgende tab af Unionens lederposition.

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 6 a (ny)

| (6a) | Gennemførelsen af rammeprogrammet (2012-2013) bør tage udgangspunkt i principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (1). |
| --- | --- |

(6a)

Gennemførelsen af rammeprogrammet (2012-2013) bør tage udgangspunkt i principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (1).

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Betragtning 10 a (ny)

| (10a) | Forvaltningen af EU-midler til forskning bør i højere grad basere sig på tillid og risikovillighed i alle projektfaser, samtidig med at ansvarligheden sikres, med fleksible EU-bestemmelser. |
| --- | --- |

(10a)

Forvaltningen af EU-midler til forskning bør i højere grad basere sig på tillid og risikovillighed i alle projektfaser, samtidig med at ansvarligheden sikres, med fleksible EU-bestemmelser.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Betragtning 11

| (11) | Der bør træffes passende foranstaltninger, som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser, for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig. Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Der bør træffes passende foranstaltninger, som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser, for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig. Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

| (11) | Der bør træffes passende foranstaltninger, som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser, for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig.
  Der bør lægges særlig vægt på at få udviklet kontraktordninger, der mindsker risikoen for, at resultaterne ikke opnås, såvel som spredningen og omfordelingen af risici og udgifter over tid.
  Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Der bør træffes passende foranstaltninger, som står i et rimeligt forhold til EU's finansielle interesser, for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig.
  Der bør lægges særlig vægt på at få udviklet kontraktordninger, der mindsker risikoen for, at resultaterne ikke opnås, såvel som spredningen og omfordelingen af risici og udgifter over tid.
  Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Artikel 2 – stk. 1 – litra c a (nyt)

| ca) | nedlukning |
| --- | --- |

ca)

nedlukning

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Artikel 6 – stk. 1

1.   Kommissionen udarbejder et flerårigt arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilaget, og med en tidsplan for gennemførelsen.

1.   Kommissionen udarbejder et flerårigt arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilaget,
  samt de nødvendige midler,
  og med en tidsplan for gennemførelsen.

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Bilag – sektion 3 - punkt 3.1 - punkt 3.1.1

Håndtering af brugt brændsel og højradioaktivt affald indbefatter behandling, emballering, transport, midlertidig oplagring og geologisk deponering. Det endelige mål er at forhindre, at der afgives radionukleider til biosfæren under alle disse etaper i den meget lange henfaldsperiode. Udformning, evaluering og funktion af systemer af konstruerede og naturlige indesluttende barrieresystemer over det relevante tidsrum er nøglefaktorer, når det gælder om at nå disse mål og afhænger bl.a. af brændslets og/eller affaldets adfærd i det geologiske miljø. Disse undersøgelser er omfattet af dette særprogram.

Håndtering af brugt brændsel og højradioaktivt affald indbefatter behandling, emballering, transport, midlertidig oplagring og geologisk deponering. Det endelige mål er at forhindre, at der afgives radionukleider til biosfæren under alle disse etaper i den meget lange henfaldsperiode. Udformning, evaluering
  , overvågning
  og funktion af systemer af konstruerede og naturlige indesluttende barrieresystemer over det relevante tidsrum er nøglefaktorer, når det gælder om at nå disse mål og afhænger bl.a. af brændslets og/eller affaldets adfærd i det geologiske miljø. Disse undersøgelser er omfattet af dette særprogram.

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Bilag – sektion 3 – punkt 3.1 – punkt 3.1.3

3.1.3.
     
  Actinidgrundforskning

For at opretholde kompetencen og en ledende position inden for civil kerneteknologi er det vigtigt at fremme tværfaglig grundforskning i nukleare materialer som en ressource, hvorfra der kan opstå nye teknologiske innovationer. Dette kræver til gengæld viden om reaktionen af de såkaldte elementer af laget af 5f-elektroner (dvs. actiniderne) og forbindelserne på (normalt ekstreme) termodynamiske parametre. På grund af den lille forsøgsdatabase og modelleringens iboende kompleksitet er vores aktuelle viden om disse mekanismer begrænset. Grundforskningen inden for disse områder er afgørende for at forstå disse elementers adfærd og forblive på forkant med den moderne kondenserede fasers fysik. Udviklingen inden for avanceret modellering og simulering vil fungere som en løftestang og forbedre forsøgsprogrammernes virkning.

JRC's program for actinidgrundforskning vil forblive på forkant med actinidfysik og -kemi, og det primære mål er at tilvejebringe forsøgsfaciliteter i verdensklasse for forskere fra universiteter og forskningscentre. Disse faciliteter vil give dem mulighed for at undersøge egenskaberne af actinidmaterialer med henblik på at fuldende deres uddannelse og bidrage til fremskridtene inden for nuklear forskning.

udgår

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Bilag – sektion 3 – punkt 3.1 – punkt 3.1.6 – afsnit 1

Traktatens afsnit II, kapitel 3, fastsætter, at der skal indføres grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling. Traktatens artikel 31-38 indeholder bestemmelser om medlemsstaternes og Kommissionens rolle med hensyn til beskyttelse af folkesundheden, kontrol med radioaktivitetsmængden i miljøet, frigivelse til miljøet
  og håndtering af nukleart affald
  . I henhold til traktatens artikel 39 bistår JRC Kommissionen ved udførelsen af denne opgave.

Traktatens afsnit II, kapitel 3, fastsætter, at der skal indføres grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling. Traktatens artikel 31-38 indeholder bestemmelser om medlemsstaternes og Kommissionens rolle med hensyn til beskyttelse af folkesundheden, kontrol med radioaktivitetsmængden i miljøet
  , samt
  frigivelse til miljøet.
  JRC fortsætter i samarbejde med sine internationale partnere med at udbygge netværker til måling af radioaktivitet i miljøet og stiller straks resultaterne til rådighed for offentligheden.
  I henhold til traktatens artikel 39 bistår JRC Kommissionen ved udførelsen af denne opgave.

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Bilag – sektion 3 - punkt 3.1 - punkt 3.1.6 – afsnit 2

På baggrund af de nye grænseværdier for radionukleider i drikkevand og fødevaretilsætningsstoffer vil JRC udvikle analyseteknikker og udarbejde dertil hørende referencemateriale. Der organiseres sammenligninger mellem medlemsstaternes laboratorier for at vurdere sammenligneligheden af de indberettede overvågningsdata i henhold til traktatens artikel 35 og 36 og støtte harmoniseringen af systemerne til overvågning af radioaktiviteten med referenceforsøgsmaterialer.

På baggrund af de nye grænseværdier for radionukleider i drikkevand og fødevaretilsætningsstoffer vil JRC udvikle analyseteknikker og udarbejde dertil hørende referencemateriale. Der organiseres sammenligninger mellem medlemsstaternes laboratorier for at vurdere sammenligneligheden af de indberettede overvågningsdata i henhold til traktatens artikel 35 og 36 og støtte harmoniseringen af systemerne til overvågning af radioaktiviteten med referenceforsøgsmaterialer.
  I forbindelse hermed vil der blive taget højde for Rådets direktiv, der vil blive vedtaget i henhold til artikel 31 i Euratomtraktaten, om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand.

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Bilag – sektion 3 – punkt 3.2 – punkt 3.2.1

De arbejdende anlægs nukleare sikkerhed og pålidelighed optimeres konstant med henblik på at tage de nye udfordringer op i form af markedsliberalisering, udvidet anlægsdrift og den nukleare industris renæssance. Med henblik på at bibeholde og forbedre sikkerhedsniveauet i både vestlige og russiske typer reaktoranlæg er der behov for at videreudvikle og validere mere avancerede og nøjagtige sikkerhedsevalueringsmetoder og dertil hørende analytiske værktøjer. JRC udfører målrettede eksperimentelle undersøgelser for at forbedre forståelsen af de tilgrundliggende fysiske fænomener og processer med henblik på at muliggøre validering og kontrol af deterministiske og probabilistiske sikkerhedsvurderinger baseret på avanceret modellering af anlægsprocesser (reaktivitet og termisk hydraulik), af komponenter under driftsbelastning/aldring og af menneskelige og organisatoriske faktorer. JRC vil endvidere fortsat spille en central rolle i oprettelsen og driften af det europæiske clearinginstitut for nukleare operatørers operationelle erfaringer til gavn for samtlige medlemsstater. Det vil udarbejde emnerapporter om specifikke anlægsspørgsmål og lette den effektive udveksling og gennemførelse af operationelle erfaringer for at forbedre sikkerheden i kernekraftanlæg til fordel for alle regulerende myndigheder i Europa.

De arbejdende anlægs nukleare sikkerhed og pålidelighed optimeres konstant med henblik på at tage de nye udfordringer op i form af markedsliberalisering, udvidet anlægsdrift og den nukleare industris renæssance. Med henblik på at bibeholde og forbedre sikkerhedsniveauet i både vestlige og russiske typer reaktoranlæg er der behov for at videreudvikle og validere mere avancerede og nøjagtige sikkerhedsevalueringsmetoder og dertil hørende analytiske værktøjer. JRC udfører målrettede eksperimentelle undersøgelser for at forbedre forståelsen af de tilgrundliggende fysiske fænomener og processer med henblik på at muliggøre validering og kontrol af deterministiske og probabilistiske sikkerhedsvurderinger baseret på avanceret modellering af anlægsprocesser (reaktivitet og termisk hydraulik), af komponenter under driftsbelastning/aldring og af menneskelige og organisatoriske faktorer. JRC vil endvidere fortsat spille en central rolle i oprettelsen og driften af det europæiske clearinginstitut for nukleare operatørers operationelle erfaringer til gavn for samtlige medlemsstater. Det vil udarbejde emnerapporter om specifikke anlægsspørgsmål og lette den effektive udveksling og gennemførelse af operationelle erfaringer for at forbedre sikkerheden i kernekraftanlæg til fordel for alle regulerende myndigheder i Europa.
  I betragtning af den stigende betydning af nedlukning af nukleare anlæg og de dermed forbundne ekspanderende markeds- og ingeniørmæssige aspekter vil JCR ligeledes forøge sin videnskabelige ekspertise på dette område. Det vil også i sit program inkludere centrale aspekter ved forskning og uddannelse af eksperter i nedlukning af reaktorer (metoder, uddannelse på arbejdspladsen og videnskabelig baggrund).

---

(1)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0401.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/183

---

Tirsdag den 15. november 2011Virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram *

P7_TA(2011)0489

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. november 2011 om forslag til Rådets forordning (Euratom) om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (KOM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

2013/C 153 E/34

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0071), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0071),

| — | der henviser til artikel 7 og artikel 10 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 og artikel 10 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0076/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0345/2011),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 1 |
| (1) | Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område for 2012-2013, i det følgende benævnt ”rammeprogrammet (2012-2013)”,
  er
  vedtaget ved Rådets afgørelse nr. .../.../Euratom af ... om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013). Det påhviler Kommissionen at gennemføre rammeprogrammet (2012-2013) og dets særprogrammer, herunder at forvalte de finansieringsmæssige aspekter af gennemførelsen. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

(1)

Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område for 2012-2013, i det følgende benævnt ”rammeprogrammet (2012-2013)”,
  er
  vedtaget ved Rådets afgørelse nr. .../.../Euratom af ... om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013). Det påhviler Kommissionen at gennemføre rammeprogrammet (2012-2013) og dets særprogrammer, herunder at forvalte de finansieringsmæssige aspekter af gennemførelsen.

| (1) | Formålet med
  Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område for 2012-2013, i det følgende benævnt ”rammeprogrammet (2012-2013)”,
  som blev
  vedtaget ved Rådets afgørelse nr. .../.../Euratom af ... om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013)
  , er at supplere Unionens øvrige forskningspolitiske aktioner, som er nødvendige for gennemførelsen af Europa 2020-strategien, navnlig dem der vedrører almen og faglig uddannelse, konkurrenceevne og innovation, industri, beskæftigelse og miljø
  . Det påhviler Kommissionen at gennemføre rammeprogrammet (2012-2013) og dets særprogrammer, herunder at forvalte de finansieringsmæssige aspekter af gennemførelsen. |
| --- | --- |

(1)

Formålet med
  Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område for 2012-2013, i det følgende benævnt ”rammeprogrammet (2012-2013)”,
  som blev
  vedtaget ved Rådets afgørelse nr. .../.../Euratom af ... om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013)
  , er at supplere Unionens øvrige forskningspolitiske aktioner, som er nødvendige for gennemførelsen af Europa 2020-strategien, navnlig dem der vedrører almen og faglig uddannelse, konkurrenceevne og innovation, industri, beskæftigelse og miljø
  . Det påhviler Kommissionen at gennemføre rammeprogrammet (2012-2013) og dets særprogrammer, herunder at forvalte de finansieringsmæssige aspekter af gennemførelsen.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| (4a) | Rammeprogrammet (2012-2013) bør bidrage til virkeliggørelsen af en Innovationsunion, der er et af flagskibsinitiativerne under Europa-2020-strategien, ved at styrke konkurrencen med henblik på at opnå videnskabelige toppræstationer og fremskynde gennemførelse af central innovation inden for kerneenergi, herunder kernefusion og sikkerhed, og samtidig aktivt bidrage til at imødegå udfordringerne inden for energisektoren og fra klimaforandringerne. |
| --- | --- |

(4a)

Rammeprogrammet (2012-2013) bør bidrage til virkeliggørelsen af en Innovationsunion, der er et af flagskibsinitiativerne under Europa-2020-strategien, ved at styrke konkurrencen med henblik på at opnå videnskabelige toppræstationer og fremskynde gennemførelse af central innovation inden for kerneenergi, herunder kernefusion og sikkerhed, og samtidig aktivt bidrage til at imødegå udfordringerne inden for energisektoren og fra klimaforandringerne.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4 b (ny)

| (4b) | Udformningen og gennemførelsen af rammeprogrammet (2012-2013) bør bygge på principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets betænkning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (1). |
| --- | --- |

(4b)

Udformningen og gennemførelsen af rammeprogrammet (2012-2013) bør bygge på principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets betænkning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (1).

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Der bør lægges større vægt på og afsættes flere bevillinger til initiativer, som supplerer den egentlige atomforskning, navnlig for så vidt angår investeringer i menneskelige ressourcer og aktioner, som sigter mod at modvirke risikoen for mangel på ekspertise i de kommende år (f.eks. forskningsstipendier på atomområdet) med et deraf følgende tab af Unionens lederskab. |
| --- | --- |

(5a)

Der bør lægges større vægt på og afsættes flere bevillinger til initiativer, som supplerer den egentlige atomforskning, navnlig for så vidt angår investeringer i menneskelige ressourcer og aktioner, som sigter mod at modvirke risikoen for mangel på ekspertise i de kommende år (f.eks. forskningsstipendier på atomområdet) med et deraf følgende tab af Unionens lederskab.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| (6a) | Der bør lægges særlig vægt på at få udviklet kontraktordninger, der mindsker risikoen for, at resultaterne ikke opnås, såvel som spredningen og omfordelingen af risici og udgifter over tid. |
| --- | --- |

(6a)

Der bør lægges særlig vægt på at få udviklet kontraktordninger, der mindsker risikoen for, at resultaterne ikke opnås, såvel som spredningen og omfordelingen af risici og udgifter over tid.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 8

| (8) | Rammeprogrammet (2012-2013) bør fremme deltagelse fra Fællesskabets fjernområder og fra et bredt spektrum af virksomheder, forskningscentre og universiteter. |
| --- | --- |

(8)

Rammeprogrammet (2012-2013) bør fremme deltagelse fra Fællesskabets fjernområder og fra et bredt spektrum af virksomheder, forskningscentre og universiteter.

| (8) | Rammeprogrammet (2012-2013) bør fremme deltagelse fra Fællesskabets fjernområder og fra et bredt spektrum af virksomheder, forskningscentre og universiteter,
  hvis forskningsaktiviteter bør bygge på respekt for grundlæggende etiske principper, navnlig dem der er indeholdt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(8)

Rammeprogrammet (2012-2013) bør fremme deltagelse fra Fællesskabets fjernområder og fra et bredt spektrum af virksomheder, forskningscentre og universiteter,
  hvis forskningsaktiviteter bør bygge på respekt for grundlæggende etiske principper, navnlig dem der er indeholdt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| (23a) | Gennemførelsen af ITER i Europa i overensstemmelse med aftalen af 21. november 2006 om etablering af Den Internationale Fusionsenergiorganisation ITER som led i den fælles gennemførelse af ITER-projektet bør udgøre et centralt element i forskningsaktiviteterne på fusionsområdet i henhold til rammeprogrammet (2012-2013). |
| --- | --- |

(23a)

Gennemførelsen af ITER i Europa i overensstemmelse med aftalen af 21. november 2006 om etablering af Den Internationale Fusionsenergiorganisation ITER som led i den fælles gennemførelse af ITER-projektet bør udgøre et centralt element i forskningsaktiviteterne på fusionsområdet i henhold til rammeprogrammet (2012-2013).

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 11 – stk. 2

Samme sted kan der også, afhængigt af den indirekte aktions art og formål, fastsættes yderligere betingelser for deltagertype og i givet fald etableringssted.

Samme sted kan der også, afhængigt af den indirekte aktions art og formål, fastsættes yderligere
  begrundede
  betingelser for deltagertype og i givet fald etableringssted.

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 12 – stk. 3

3.   Forslagsindkaldelserne skal indeholde præcise målsætninger for at sikre, at ansøgerne ikke indgiver forslag unødigt.

3.   Forslagsindkaldelserne skal indeholde præcise
  kvantitative og kvalitative
  målsætninger for at sikre, at ansøgerne ikke indgiver forslag unødigt.

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 14 – stk. 1 – afsnit 2

Disse kriterier vedrører kvalitet, virkning og gennemførelse. Kriterierne for bedømmelse og udvælgelse inden for disse rammer specificeres i arbejdsprogrammet, som kan suppleres med yderligere krav, vægtninger og tærskler, eller der kan fastsættes nærmere regler for anvendelsen af kriterierne.

Disse kriterier vedrører kvalitet, virkning og gennemførelse. Kriterierne for bedømmelse og udvælgelse inden for disse rammer specificeres i arbejdsprogrammet, som kan suppleres med
  klart begrundede
  yderligere krav, vægtninger og tærskler, eller der kan fastsættes nærmere regler for anvendelsen af kriterierne.

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 14 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Samtlige stadier i processen bør optimeres for at undgå forsinkelser og fremme omkostningseffektiviteten. Dette gælder adgang til udkast til arbejdsprogrammer, offentliggørelse af indkaldelser af forslag, udarbejdelse af forslag, udvælgelsesprocedurer og den tid, det tager at godkende og udbetale støtte.

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 16 – stk. 2 – afsnit 4

Der træffes foranstaltninger for at sikre en rimelig kønsbalance, når der nedsættes grupper af uafhængige eksperter.

Når der nedsættes grupper af uafhængige eksperter træffes der foranstaltninger for at sikre en rimelig kønsbalance
  og balance mellem medlemsstater, som udfører forskning og uddannelse på atomområdet.

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 16 – stk. 2 – afsnit 4 a (nyt)

Der træffes behørige foranstaltninger for at sikre en rimelig balance mellem erhvervslivet (herunder små og mellemstore virksomheder) og den akademiske verden, når der nedsættes grupper af uafhængige eksperter.

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 30 – stk. 3 – afsnit 1 – litra e

| e) | der skal være fratrukket ikke-støtteberettigede omkostninger, herunder identificerbare indirekte skatter som f.eks. moms, afgifter, debetrenter,
  hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser,
  valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i et andet EU-projekt, gæld og gældsomkostninger, uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter og alle andre omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i litra a) til d). |
| --- | --- |

e)

der skal være fratrukket ikke-støtteberettigede omkostninger, herunder identificerbare indirekte skatter som f.eks. moms, afgifter, debetrenter,
  hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser,
  valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i et andet EU-projekt, gæld og gældsomkostninger, uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter og alle andre omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i litra a) til d).

| e) | der skal være fratrukket ikke-støtteberettigede omkostninger, herunder identificerbare indirekte skatter som f.eks.
  ikke-refunderbar
  moms, afgifter, renteudgifter, valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i et andet EU-projekt, gæld og gældsomkostninger, uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter og alle andre omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i litra a) til d). |
| --- | --- |

e)

der skal være fratrukket ikke-støtteberettigede omkostninger, herunder identificerbare indirekte skatter som f.eks.
  ikke-refunderbar
  moms, afgifter, renteudgifter, valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i et andet EU-projekt, gæld og gældsomkostninger, uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter og alle andre omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i litra a) til d).

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 52 – stk. 2 – litra a

| a) | under associeringsaftalerne kan der med en sats på højst 40 % ydes støtte til udgifter til specifikke samarbejdsprojekter mellem associerede enheder, som det rådgivende udvalg har anbefalet, at der ydes prioriteret støtte til, og som Kommissionen har godkendt;
  prioriteret støtte vil især blive ydet til foranstaltninger, der er relevante for ITER/DEMO, undtagen når der er tale om projekter, der allerede har fået prioritetsstatus under tidligere rammeprogrammer |
| --- | --- |

a)

under associeringsaftalerne kan der med en sats på højst 40 % ydes støtte til udgifter til specifikke samarbejdsprojekter mellem associerede enheder, som det rådgivende udvalg har anbefalet, at der ydes prioriteret støtte til, og som Kommissionen har godkendt;
  prioriteret støtte vil især blive ydet til foranstaltninger, der er relevante for ITER/DEMO, undtagen når der er tale om projekter, der allerede har fået prioritetsstatus under tidligere rammeprogrammer

| a) | under associeringsaftalerne kan der med en sats på højst 40 % ydes støtte til udgifter til specifikke samarbejdsprojekter mellem associerede enheder, som det rådgivende udvalg har anbefalet, at der ydes prioriteret støtte til, og som Kommissionen har godkendt;
  støtten vil blive prioriteret omkring aktiviteter, som sikrer de bedst mulige resultater af ITER og bidrager til formuleringen af DEMO-programmet
  ; |
| --- | --- |

a)

under associeringsaftalerne kan der med en sats på højst 40 % ydes støtte til udgifter til specifikke samarbejdsprojekter mellem associerede enheder, som det rådgivende udvalg har anbefalet, at der ydes prioriteret støtte til, og som Kommissionen har godkendt;
  støtten vil blive prioriteret omkring aktiviteter, som sikrer de bedst mulige resultater af ITER og bidrager til formuleringen af DEMO-programmet
  ;

---

(1)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0401.

---

Onsdag den 16. november 2011

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/188 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/188

---

Onsdag den 16. november 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41 fra Irland

P7_TA(2011)0496

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irland) (KOM(2011)0617 - C7-0313/2011 - 2011/2252(BUD))

2013/C 153 E/35

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0617 - C7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0617 - C7-0313/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0375/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0375/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Irland har anmodet om assistance i forbindelse med 4 866 afskedigelser, hvoraf 3 205 er tiltænkt støtte, i 1 482 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2) hovedgruppe 41 ("Opførelse af bygninger") (3) i NUTS II-regionerne Border, Midlands og Western (IE01) og Southern og Eastern (IE02) i Irland (disse to regioner udgør tilsammen hele staten Irland), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Irland har anmodet om assistance i forbindelse med 4 866 afskedigelser, hvoraf 3 205 er tiltænkt støtte, i 1 482 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2) hovedgruppe 41 ("Opførelse af bygninger") (3) i NUTS II-regionerne Border, Midlands og Western (IE01) og Southern og Eastern (IE02) i Irland (disse to regioner udgør tilsammen hele staten Irland),

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, der overflødiggør tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger; bemærker, at at det beløb i betalingsbevillinger, der oprindeligt blev opført på budgetpost 04 05 01 vil være helt opbrugt, når budgetmyndighedens to parter har vedtaget de forslag om anvendelse af EGF, der er forelagt til dato; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på budgetpost 04 05 01 vedrørende EGF; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, der overflødiggør tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger; bemærker, at at det beløb i betalingsbevillinger, der oprindeligt blev opført på budgetpost 04 05 01 vil være helt opbrugt, når budgetmyndighedens to parter har vedtaget de forslag om anvendelse af EGF, der er forelagt til dato;

| 6. | glæder sig over forhøjelsen af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011; bemærker, at bevillingerne fra denne budgetpost vil blive anvendt til at dækkeet beløb på 6 091 460 EUR, som behøves til imødekommelse af nærværende ansøgning; påpeger, at der står betalingsbevillinger til rådighed i 2011 på budgetpost 04 02 01 "Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - mål 1 (2000-2006)", hvorfor det yderligere beløb på 6 598 378, som behøves til den nærværende ansøgning, kan stilles til rådighed til overførsel; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over forhøjelsen af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011; bemærker, at bevillingerne fra denne budgetpost vil blive anvendt til at dækkeet beløb på 6 091 460 EUR, som behøves til imødekommelse af nærværende ansøgning; påpeger, at der står betalingsbevillinger til rådighed i 2011 på budgetpost 04 02 01 "Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - mål 1 (2000-2006)", hvorfor det yderligere beløb på 6 598 378, som behøves til den nærværende ansøgning, kan stilles til rådighed til overførsel;

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev.2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

---

Onsdag den 16. november 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41, Irland)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/772/EU)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/190 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/190

---

Onsdag den 16. november 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/021 IE/Construction 71 fra Irland

P7_TA(2011)0497

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irland) (KOM(2011)0619 - C7-0315/2011 - 2011/2254(BUD))

2013/C 153 E/36

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0619 - C7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0619 - C7-0315/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0377/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Irland har anmodet om assistance i forbindelse med 842 afskedigelser, hvoraf 554 er tiltænkt støtte, i 230 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2) hovedgruppe 71 ("Arkitekt- og ingeniørvirksomhed; teknisk afprøvning og analyse") (3) i NUTS II-regionerne Border, Midlands og Western (IE01) og Southern og Eastern (IE02) i Irland (disse to regioner udgør tilsammen hele staten Irland), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Irland har anmodet om assistance i forbindelse med 842 afskedigelser, hvoraf 554 er tiltænkt støtte, i 230 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2) hovedgruppe 71 ("Arkitekt- og ingeniørvirksomhed; teknisk afprøvning og analyse") (3) i NUTS II-regionerne Border, Midlands og Western (IE01) og Southern og Eastern (IE02) i Irland (disse to regioner udgør tilsammen hele staten Irland),

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på EGF-budgetpost 04 05 01; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på EGF-budgetpost 04 05 01; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås;

| 6. | påpeger, at det beløb i betalingsbevillinger, der oprindeligt blev opført på budgetpost 04 05 01, med imødekommelsen af ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41 fra Irland, vil være helt opbrugt; gør opmærksom på, at betalingsbevillinger for 2011 er tilgængelige under budgetpost 04 02 01, "Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - mål 1 (2000-2006)", hvorfor et beløb på 1 387 819 EUR, som skal bruges til denne ansøgning, kan godkendes til overførsel; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at det beløb i betalingsbevillinger, der oprindeligt blev opført på budgetpost 04 05 01, med imødekommelsen af ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 41 fra Irland, vil være helt opbrugt; gør opmærksom på, at betalingsbevillinger for 2011 er tilgængelige under budgetpost 04 02 01, "Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - mål 1 (2000-2006)", hvorfor et beløb på 1 387 819 EUR, som skal bruges til denne ansøgning, kan godkendes til overførsel;

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev.2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr.3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

---

Onsdag den 16. november 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/021 IE/Construction 71, Irland)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/774/EU)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/192 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/192

---

Onsdag den 16. november 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2010/020 IE/Construction 43 fra Irland

P7_TA(2011)0498

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irland) (KOM(2011)0618 - C7-0314/2011 - 2011/2253(BUD))

2013/C 153 E/37

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0618 - C7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0618 - C7-0314/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0376/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Irland har anmodet om assistance i forbindelse med 3 382 afskedigelser, hvoraf 2 228 er tiltænkt støtte, i 1 560 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2) hovedgruppe 43 ("Bygge- og anlægsvirksomhed, som kræver specialisering") (3) i NUTS II-regionerne Border, Midlands og Western (IE01) og Southern og Eastern (IE02) i Irland, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Irland har anmodet om assistance i forbindelse med 3 382 afskedigelser, hvoraf 2 228 er tiltænkt støtte, i 1 560 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2) hovedgruppe 43 ("Bygge- og anlægsvirksomhed, som kræver specialisering") (3) i NUTS II-regionerne Border, Midlands og Western (IE01) og Southern og Eastern (IE02) i Irland,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, der overflødiggør tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger; påpeger, at det beløb i betalingsbevillinger, der oprindeligt blev opført på budgetpost 04 05 01, med imødekommelsen af ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 43 fra Irland vil være helt opbrugt; |
| --- | --- |

5.

minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor fortjener en særskilt tildeling, der overflødiggør tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger; påpeger, at det beløb i betalingsbevillinger, der oprindeligt blev opført på budgetpost 04 05 01, med imødekommelsen af ansøgning EGF/2010/019 IE/Construction 43 fra Irland vil være helt opbrugt;

| 6. | bemærker imidlertid, at anvendelsen af EGF i dette tilfælde vil indebære overførsel af betalingsbevillinger fraen budgetpost til "Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - mål 1 (2000-2006)"; |
| --- | --- |

6.

bemærker imidlertid, at anvendelsen af EGF i dette tilfælde vil indebære overførsel af betalingsbevillinger fraen budgetpost til "Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - mål 1 (2000-2006)";

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (EUT L 393 af 30.12.2006, s. 1).

---

Onsdag den 16. november 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/020 IE/Construction 43, Irland)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/773/EU)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/194 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/194

---

Onsdag den 16. november 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich fra Østrig

P7_TA(2011)0499

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich, Østrig) (KOM(2011)0579 - C7-0254/2011 - 2011/2199(BUD))

2013/C 153 E/38

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0579 - C7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0579 - C7-0254/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0379/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Østrig har anmodet om støtte i forbindelse med 2 338 afskedigelser, hvoraf 502 er tiltænkt støtte, i 706 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 49 ("landtransport; rørtransport") i NUTS II-regionerne Niederösterreich (AT12) og Oberösterreich (AT31) i Østrig, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Østrig har anmodet om støtte i forbindelse med 2 338 afskedigelser, hvoraf 502 er tiltænkt støtte, i 706 virksomheder, der er aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 49 ("landtransport; rørtransport") i NUTS II-regionerne Niederösterreich (AT12) og Oberösterreich (AT31) i Østrig,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på EGF-budgetpost 04 05 01; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor bør have en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af forskellige de politiske målsætninger, kan undgås; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på EGF-budgetpost 04 05 01; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor bør have en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af forskellige de politiske målsætninger, kan undgås;

| 6. | glæder sig over den planlagte forhøjelse af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011, som vil blive anvendt til at dække det beløb, som er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over den planlagte forhøjelse af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011, som vil blive anvendt til at dække det beløb, som er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning;

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Onsdag den 16. november 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich, Østrig)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/770/EU)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/197

---

Onsdag den 16. november 2011Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas fra Grækenland

P7_TA(2011)0500

Europa-Parlamentets beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grækenland) (KOM(2011)0580 - C7-0255/2011 - 2011/2200(BUD))

2013/C 153 E/39

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0580 - C7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0580 - C7-0255/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsproceduren, jf. punkt 28 i IIA af 17. maj 2006,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0378/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til afskedigede arbejdstagere, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, vedtaget på samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af EGF,

| D. | der henviser til, at Grækenland har anmodet om bistand i forbindelse med 642 afskedigelser, inden for to virksomheder i detailsektoren (supermarkeder og leverandører), der er aktive i regionerne Centralmakedonien og Attika, hvor det største antal Aldi-butikker var beliggende. Et mindre antal afskedigelser fra Aldi har også fundet sted i andre græske regioner, såsom Østmakedonien-Thrakien, Vestmakedonien, Epiros, Vestgrækenland, Sterea Ellada og Peloponnes. Af de 642 afskedigelser, er 554 sket inden for referenceperioden og 88 før denne periode, men disse er dog støtteberettigede i henhold til artikel 3a, litra b) i forordning (EF) nr. 1927/2006. Alle 642 afskedigede arbejdstagere er tiltænkt støtte fra EGF, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Grækenland har anmodet om bistand i forbindelse med 642 afskedigelser, inden for to virksomheder i detailsektoren (supermarkeder og leverandører), der er aktive i regionerne Centralmakedonien og Attika, hvor det største antal Aldi-butikker var beliggende. Et mindre antal afskedigelser fra Aldi har også fundet sted i andre græske regioner, såsom Østmakedonien-Thrakien, Vestmakedonien, Epiros, Vestgrækenland, Sterea Ellada og Peloponnes. Af de 642 afskedigelser, er 554 sket inden for referenceperioden og 88 før denne periode, men disse er dog støtteberettigede i henhold til artikel 3a, litra b) i forordning (EF) nr. 1927/2006. Alle 642 afskedigede arbejdstagere er tiltænkt støtte fra EGF,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, der er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at forbedre de procedure- og budgetmæssige bestemmelser for at fremskynde anvendelsen af EGF; bifalder i denne sammenhæng den forbedrede procedure, som Kommissionen har indført på Parlamentets anmodning om at fremskynde frigivelsen af støtte, og som har til formål at sikre, at Kommissionens vurdering af, hvorvidt ansøgningen opfylder kriterierne for støtteberettigelse, forelægges budgetmyndigheden sammen med forslaget om at anvende EGF; håber, at der vil ske yderligere forbedringer i proceduren i forbindelse med den kommende revision af EGF, og at EGF vil blive gjort mere effektiv, gennemsigtig og synlig;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af EGF og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed for de arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, som EGF kan spille for afskedigede arbejdstageres tilbagevenden til arbejdsmarkedet, navnlig for de mest sårbare og mindst kvalificerede arbejdstagere;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med EGF-forordningens artikel 6 bør sikres, at EGF støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers tilbagevenden til arbejdsmarkedet; understreger endvidere, at EGF-støtte udelukkende må finansiere aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der fører til varig beskæftigelse; gentager, at støtte fra EGF ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; beklager den omstændighed, at EGF kunne indebære en tilskyndelse til virksomheder til at erstatte deres fastansatte medarbejdere med en mere fleksibel arbejdsstyrke på korttidskontrakter;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres over EGF, omfatter oplysninger om kompatibiliteten og komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i sine årsberetninger;

| 5. | glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på EGF-budgetpost 04 05 01; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor bør have en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at 2011-budgettet - efter gentagne anmodninger fra Parlamentet - for første gang indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR på EGF-budgetpost 04 05 01; minder om, at EGF blev oprettet som et separat, specifikt instrument med egne målsætninger og frister og derfor bør have en særskilt tildeling, således at tidligere tiders overførsler fra andre budgetposter, som kunne skade gennemførelsen af de forskellige politiske målsætninger, kan undgås;

| 6. | glæder sig over den planlagte forhøjelse af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011, som vil blive anvendt til at dække det beløb, som er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over den planlagte forhøjelse af EGF-budgetpost 04 05 01 med 50 000 000 EUR via ændringsbudget nr. 3/2011, som vil blive anvendt til at dække det beløb, som er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning;

| 7. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

7.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 8. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Onsdag den 16. november 2011BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, Grækenland)

(Bilagets tekst gengives ikke her, fordi den svarer til den endelige retsakt, afgørelse 2011/771/EU)

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/199 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/199

---

Onsdag den 16. november 2011Europæisk kulturarvsmærke ***II

P7_TA(2011)0502

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. november 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EU-tiltag vedrørende det europæiske kulturarvsmærke (10303/1/2011 - C7-0236/2011 - 2010/0044(COD))

2013/C 153 E/40

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10303/1/2011 - C7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10303/1/2011 - C7-0236/2011),

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det franske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0076), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0076),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 72, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 72,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0331/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0331/2011),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets førstebehandlingsholdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster af 16.12.2010, P7_TA(2010)0486.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/200 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/200

---

Onsdag den 16. november 2011Fælles europæisk jernbaneområde ***I

P7_TA(2011)0503

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (omarbejdning) (KOM(2010)0475 - C7-0268/2010 - 2010/0253(COD))

2013/C 153 E/41

(Almindelig lovgivningsprocedure - omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0475),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0268/2010),

| — | der henviser til artikel 14 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde og protokol nr. 26 hertil om tjenesteydelser af almen interesse, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde og protokol nr. 26 hertil om tjenesteydelser af almen interesse,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om gennemførelse af de første jernbanepakkedirektiver (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om gennemførelse af de første jernbanepakkedirektiver (1),

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokollen (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det luxembourgske Deputeretkammer, ifølge hvilken udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokollen (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det luxembourgske Deputeretkammer, ifølge hvilken udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. marts 2011 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. marts 2011 (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 28. januar 2011 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 28. januar 2011 (3),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (4),

| — | der henviser til skrivelse af 26. maj 2011 fra Retsudvalget til Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 26. maj 2011 fra Retsudvalget til Transport- og Turismeudvalget, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0367/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0367/2011),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 125.

(2)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 99.

(3)  EUT C 104 af 2.4.2011, s. 53.

(4)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Onsdag den 16. november 2011P7_TC1-COD(2010)0253

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 16. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (3), Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26 februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur (5) er blevet væsentligt ændret i 2004 og 2007. Eftersom det er nødvendigt at foretage yderligere ændringer og i betragtning af den indbyrdes forbindelse mellem disse retsforskrifter, bør nævnte direktiver af hensyn til klarheden omarbejdes og sammenskrives i en enkelt retsakt. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner (3), Rådets direktiv 95/18/EF af 19. juni 1995 om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder (4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26 februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur (5) er blevet væsentligt ændret i 2004 og 2007. Eftersom det er nødvendigt at foretage yderligere ændringer og i betragtning af den indbyrdes forbindelse mellem disse retsforskrifter, bør nævnte direktiver af hensyn til klarheden omarbejdes og sammenskrives i en enkelt retsakt.

| (2) | En større integration af Unionens transportsektor er et vigtigt led i gennemførelsen af det indre marked; jernbanerne udgør en væsentlig del af Unionens transportsektor og bestræbelserne på at opnå bæredygtig mobilitet. |
| --- | --- |

(2)

En større integration af Unionens transportsektor er et vigtigt led i gennemførelsen af det indre marked; jernbanerne udgør en væsentlig del af Unionens transportsektor og bestræbelserne på at opnå bæredygtig mobilitet.

| (2a) | Jernbanesektorens andel af transporten er i modsætning til målsætningerne i jernbanepakken fra 2001 ("den første jernbane pakke", nemlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner

   (6)

  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder

   (7)

  og direktiv 2001/14/EF ikke steget i det seneste tiår, hvilket påviser behovet for yderligere forbedring af den nuværende lovgivning med henblik på at støtte sektoren. Derfor er den nuværende omorganisering væsentlig. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(2a)

Jernbanesektorens andel af transporten er i modsætning til målsætningerne i jernbanepakken fra 2001 ("den første jernbane pakke", nemlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF af 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 91/440/EØF om udvikling af Fællesskabets jernbaner

   (6)

  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF 26. februar 2001 om ændring af Rådets direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder

   (7)

  og direktiv 2001/14/EF ikke steget i det seneste tiår, hvilket påviser behovet for yderligere forbedring af den nuværende lovgivning med henblik på at støtte sektoren. Derfor er den nuværende omorganisering væsentlig. [Ændring 1]

| (2b) | De talrige overtrædelsesprocedurer imod medlemsstaterne viser, at den nuværende lovgivning giver anledning til fortolkningsforskelle, og at den første jernbanepakke bør præciseres og forbedres for at sikre en reel åbning af det europæiske jernbanemarked. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(2b)

De talrige overtrædelsesprocedurer imod medlemsstaterne viser, at den nuværende lovgivning giver anledning til fortolkningsforskelle, og at den første jernbanepakke bør præciseres og forbedres for at sikre en reel åbning af det europæiske jernbanemarked. [Ændring 2]

| (2c) | Investeringerne i udvikling og vedligeholdelse af jernbaneinfrastruktur er fortsat utilstrækkelige til at garantere sektorens udvikling og konkurrenceevne. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(2c)

Investeringerne i udvikling og vedligeholdelse af jernbaneinfrastruktur er fortsat utilstrækkelige til at garantere sektorens udvikling og konkurrenceevne. [Ændring 3]

| (2d) | De direktiver, som udgør den første jernbanepakke, har ikke forhindret en betydelig variation med hensyn til jernbaneinfrastrukturafgifternes struktur og niveau og kapacitetstildelingsprocessernes form og varighed. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(2d)

De direktiver, som udgør den første jernbanepakke, har ikke forhindret en betydelig variation med hensyn til jernbaneinfrastrukturafgifternes struktur og niveau og kapacitetstildelingsprocessernes form og varighed. [Ændring 4]

| (2e) | Uigennemsigtige markedsbetingelser er en indlysende hindring for konkurrencedygtige jernbanetjenester. [Ændring 5] |
| --- | --- |

(2e)

Uigennemsigtige markedsbetingelser er en indlysende hindring for konkurrencedygtige jernbanetjenester. [Ændring 5]

| (3) | Det er vigtigt, at jernbanerne gøres mere effektive, så de kan integreres i et konkurrencemarked, idet der dog tages hensyn til deres særlige karakter. |
| --- | --- |

(3)

Det er vigtigt, at jernbanerne gøres mere effektive, så de kan integreres i et konkurrencemarked, idet der dog tages hensyn til deres særlige karakter.

| (3a) | At der i medlemsstaterne findes forskellige socialsikringsordninger inden for jernbanesektoren skaber risiko for uretfærdig konkurrence mellem nye jernbaneoperatører og kræver harmonisering under hensyntagen til sektorens og medlemsstaternes særlige kendetegn. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(3a)

At der i medlemsstaterne findes forskellige socialsikringsordninger inden for jernbanesektoren skaber risiko for uretfærdig konkurrence mellem nye jernbaneoperatører og kræver harmonisering under hensyntagen til sektorens og medlemsstaternes særlige kendetegn. [Ændring 6]

| (3b) | Det må garanteres, at tilsynsmyndighederne vil udføre deres tilsynsopgaver for at sikre, at der ikke sker forskelsbehandling af jernbanevirksomheder, at der indføres hensigtsmæssige afgiftspolitikker, og at princippet om adskillelse af regnskaber overholdes.

  [Ændring 7] |
| --- | --- |

(3b)

Det må garanteres, at tilsynsmyndighederne vil udføre deres tilsynsopgaver for at sikre, at der ikke sker forskelsbehandling af jernbanevirksomheder, at der indføres hensigtsmæssige afgiftspolitikker, og at princippet om adskillelse af regnskaber overholdes.

  [Ændring 7]

| (3c) | For at gennemføre det europæiske jernbaneområde er der behov for fuldstændig interoperabilitet inden for jernbanesystemet på europæisk plan. Det Europæiske Jernbaneagentur bør tildeles hensigtsmæssige beføjelser og ressourcer til at kunne nå dette mål hurtigere, bl.a. hvad angår udviklingen af fælles standarder for certificering af rullende materiel samt sikkerheds- og signalsystemer.

  [Ændring 8] |
| --- | --- |

(3c)

For at gennemføre det europæiske jernbaneområde er der behov for fuldstændig interoperabilitet inden for jernbanesystemet på europæisk plan. Det Europæiske Jernbaneagentur bør tildeles hensigtsmæssige beføjelser og ressourcer til at kunne nå dette mål hurtigere, bl.a. hvad angår udviklingen af fælles standarder for certificering af rullende materiel samt sikkerheds- og signalsystemer.

  [Ændring 8]

| (4) | Transportydelser i byer og forstæder samt regional transport og pendultrafikken gennem tunnelen under Kanalen bør falde uden for dette direktivs anvendelsesområde.
  Historiske jernbaner og museumsjernbaner, der kører på deres egne spor, bør ligeledes være undtaget fra dette direktiv. [Ændring 9] |
| --- | --- |

(4)

Transportydelser i byer og forstæder samt regional transport og pendultrafikken gennem tunnelen under Kanalen bør falde uden for dette direktivs anvendelsesområde.
  Historiske jernbaner og museumsjernbaner, der kører på deres egne spor, bør ligeledes være undtaget fra dette direktiv. [Ændring 9]

| (5) | For at gøre jernbanetransporten effektiv og konkurrencedygtig i forhold til de andre transportformer bør medlemsstaterne sikre, at jernbanevirksomhederne har status som selvstændige virksomheder, således at de kan drives forretningsmæssigt og tilpasse sig markedsbehovene. |
| --- | --- |

(5)

For at gøre jernbanetransporten effektiv og konkurrencedygtig i forhold til de andre transportformer bør medlemsstaterne sikre, at jernbanevirksomhederne har status som selvstændige virksomheder, således at de kan drives forretningsmæssigt og tilpasse sig markedsbehovene.

| (6) | For at sikre den fremtidige udvikling og en effektiv drift af jernbanenettet bør driften af transportydelserne og forvaltningen af infrastrukturen adskilles. Under denne forudsætning er det nødvendigt, at disse to aktiviteter forvaltes særskilt og har hver sit regnskab
  , idet man sikrer gennemsigtighed, der kan garantere, at ingen offentlige midler anvendes til andre kommercielle aktiviteter
  . [Ændring 10] |
| --- | --- |

(6)

For at sikre den fremtidige udvikling og en effektiv drift af jernbanenettet bør driften af transportydelserne og forvaltningen af infrastrukturen adskilles. Under denne forudsætning er det nødvendigt, at disse to aktiviteter forvaltes særskilt og har hver sit regnskab
  , idet man sikrer gennemsigtighed, der kan garantere, at ingen offentlige midler anvendes til andre kommercielle aktiviteter
  . [Ændring 10]

| (6a) | Der må sikres en streng adskillelse af regnskaberne for henholdsvis infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomheden. Offentlige midler, der bevilges til et aktivitetsområde, bør ikke overføres til andre aktivitetsområder. Dette forbud bør klart fremgå af regnskabsreglerne for de enkelte aktivitetsområder. Medlemsstaten og den uafhængige nationale tilsynsmyndighed bør sikre, at dette forbud anvendes i praksis.

  [Ændring 11] |
| --- | --- |

(6a)

Der må sikres en streng adskillelse af regnskaberne for henholdsvis infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomheden. Offentlige midler, der bevilges til et aktivitetsområde, bør ikke overføres til andre aktivitetsområder. Dette forbud bør klart fremgå af regnskabsreglerne for de enkelte aktivitetsområder. Medlemsstaten og den uafhængige nationale tilsynsmyndighed bør sikre, at dette forbud anvendes i praksis.

  [Ændring 11]

| (6b) | Uanset virksomhedens art skal alle jernbanevirksomheder respektere lovgivningen om social sikring og sundhed for at undgå en praksis med social dumping og urimelig konkurrence.

  [Ændring 12] |
| --- | --- |

(6b)

Uanset virksomhedens art skal alle jernbanevirksomheder respektere lovgivningen om social sikring og sundhed for at undgå en praksis med social dumping og urimelig konkurrence.

  [Ændring 12]

| (6c) | Med henblik på at gøre jernbanetransport konkurrencedygtig i forhold til landevejstransport bør der ske en harmonisering af de forskellige sæt af nationale regler inden for bl.a. jernbanetransportsikkerhed, brug af ledsagedokumenter, rangering af tog og relevant dokumentation i forbindelse hermed, signaler og mærker, der anvendes som vejledning for togene, målinger og kontroller i forbindelse med forsendelse af farligt gods samt af procedurerne for registrering af og tilsyn med forsendelse af affald.

  [Ændring 13] |
| --- | --- |

(6c)

Med henblik på at gøre jernbanetransport konkurrencedygtig i forhold til landevejstransport bør der ske en harmonisering af de forskellige sæt af nationale regler inden for bl.a. jernbanetransportsikkerhed, brug af ledsagedokumenter, rangering af tog og relevant dokumentation i forbindelse hermed, signaler og mærker, der anvendes som vejledning for togene, målinger og kontroller i forbindelse med forsendelse af farligt gods samt af procedurerne for registrering af og tilsyn med forsendelse af affald.

  [Ændring 13]

| (7) | Ved anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser på jernbanevirksomhed skal der tages hensyn til denne sektors særlige karakteristika. |
| --- | --- |

(7)

Ved anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser på jernbanevirksomhed skal der tages hensyn til denne sektors særlige karakteristika.

| (8) | For at stimulere konkurrencen i forbindelse med drift af transportydelser og dermed opnå større komfort og bedre service til brugerne bør medlemsstaterne bevare det almindelige ansvar for udvikling af passende jernbaneinfrastruktur. |
| --- | --- |

(8)

For at stimulere konkurrencen i forbindelse med drift af transportydelser og dermed opnå større komfort og bedre service til brugerne bør medlemsstaterne bevare det almindelige ansvar for udvikling af passende jernbaneinfrastruktur.

| (9) | Da der ikke findes fælles regler for fordelingen af infrastrukturomkostninger, bør medlemsstaterne efter høring af infrastrukturforvalteren fastsætte regler for jernbanevirksomhedernes betaling af afgifter for brug af jernbaneinfrastrukturen. Disse regler bør ikke forskelsbehandle mellem jernbanevirksomhederne. |
| --- | --- |

(9)

Da der ikke findes fælles regler for fordelingen af infrastrukturomkostninger, bør medlemsstaterne efter høring af infrastrukturforvalteren fastsætte regler for jernbanevirksomhedernes betaling af afgifter for brug af jernbaneinfrastrukturen. Disse regler bør ikke forskelsbehandle mellem jernbanevirksomhederne.

| (10) | Medlemsstaterne skal sørge for, at infrastrukturforvalterne og de eksisterende offentligt ejede eller kontrollerede jernbanevirksomheder har en sund økonomisk struktur under behørig hensyntagen til Unionens statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne skal sørge for, at infrastrukturforvalterne og de eksisterende offentligt ejede eller kontrollerede jernbanevirksomheder har en sund økonomisk struktur under behørig hensyntagen til Unionens statsstøtteregler.

| (10a) | Unionen bør udforske alternative finansieringskilder til europæiske jernbaneprojekter gennem innovative finansieringsinstrumenter som EU-projektobligationer for at tiltrække private investeringer og forbedre adgangen til risikovillig kapital. På samme måde skal jernbanemarkedet gøres attraktivt for alternative, private investorer gennem tydelige, gennemsigtige juridiske rammer.

  [Ændring 14] |
| --- | --- |

(10a)

Unionen bør udforske alternative finansieringskilder til europæiske jernbaneprojekter gennem innovative finansieringsinstrumenter som EU-projektobligationer for at tiltrække private investeringer og forbedre adgangen til risikovillig kapital. På samme måde skal jernbanemarkedet gøres attraktivt for alternative, private investorer gennem tydelige, gennemsigtige juridiske rammer.

  [Ændring 14]

| (10b) | Medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne bør kunne finansiere infrastruktur med andre midler end direkte statsfinansiering, såsom finansiering fra den private sektor.

  [Ændring 15] |
| --- | --- |

(10b)

Medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne bør kunne finansiere infrastruktur med andre midler end direkte statsfinansiering, såsom finansiering fra den private sektor.

  [Ændring 15]

| (11) | Til en effektiv
  passager- og
  godstrafikog
  ,

  navnlig den grænseoverskridende del heraf
  , og især i tilfælde hvor forskellige sporvidder stadig udgør en fysisk hindring for konkurrencen,
  kræves det, at der
  umiddelbart
  tages skridt til at åbnemarkedet

  markederne i de enkelte medlemsstater og skabe konkurrence
  . [Ændring 16] |
| --- | --- |

(11)

Til en effektiv
  passager- og
  godstrafikog
  ,

  navnlig den grænseoverskridende del heraf
  , og især i tilfælde hvor forskellige sporvidder stadig udgør en fysisk hindring for konkurrencen,
  kræves det, at der
  umiddelbart
  tages skridt til at åbnemarkedet

  markederne i de enkelte medlemsstater og skabe konkurrence
  . [Ændring 16]

| (12) | For at sikre, at denne ret til adgang til jernbaneinfrastrukturen anvendes ensartet og uden forskelsbehandling i hele Unionen, bør der indføres licens for jernbanevirksomheder. |
| --- | --- |

(12)

For at sikre, at denne ret til adgang til jernbaneinfrastrukturen anvendes ensartet og uden forskelsbehandling i hele Unionen, bør der indføres licens for jernbanevirksomheder.

| (13) | På de strækninger, hvor toget standser undervejs, bør nye operatører have tilladelse til at medtage og afsætte passagerer undervejs, således at det sikres, at disse operationer er økonomisk levedygtige, og det undgås, at potentielle konkurrenter stilles ringere end de etablerede jernbanevirksomheder. |
| --- | --- |

(13)

På de strækninger, hvor toget standser undervejs, bør nye operatører have tilladelse til at medtage og afsætte passagerer undervejs, således at det sikres, at disse operationer er økonomisk levedygtige, og det undgås, at potentielle konkurrenter stilles ringere end de etablerede jernbanevirksomheder.

| (14) | Indførelsen af sådanne nye frit tilgængelige internationale passagerruter med stop undervejs som nævnt ovenfor børikke bruges til at åbne markedet for indenlands passagertransport, men bør udelukkende sigte på stop, der støtter den internationale rute. Hovedformålet med de nye

  sådanne
  transportydelser bør være international passagertransport. Ved vurderingen af, om dette er rutens hovedformål, bør der tages hensyn til kriterier som f.eks. omsætningsandel samt volumen, beregnet på grundlag af mængden af transporterede indenlandske eller internationale passagerer, samt rutens længde. Vurderingen af, hvad der er rutens hovedformål, bør foretages af det relevante nationale tilsynsorgan efter anmodning fra en berørt part. [Ændring 17] |
| --- | --- |

(14)

Indførelsen af sådanne nye frit tilgængelige internationale passagerruter med stop undervejs som nævnt ovenfor børikke bruges til at åbne markedet for indenlands passagertransport, men bør udelukkende sigte på stop, der støtter den internationale rute. Hovedformålet med de nye

  sådanne
  transportydelser bør være international passagertransport. Ved vurderingen af, om dette er rutens hovedformål, bør der tages hensyn til kriterier som f.eks. omsætningsandel samt volumen, beregnet på grundlag af mængden af transporterede indenlandske eller internationale passagerer, samt rutens længde. Vurderingen af, hvad der er rutens hovedformål, bør foretages af det relevante nationale tilsynsorgan efter anmodning fra en berørt part. [Ændring 17]

| (15) | Efter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (8) kan medlemsstaterne og de lokale myndigheder tildele kontrakter om offentlig tjeneste, som kan indbefatte enerettigheder for driften af visse ruter. Det er derfor nødvendigt at sikre, at der er overensstemmelse mellem bestemmelserne i nævnte forordning og princippet om, at international passagertransport åbnes for konkurrence. |
| --- | --- |

(15)

Efter Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (8) kan medlemsstaterne og de lokale myndigheder tildele kontrakter om offentlig tjeneste, som kan indbefatte enerettigheder for driften af visse ruter. Det er derfor nødvendigt at sikre, at der er overensstemmelse mellem bestemmelserne i nævnte forordning og princippet om, at international passagertransport åbnes for konkurrence.

| (15a) | Forordning (EF) nr. 1370/2007 giver medlemsstaterne mulighed for at sikre, at arbejdstagernes sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder opretholdes i forbindelse med adskillelsen af levering af transporttjenester fra infrastrukturforvaltningen, hvilket kan indebære overdragelse af en virksomhed.

  [Ændring 18] |
| --- | --- |

(15a)

Forordning (EF) nr. 1370/2007 giver medlemsstaterne mulighed for at sikre, at arbejdstagernes sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder opretholdes i forbindelse med adskillelsen af levering af transporttjenester fra infrastrukturforvaltningen, hvilket kan indebære overdragelse af en virksomhed.

  [Ændring 18]

| (16) | Åbning af international passagertransport for konkurrence kan få følger for tilrettelæggelsen og finansieringen af passagertransport med jernbane, der er omfattet af en kontrakt om offentlig tjeneste. Medlemsstaterne bør have mulighed for at begrænse retten til markedsadgang, hvis der er risiko for, at denne ret vil skabe ubalance i den økonomiske ligevægt i disse kontrakter om offentlig tjeneste, og hvis det eller de relevante tilsynsorganer, jf. artikel 55
  og i givet fald netværket af tilsynsorganer, jf. artikel 57
  i dette direktiv, på grundlag af en objektiv økonomisk analyse efter anmodning fra de kompetente myndigheder, der tildelte kontrakten om offentlig tjeneste, godkender en sådan begrænsning. [Ændring 19] |
| --- | --- |

(16)

Åbning af international passagertransport for konkurrence kan få følger for tilrettelæggelsen og finansieringen af passagertransport med jernbane, der er omfattet af en kontrakt om offentlig tjeneste. Medlemsstaterne bør have mulighed for at begrænse retten til markedsadgang, hvis der er risiko for, at denne ret vil skabe ubalance i den økonomiske ligevægt i disse kontrakter om offentlig tjeneste, og hvis det eller de relevante tilsynsorganer, jf. artikel 55
  og i givet fald netværket af tilsynsorganer, jf. artikel 57
  i dette direktiv, på grundlag af en objektiv økonomisk analyse efter anmodning fra de kompetente myndigheder, der tildelte kontrakten om offentlig tjeneste, godkender en sådan begrænsning. [Ændring 19]

| (17) | Ved vurderingen af, om der er risiko for ubalance i den økonomiske ligevægt i kontrakten om offentlig tjeneste, bør der tages hensyn til forud fastlagte kriterier som f.eks. indvirkningen på rentabiliteten af ruter, der er omfattet af en kontrakt om offentlig tjeneste, herunder de deraf følgende indvirkninger på nettoomkostningerne for den kompetente offentlige myndighed, som tildelte kontrakten, passagerernes efterspørgsel, billetpriser, billetordninger, og for den forslåede nye rute antal stop på begge sider af grænsen og deres beliggenhed, samt køreplan og antal afgange. I overensstemmelse med en sådan vurdering og afgørelsen fra det relevante tilsynsorgan bør medlemsstaterne kunne tillade, ændre eller afvise ansøgningen om adgang til en rute med international passagertransport, herunder opkræve en afgift af operatøren af en ny rute med international passagertransport i henhold til den økonomiske analyse og i overensstemmelse med EU-retten og principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(17)

Ved vurderingen af, om der er risiko for ubalance i den økonomiske ligevægt i kontrakten om offentlig tjeneste, bør der tages hensyn til forud fastlagte kriterier som f.eks. indvirkningen på rentabiliteten af ruter, der er omfattet af en kontrakt om offentlig tjeneste, herunder de deraf følgende indvirkninger på nettoomkostningerne for den kompetente offentlige myndighed, som tildelte kontrakten, passagerernes efterspørgsel, billetpriser, billetordninger, og for den forslåede nye rute antal stop på begge sider af grænsen og deres beliggenhed, samt køreplan og antal afgange. I overensstemmelse med en sådan vurdering og afgørelsen fra det relevante tilsynsorgan bør medlemsstaterne kunne tillade, ændre eller afvise ansøgningen om adgang til en rute med international passagertransport, herunder opkræve en afgift af operatøren af en ny rute med international passagertransport i henhold til den økonomiske analyse og i overensstemmelse med EU-retten og principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling.

| (18) | For at bidrage til udførelse af passagertransport på strækninger, der opfylder en forpligtelse til offentlig tjeneste, bør medlemsstater have mulighed for at give myndigheder med ansvar for sådanne tjenester tilladelse til at opkræve en afgift på passagertransport, som henhører under disse myndigheders kompetenceområde. Denne afgift bør bidrage til finansiering af forpligtelser til offentlig tjeneste, som er omfattet af kontrakter om offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

(18)

For at bidrage til udførelse af passagertransport på strækninger, der opfylder en forpligtelse til offentlig tjeneste, bør medlemsstater have mulighed for at give myndigheder med ansvar for sådanne tjenester tilladelse til at opkræve en afgift på passagertransport, som henhører under disse myndigheders kompetenceområde. Denne afgift bør bidrage til finansiering af forpligtelser til offentlig tjeneste, som er omfattet af kontrakter om offentlig tjeneste.

| (18a) | Udviklingen på markederne har vist, at det er vigtigt at styrke tilsynsorganernes rolle. Hvis de skal spille en hovedrolle ved sikringen af et retfærdigt miljø med ensartede adgangsbetingelser, skal de også modtage de økonomiske midler samt de personalemæssige ressourcer og det logistiske udstyr, der er nødvendigt for, at de kan udfylde denne rolle.

  [Ændring 20] |
| --- | --- |

(18a)

Udviklingen på markederne har vist, at det er vigtigt at styrke tilsynsorganernes rolle. Hvis de skal spille en hovedrolle ved sikringen af et retfærdigt miljø med ensartede adgangsbetingelser, skal de også modtage de økonomiske midler samt de personalemæssige ressourcer og det logistiske udstyr, der er nødvendigt for, at de kan udfylde denne rolle.

  [Ændring 20]

| (18b) | Det nationale tilsynsorgan skal være en uafhængig tilsynsmyndighed med beføjelser til at tage spørgsmål op på eget initiativ og foretage undersøgelser og skal kunne fremsætte udtalelser og træffe afgørelser, der kan håndhæves, med henblik på at sikre et åbent marked uden hindringer, hvor konkurrencen er fri og uden forvridninger.

  [Ændring 21] |
| --- | --- |

(18b)

Det nationale tilsynsorgan skal være en uafhængig tilsynsmyndighed med beføjelser til at tage spørgsmål op på eget initiativ og foretage undersøgelser og skal kunne fremsætte udtalelser og træffe afgørelser, der kan håndhæves, med henblik på at sikre et åbent marked uden hindringer, hvor konkurrencen er fri og uden forvridninger.

  [Ændring 21]

| (19) | Tilsynsorganet

  Det nationale tilsynsorgan
  bør i sin optræden undgå enhver form for interessekonflikt og mulig inddragelse i forbindelse med tildeling af den pågældende kontrakt om offentlig tjeneste
  med forbehold af muligheden for, at dette organ finansieres via de nationale budgetter eller afgifter på jernbanesektoren, og af offentliggørelsen af de relevante oplysninger
  . Tilsynsorganets kompetence bør udvides til også at omfatte vurdering af formålet med en international rute og, hvor det er relevant, af den mulige økonomiske betydning for eksisterende kontrakter om offentlig tjeneste. [Ændring 22] |
| --- | --- |

(19)

Tilsynsorganet

  Det nationale tilsynsorgan
  bør i sin optræden undgå enhver form for interessekonflikt og mulig inddragelse i forbindelse med tildeling af den pågældende kontrakt om offentlig tjeneste
  med forbehold af muligheden for, at dette organ finansieres via de nationale budgetter eller afgifter på jernbanesektoren, og af offentliggørelsen af de relevante oplysninger
  . Tilsynsorganets kompetence bør udvides til også at omfatte vurdering af formålet med en international rute og, hvor det er relevant, af den mulige økonomiske betydning for eksisterende kontrakter om offentlig tjeneste. [Ændring 22]

| (19a) | Det nationale tilsynsorgan bør være fuldstændig uafhængigt i sin organisation, finansieringsbeslutninger, juridiske struktur og beslutningstagning i forhold til alle infrastrukturforvaltere, afgiftsopkrævende instanser, bevilgende instanser eller ansøgere. Det nationale tilsynsorgan bør have den nødvendige administrative kapacitet i form af medarbejdere og ressourcer til at kunne sikre et åbent og gennemsigtigt jernbanemarked. Det fornødne antal menneskelige ressourcer bør svare til markedets behov og variere derefter. Det nationale tilsynsorgan bør træffe afgørelse om eventuelle klager, handle på eget initiativ, behandle tvister og overvåge udviklingen på markedet. Det bør bistås af en tilsynsafdeling i Kommissionen. Desuden bør det nationale tilsynsorgan stille en database til rådighed for Kommissionen med sine forslag til afgørelser.

  [Ændring 23] |
| --- | --- |

(19a)

Det nationale tilsynsorgan bør være fuldstændig uafhængigt i sin organisation, finansieringsbeslutninger, juridiske struktur og beslutningstagning i forhold til alle infrastrukturforvaltere, afgiftsopkrævende instanser, bevilgende instanser eller ansøgere. Det nationale tilsynsorgan bør have den nødvendige administrative kapacitet i form af medarbejdere og ressourcer til at kunne sikre et åbent og gennemsigtigt jernbanemarked. Det fornødne antal menneskelige ressourcer bør svare til markedets behov og variere derefter. Det nationale tilsynsorgan bør træffe afgørelse om eventuelle klager, handle på eget initiativ, behandle tvister og overvåge udviklingen på markedet. Det bør bistås af en tilsynsafdeling i Kommissionen. Desuden bør det nationale tilsynsorgan stille en database til rådighed for Kommissionen med sine forslag til afgørelser.

  [Ændring 23]

| (20) | Med henblik på at investere i tjenester, der anvender infrastruktur til særlige formål, f.eks. højhastighedsforbindelser, har ansøgere behov for retssikkerhed i betragtning af de omfattende og langsigtede investeringer, der er tale om. |
| --- | --- |

(20)

Med henblik på at investere i tjenester, der anvender infrastruktur til særlige formål, f.eks. højhastighedsforbindelser, har ansøgere behov for retssikkerhed i betragtning af de omfattende og langsigtede investeringer, der er tale om.

| (21) | De nationale tilsynsorganer bør
  under ledelse af Kommissionen skabe et netværk for at styrke deres samarbejde gennem udvikling af fælles principper og udveksling af bedste praksis og oplysninger. De bør også
  udveksle oplysninger og, hvis det i enkelte tilfælde er relevant, samordne principper for og praksis med hensyn til at vurdere, om der opstår økonomisk ubalance i en kontrakt om offentlig tjeneste. De skal gradvis udarbejde
  fælles
  retningslinjer
  på europæisk niveau
  på grundlag af deres erfaringer.
  På grundlag af erfaringerne fra tilsynsorganernes netværk bør Kommissionen fremsætte et forslag til retsakt om oprettelse af et europæisk tilsynsorgan.

  [Ændring 24 og 25] |
| --- | --- |

(21)

De nationale tilsynsorganer bør
  under ledelse af Kommissionen skabe et netværk for at styrke deres samarbejde gennem udvikling af fælles principper og udveksling af bedste praksis og oplysninger. De bør også
  udveksle oplysninger og, hvis det i enkelte tilfælde er relevant, samordne principper for og praksis med hensyn til at vurdere, om der opstår økonomisk ubalance i en kontrakt om offentlig tjeneste. De skal gradvis udarbejde
  fælles
  retningslinjer
  på europæisk niveau
  på grundlag af deres erfaringer.
  På grundlag af erfaringerne fra tilsynsorganernes netværk bør Kommissionen fremsætte et forslag til retsakt om oprettelse af et europæisk tilsynsorgan.

  [Ændring 24 og 25]

| (22) | For at sikre loyal konkurrence mellem jernbanevirksomhederne bør transportydelser og drift af servicefaciliteter adskilles. På den baggrund er det nødvendigt, at disse to aktivitetsformer forvaltesuafhængigt i særskilte juridiske enheder. En sådan uafhængighed indebærer ikke nødvendigvis, at der skal oprettet et særskilt organ eller en særskilt virksomhed for hver enkelt servicefacilitet

  af det nationale tilsynsorgan på en gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde i overensstemmelse med procedurerne i dette direktiv
  . [Ændring 26] |
| --- | --- |

(22)

For at sikre loyal konkurrence mellem jernbanevirksomhederne bør transportydelser og drift af servicefaciliteter adskilles. På den baggrund er det nødvendigt, at disse to aktivitetsformer forvaltesuafhængigt i særskilte juridiske enheder. En sådan uafhængighed indebærer ikke nødvendigvis, at der skal oprettet et særskilt organ eller en særskilt virksomhed for hver enkelt servicefacilitet

  af det nationale tilsynsorgan på en gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde i overensstemmelse med procedurerne i dette direktiv
  . [Ændring 26]

| (22a) | Bedre adgang til rejseinformation og billetsalg på passagerstationer bør supplere andre lovgivningsmæssige initiativer, der har til formål at fremme etablering og udvikling af trafiktelematik for persontrafikken.

  [Ændring 138] |
| --- | --- |

(22a)

Bedre adgang til rejseinformation og billetsalg på passagerstationer bør supplere andre lovgivningsmæssige initiativer, der har til formål at fremme etablering og udvikling af trafiktelematik for persontrafikken.

  [Ændring 138]

| (23) | For at sikre pålidelige og tilstrækkelige ydelser er det nødvendigt at sikre, at jernbanevirksomhederne til enhver tid opfylder visse krav med hensyn til deres hæderlighed, finansielle kapacitet
  , sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder
  og faglige kompetence. [Ændring 27] |
| --- | --- |

(23)

For at sikre pålidelige og tilstrækkelige ydelser er det nødvendigt at sikre, at jernbanevirksomhederne til enhver tid opfylder visse krav med hensyn til deres hæderlighed, finansielle kapacitet
  , sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder
  og faglige kompetence. [Ændring 27]

| (24) | For at beskytte kunderne og tredjemand er det vigtigt

  afgørende
  , at det sikres, at jernbanevirksomhederne er tilstrækkeligt forsikret til dækning af deres erstatningsansvar.
  Dækning af erstatningsansvar i tilfælde af ulykker gennem garantier fra banker eller andre virksomheder bør også være tilladt, under forudsætning af at denne dækning tilbydes på markedsvilkår, ikke fører til statsstøtte og ikke indeholder elementer af diskrimination over for andre jernbanevirksomheder.

  [Ændring 28] |
| --- | --- |

(24)

For at beskytte kunderne og tredjemand er det vigtigt

  afgørende
  , at det sikres, at jernbanevirksomhederne er tilstrækkeligt forsikret til dækning af deres erstatningsansvar.
  Dækning af erstatningsansvar i tilfælde af ulykker gennem garantier fra banker eller andre virksomheder bør også være tilladt, under forudsætning af at denne dækning tilbydes på markedsvilkår, ikke fører til statsstøtte og ikke indeholder elementer af diskrimination over for andre jernbanevirksomheder.

  [Ændring 28]

| (25) | En

  Al
  jernbanevirksomhed bør også være forpligtet til at overholde
  både
  de nationale bestemmelser og EU-bestemmelserne om jernbanedrift, som anvendes på ikke-diskriminerende vis og skal sikre, at den kan drive sin virksomhed fuldstændig sikkert og medbehørig

  fuld
  hensyntagen tilsundhed,

  de eksisterende forpligtelser vedrørende
  sociale vilkår
  , sundhed
  og arbejdstagernes og forbrugernes rettigheder påspecifikke

  alle
  strækninger. [Ændring 29 og 30] |
| --- | --- |

(25)

En

  Al
  jernbanevirksomhed bør også være forpligtet til at overholde
  både
  de nationale bestemmelser og EU-bestemmelserne om jernbanedrift, som anvendes på ikke-diskriminerende vis og skal sikre, at den kan drive sin virksomhed fuldstændig sikkert og medbehørig

  fuld
  hensyntagen tilsundhed,

  de eksisterende forpligtelser vedrørende
  sociale vilkår
  , sundhed
  og arbejdstagernes og forbrugernes rettigheder påspecifikke

  alle
  strækninger. [Ændring 29 og 30]

| (26) | Procedurerne for udstedelse, opretholdelse og ændring af licenser til jernbanevirksomheder bør være gennemsigtige og i overensstemmelse med princippet om ikke-diskrimination. |
| --- | --- |

(26)

Procedurerne for udstedelse, opretholdelse og ændring af licenser til jernbanevirksomheder bør være gennemsigtige og i overensstemmelse med princippet om ikke-diskrimination.

| (26a) | Det forekommer stadig, at tildelingen af licenser til jernbanevirksomhedernes rullende materiel hindres uden gyldig grund, hvilket skaber forvridning i markedsadgangen. Derfor skal Det Europæiske Jernbaneagentur have stærke beføjelser på dette område. Derfor opfordres Kommissionen til som led i revisionen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 af 29. april 2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur

   (9)

  at undersøge, hvorvidt Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser kan udvides i denne henseende. [Ændring 31] |
| --- | --- |

(26a)

Det forekommer stadig, at tildelingen af licenser til jernbanevirksomhedernes rullende materiel hindres uden gyldig grund, hvilket skaber forvridning i markedsadgangen. Derfor skal Det Europæiske Jernbaneagentur have stærke beføjelser på dette område. Derfor opfordres Kommissionen til som led i revisionen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 af 29. april 2004 om oprettelse af et europæisk jernbaneagentur

   (9)

  at undersøge, hvorvidt Det Europæiske Jernbaneagenturs beføjelser kan udvides i denne henseende. [Ændring 31]

| (27) | For at sikre gennemsigtighed og ikke-diskriminerende adgang til jernbaneinfrastruktur og jernbanerelaterede tjenesteydelser for alle jernbanevirksomheder, skal alle oplysninger, der er nødvendige for at kunne udnytte adgangsretten, offentliggøres i en netvejledning
  , herunder formater, der er tilgængelige for personer med handicap eller nedsat mobilitet
  . [Ændring 32] |
| --- | --- |

(27)

For at sikre gennemsigtighed og ikke-diskriminerende adgang til jernbaneinfrastruktur og jernbanerelaterede tjenesteydelser for alle jernbanevirksomheder, skal alle oplysninger, der er nødvendige for at kunne udnytte adgangsretten, offentliggøres i en netvejledning
  , herunder formater, der er tilgængelige for personer med handicap eller nedsat mobilitet
  . [Ændring 32]

| (28) | Hensigtsmæssige kapacitetstildelingsordninger for jernbaneinfrastruktur kombineret med konkurrencedygtige operatører vil give en bedre fordeling af transporten på de forskellige transportformer. |
| --- | --- |

(28)

Hensigtsmæssige kapacitetstildelingsordninger for jernbaneinfrastruktur kombineret med konkurrencedygtige operatører vil give en bedre fordeling af transporten på de forskellige transportformer.

| (29) | Tilskyndelse til optimal udnyttelse af jernbaneinfrastrukturen medvirker til at nedbringe samfundets omkostninger ved transport. |
| --- | --- |

(29)

Tilskyndelse til optimal udnyttelse af jernbaneinfrastrukturen medvirker til at nedbringe samfundets omkostninger ved transport.

| (30) | Hensigtsmæssige afgiftsordninger for jernbaneinfrastruktur kombineret med hensigtsmæssige afgiftsordninger for anden transportinfrastruktur samt konkurrencedygtige operatører bør resultere i en optimal balance mellem forskellige transportformer på et bæredygtigt grundlag. |
| --- | --- |

(30)

Hensigtsmæssige afgiftsordninger for jernbaneinfrastruktur kombineret med hensigtsmæssige afgiftsordninger for anden transportinfrastruktur samt konkurrencedygtige operatører bør resultere i en optimal balance mellem forskellige transportformer på et bæredygtigt grundlag.

| (31) | Afgifts- og kapacitetstildelingsordningerne skal give alle virksomheder lige adgang uden forskelsbehandling og i videst muligt omfang imødekomme alle brugeres og trafiktypers behov på en retfærdig og ikke-diskriminerende måde. Afgifts- og kapacitetstildelingsordninger bør tillade loyal konkurrence inden for jernbanetransporten. |
| --- | --- |

(31)

Afgifts- og kapacitetstildelingsordningerne skal give alle virksomheder lige adgang uden forskelsbehandling og i videst muligt omfang imødekomme alle brugeres og trafiktypers behov på en retfærdig og ikke-diskriminerende måde. Afgifts- og kapacitetstildelingsordninger bør tillade loyal konkurrence inden for jernbanetransporten.

| (33) | Inden for de rammer, der fastlægges af medlemsstaterne, bør afgifts- og kapacitetstildelingsordninger tilskynde jernbaneinfrastrukturforvaltere til at optimere udnyttelsen af deres infrastruktur. |
| --- | --- |

(33)

Inden for de rammer, der fastlægges af medlemsstaterne, bør afgifts- og kapacitetstildelingsordninger tilskynde jernbaneinfrastrukturforvaltere til at optimere udnyttelsen af deres infrastruktur.

| (34) | Kapacitetstildelingsordningerne bør give jernbanevirksomhederne klare og konsekventesignalerangivelser, på grundlag af hvilke de kan træffe rationelle beslutninger. |
| --- | --- |

(34)

Kapacitetstildelingsordningerne bør give jernbanevirksomhederne klare og konsekventesignalerangivelser, på grundlag af hvilke de kan træffe rationelle beslutninger.

| (35) | Enhver afgiftsordning vil sende økonomiske signaler til brugerne. Det er vigtigt, at signalerne til jernbanevirksomhederne er konsekvente
  og tydelige,
  og kan danne grundlag for rationelle
  og bæredygtige
  beslutninger. [Ændring 33] |
| --- | --- |

(35)

Enhver afgiftsordning vil sende økonomiske signaler til brugerne. Det er vigtigt, at signalerne til jernbanevirksomhederne er konsekvente
  og tydelige,
  og kan danne grundlag for rationelle
  og bæredygtige
  beslutninger. [Ændring 33]

| (36) | Under hensyntagen til brugernes eller de potentielle brugeres behov for at planlægge deres virksomhed og til kundernes og bidragydernes behov er det vigtigt, at infrastrukturforvalterne sikrer, at jernbaneinfrastrukturkapacitet tildeles på en sådan måde, at det afspejler behovet for at opretholde og forbedre driftssikkerheden for jernbanetransport. |
| --- | --- |

(36)

Under hensyntagen til brugernes eller de potentielle brugeres behov for at planlægge deres virksomhed og til kundernes og bidragydernes behov er det vigtigt, at infrastrukturforvalterne sikrer, at jernbaneinfrastrukturkapacitet tildeles på en sådan måde, at det afspejler behovet for at opretholde og forbedre driftssikkerheden for jernbanetransport.

| (37) | Jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere bør have incitamenter til at sikre færrest mulige forstyrrelser på nettet og til at forbedre dets resultater. |
| --- | --- |

(37)

Jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere bør have incitamenter til at sikre færrest mulige forstyrrelser på nettet og til at forbedre dets resultater.

| (38) | Medlemsstaterne bør have mulighed for at tillade købere af jernbanetransportydelser at deltage direkte i kapacitetstildelingsprocessen. |
| --- | --- |

(38)

Medlemsstaterne bør have mulighed for at tillade købere af jernbanetransportydelser at deltage direkte i kapacitetstildelingsprocessen.

| (39) | Det er vigtigt at tage hensyn til både de godkendte ansøgeres og infrastrukturforvalterens krav. |
| --- | --- |

(39)

Det er vigtigt at tage hensyn til både de godkendte ansøgeres og infrastrukturforvalterens krav.

| (40) | Det er vigtigt at maksimere den fleksibilitet, infrastrukturforvaltere råder over med hensyn til tildeling af infrastrukturkapacitet, men dette bør ske under hensyntagen til nødvendigheden af at imødekomme ansøgernes rimelige behov. |
| --- | --- |

(40)

Det er vigtigt at maksimere den fleksibilitet, infrastrukturforvaltere råder over med hensyn til tildeling af infrastrukturkapacitet, men dette bør ske under hensyntagen til nødvendigheden af at imødekomme ansøgernes rimelige behov.

| (40a) | Ansøgere, der tilbyder læsningstjenester på enkeltvogne, bør nyde fremme med henblik på at udvide det potentielle marked for nye jernbanekunder. Derfor er det vigtigt, at infrastrukturforvalterne tager hensyn til disse ansøgere, når de uddeler kapacitet, for at give dem mulighed for at udnytte disse juridiske rammer fuldt ud og udvide jernbanens markedsandel i nye sektorer.

  [Ændring 34] |
| --- | --- |

(40a)

Ansøgere, der tilbyder læsningstjenester på enkeltvogne, bør nyde fremme med henblik på at udvide det potentielle marked for nye jernbanekunder. Derfor er det vigtigt, at infrastrukturforvalterne tager hensyn til disse ansøgere, når de uddeler kapacitet, for at give dem mulighed for at udnytte disse juridiske rammer fuldt ud og udvide jernbanens markedsandel i nye sektorer.

  [Ændring 34]

| (41) | Kapacitetstildelingsprocessen skal hindre, at der pålægges andre virksomheder, som har eller vil anmode om at få ret til at benytte infrastrukturen til at udvikle deres aktiviteter, unødvendige begrænsninger. |
| --- | --- |

(41)

Kapacitetstildelingsprocessen skal hindre, at der pålægges andre virksomheder, som har eller vil anmode om at få ret til at benytte infrastrukturen til at udvikle deres aktiviteter, unødvendige begrænsninger.

| (42) | Der må ved udformningen af kapacitetstildelings- og afgiftsordningerne eventuelt tages hensyn til det forhold, at forskellige elementer i jernbaneinfrastrukturnettet kan være konstrueret med henblik på forskellige hovedbrugere. |
| --- | --- |

(42)

Der må ved udformningen af kapacitetstildelings- og afgiftsordningerne eventuelt tages hensyn til det forhold, at forskellige elementer i jernbaneinfrastrukturnettet kan være konstrueret med henblik på forskellige hovedbrugere.

| (43) | Eftersom forskellige brugere og kategorier af brugere ofte har forskellig indvirkning på infrastrukturkapaciteten, må de forskellige transporttjenesters behov afvejes korrekt. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom forskellige brugere og kategorier af brugere ofte har forskellig indvirkning på infrastrukturkapaciteten, må de forskellige transporttjenesters behov afvejes korrekt.

| (44) | Transporttjenester, der udføres på kontrakt for offentlige myndigheder, kan nødvendiggøre særlige regler for fortsat at være attraktive for brugerne. |
| --- | --- |

(44)

Transporttjenester, der udføres på kontrakt for offentlige myndigheder, kan nødvendiggøre særlige regler for fortsat at være attraktive for brugerne.

| (45) | Afgifts- og kapacitetstildelingsordningerne skal tage hensyn til virkningerne af den voksende mætning af infrastrukturkapaciteten og den knaphed på infrastrukturkapacitet, der kan blive slutresultatet. |
| --- | --- |

(45)

Afgifts- og kapacitetstildelingsordningerne skal tage hensyn til virkningerne af den voksende mætning af infrastrukturkapaciteten og den knaphed på infrastrukturkapacitet, der kan blive slutresultatet.

| (46) | I de forskellige tidsrammer for planlægningen af trafiktyper bør det sikres, at ansøgninger om infrastrukturkapacitet, der indgives efter færdiggørelsen af den årlige køreplan, kan imødekommes. |
| --- | --- |

(46)

I de forskellige tidsrammer for planlægningen af trafiktyper bør det sikres, at ansøgninger om infrastrukturkapacitet, der indgives efter færdiggørelsen af den årlige køreplan, kan imødekommes.

| (47) | For at opnå et optimalt resultat for operatører og trafiktyper bør der forlanges en gennemgang af infrastrukturkapacitetsudnyttelsen, hvis en samordning af ansøgninger om kapacitet er påkrævet for at imødekomme brugernes behov. |
| --- | --- |

(47)

For at opnå et optimalt resultat for operatører og trafiktyper bør der forlanges en gennemgang af infrastrukturkapacitetsudnyttelsen, hvis en samordning af ansøgninger om kapacitet er påkrævet for at imødekomme brugernes behov.

| (48) | I betragtning af infrastrukturforvalteres monopolstilling bør det kræves af dem, at de gennemgår den disponible infrastrukturkapacitet og metoderne til at forbedre den, hvis det ved tildelingen af infrastrukturkapacitet ikke er muligt at imødekomme brugernes krav. |
| --- | --- |

(48)

I betragtning af infrastrukturforvalteres monopolstilling bør det kræves af dem, at de gennemgår den disponible infrastrukturkapacitet og metoderne til at forbedre den, hvis det ved tildelingen af infrastrukturkapacitet ikke er muligt at imødekomme brugernes krav.

| (49) | Manglende information om andre jernbanevirksomheders ansøgninger og om begrænsninger i systemet kan gøre det vanskeligt for jernbanevirksomheder at optimere deres ansøgninger om infrastrukturkapacitet. |
| --- | --- |

(49)

Manglende information om andre jernbanevirksomheders ansøgninger og om begrænsninger i systemet kan gøre det vanskeligt for jernbanevirksomheder at optimere deres ansøgninger om infrastrukturkapacitet.

| (50) | Det er vigtigt at sikre bedre samordning af tildelingsordningerne for at gøre jernbanerne mere attraktive for trafik, der benytter mere end én infrastrukturforvalters net, og for international trafik.
  I den forbindelse vil det være ønskeligt i sidste ende at oprette et europæisk tilsynsorgan.

  [Ændring 35] |
| --- | --- |

(50)

Det er vigtigt at sikre bedre samordning af tildelingsordningerne for at gøre jernbanerne mere attraktive for trafik, der benytter mere end én infrastrukturforvalters net, og for international trafik.
  I den forbindelse vil det være ønskeligt i sidste ende at oprette et europæisk tilsynsorgan.

  [Ændring 35]

| (51) | Det er vigtigt at minimere de konkurrencefordrejninger, der kan opstå mellem jernbaneinfrastrukturer eller mellem transportformer som følger af væsentlige forskelle i afgiftsprincipperne. |
| --- | --- |

(51)

Det er vigtigt at minimere de konkurrencefordrejninger, der kan opstå mellem jernbaneinfrastrukturer eller mellem transportformer som følger af væsentlige forskelle i afgiftsprincipperne.

| (52) | Det bør afgrænses nærmere, hvilke elementer i infrastrukturtjenesten der er afgørende for, at en operatør kan levere en transportydelse, og som skal stilles til rådighed mod betaling af minimumsadgangsafgifter. |
| --- | --- |

(52)

Det bør afgrænses nærmere, hvilke elementer i infrastrukturtjenesten der er afgørende for, at en operatør kan levere en transportydelse, og som skal stilles til rådighed mod betaling af minimumsadgangsafgifter.

| (53) | Det er nødvendigtat investere

  med øgede investeringer
  i jernbaneinfrastruktur
  - navnlig i eksisterende infrastruktur -
  og infrastrukturafgiftsordningerne bør give infrastrukturforvaltere incitamenter til at gøre de fornødne investeringer økonomisk rentable
  og miljømæssigt bæredygtige
  . [Ændring 36] |
| --- | --- |

(53)

Det er nødvendigtat investere

  med øgede investeringer
  i jernbaneinfrastruktur
  - navnlig i eksisterende infrastruktur -
  og infrastrukturafgiftsordningerne bør give infrastrukturforvaltere incitamenter til at gøre de fornødne investeringer økonomisk rentable
  og miljømæssigt bæredygtige
  . [Ændring 36]

| (54) | For at kunne fastlægge infrastrukturafgifter på passende og retfærdige niveauer er det nødvendigt, at infrastrukturforvalterne registrerer og fastsætter værdien af deres aktiver og danner sig et klart indtryk af de omkostningsbestemmende faktorer ved infrastrukturens drift. |
| --- | --- |

(54)

For at kunne fastlægge infrastrukturafgifter på passende og retfærdige niveauer er det nødvendigt, at infrastrukturforvalterne registrerer og fastsætter værdien af deres aktiver og danner sig et klart indtryk af de omkostningsbestemmende faktorer ved infrastrukturens drift.

| (55) | Det bør sikres, at der tages hensyn til eksterne omkostninger, når der træffes beslutninger på transportområdet, og at afgifterne på jernbaneinfrastruktur kan bidrage til internaliseringen af eksterne omkostninger på en sammenhængende og afbalanceret måde for alle transportformer. |
| --- | --- |

(55)

Det bør sikres, at der tages hensyn til eksterne omkostninger, når der træffes beslutninger på transportområdet, og at afgifterne på jernbaneinfrastruktur kan bidrage til internaliseringen af eksterne omkostninger på en sammenhængende og afbalanceret måde for alle transportformer.

| (56) | Det er vigtigt at sikre, at afgifter for indenlandsk og international trafik fastsættes således, at jernbanerne fortsat kan imødekomme markedets behov. Følgelig bør infrastrukturafgifterne fastsættes på et niveau svarende til de omkostninger, der påløber direkte som følge af jernbanedriften. |
| --- | --- |

(56)

Det er vigtigt at sikre, at afgifter for indenlandsk og international trafik fastsættes således, at jernbanerne fortsat kan imødekomme markedets behov. Følgelig bør infrastrukturafgifterne fastsættes på et niveau svarende til de omkostninger, der påløber direkte som følge af jernbanedriften.

| (57) | Det samlede niveau for dækningen af omkostningerne gennem infrastrukturafgifter indvirker på behovet for offentlig støtte. Medlemsstaterne kan i varierende omfang kræve dækning af de samlede omkostninger. Enhver infrastrukturafgiftsordning bør dog sikre, at den trafik, der som et mindstemål kan dække de meromkostninger, den medfører, kan benytte jernbanenettet. |
| --- | --- |

(57)

Det samlede niveau for dækningen af omkostningerne gennem infrastrukturafgifter indvirker på behovet for offentlig støtte. Medlemsstaterne kan i varierende omfang kræve dækning af de samlede omkostninger. Enhver infrastrukturafgiftsordning bør dog sikre, at den trafik, der som et mindstemål kan dække de meromkostninger, den medfører, kan benytte jernbanenettet.

| (58) | Jernbaneinfrastruktur er et naturligt monopol, og det er derfor nødvendigt at give infrastrukturforvaltere incitamenter til at nedbringe omkostningerne og forvalte deres infrastruktur effektivt. |
| --- | --- |

(58)

Jernbaneinfrastruktur er et naturligt monopol, og det er derfor nødvendigt at give infrastrukturforvaltere incitamenter til at nedbringe omkostningerne og forvalte deres infrastruktur effektivt.

| (58a) | Med henblik på at øge andelen af gods- og passagertransport med jernbane i forhold til andre transportformer er det ønskeligt, at medlemsstaterne ved internalisering af de eksterne omkostninger sikrer, at de differentierede afgifter ikke har negative følger for infrastrukturforvalterens økonomiske ligevægt. Hvis infrastrukturforvalteren alligevel lider tab på grund af denne differentiering, tilrådes det medlemsstaterne at justere denne difference under skyldig hensyntagen til reglerne om statsstøtte.

  [Ændring 37] |
| --- | --- |

(58a)

Med henblik på at øge andelen af gods- og passagertransport med jernbane i forhold til andre transportformer er det ønskeligt, at medlemsstaterne ved internalisering af de eksterne omkostninger sikrer, at de differentierede afgifter ikke har negative følger for infrastrukturforvalterens økonomiske ligevægt. Hvis infrastrukturforvalteren alligevel lider tab på grund af denne differentiering, tilrådes det medlemsstaterne at justere denne difference under skyldig hensyntagen til reglerne om statsstøtte.

  [Ændring 37]

| (59) | Der bør opnås en udvikling af jernbanetransporten, bl.a. ved at anvende de disponible EU-instrumenter, dog med forbehold af allerede fastlagte prioriteringer.
  [Ændring 38] |
| --- | --- |

(59)

Der bør opnås en udvikling af jernbanetransporten, bl.a. ved at anvende de disponible EU-instrumenter, dog med forbehold af allerede fastlagte prioriteringer.
  [Ændring 38]

| (60) | Rabatter til jernbanevirksomheder skal være baseret på de reelle administrative besparelser, der er opnået, herunder navnlig besparelser i transaktionsomkostninger. Rabatter kan endvidere benyttes til at fremme en effektiv anvendelse af infrastrukturen. |
| --- | --- |

(60)

Rabatter til jernbanevirksomheder skal være baseret på de reelle administrative besparelser, der er opnået, herunder navnlig besparelser i transaktionsomkostninger. Rabatter kan endvidere benyttes til at fremme en effektiv anvendelse af infrastrukturen.

| (61) | Jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere bør have incitamenter til at sikre færrest mulige forstyrrelser på nettet.
  [Ændring 39] |
| --- | --- |

(61)

Jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere bør have incitamenter til at sikre færrest mulige forstyrrelser på nettet.
  [Ændring 39]

| (62) | Tildelingen af kapacitet er forbundet med en omkostning for infrastrukturforvalteren, som han skal have sikkerhed for at få dækket.
  [Ændring 40] |
| --- | --- |

(62)

Tildelingen af kapacitet er forbundet med en omkostning for infrastrukturforvalteren, som han skal have sikkerhed for at få dækket.
  [Ændring 40]

| (63) | For at sikre en effektiv forvaltning og en rimelig og ikke-diskriminerende anvendelse af jernbaneinfrastrukturen er det påkrævet, at der opretteset tilsynsorgan

  nationale tilsynsorganer
  , der tilser, at bestemmelserne i dette direktiv overholdes, og fungerer som klageinstans uanset muligheden for at foretage en retlig prøvelse. [Ændring 41] |
| --- | --- |

(63)

For at sikre en effektiv forvaltning og en rimelig og ikke-diskriminerende anvendelse af jernbaneinfrastrukturen er det påkrævet, at der opretteset tilsynsorgan

  nationale tilsynsorganer
  , der tilser, at bestemmelserne i dette direktiv overholdes, og fungerer som klageinstans uanset muligheden for at foretage en retlig prøvelse. [Ændring 41]

| (64) | Det er nødvendigt, at der træffes særlige foranstaltninger for at tage hensyn til visse medlemsstaters geopolitiske og geografiske situation og til jernbanesektorens særlige organisation i forskellige medlemsstater, samtidigt med, at det indre markeds integritet sikres. |
| --- | --- |

(64)

Det er nødvendigt, at der træffes særlige foranstaltninger for at tage hensyn til visse medlemsstaters geopolitiske og geografiske situation og til jernbanesektorens særlige organisation i forskellige medlemsstater, samtidigt med, at det indre markeds integritet sikres.

| (65) | Kommissionen bør have beføjelse til at tilpasse bilagene til dette direktiv. Siden de pågældende foranstaltninger er almengyldige og tager sigte på at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, skal de vedtages som delegerede retsakter

  For at sikre hensigtsmæssig overvågning af jernbanemarkedet og god regulering med hensyn til opkrævning af afgifter og tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten
  om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår de kriterier og den procedure, der skal følges, med hensyn til omfanget af markedsovervågning, visse elementer i netvejledningen, visse principper for opkrævning, den midlertidige reduktion for det europæiske togkontrolsystem (ETCS), visse elementer i præstationsordningen, de kriterier, der skal følges, med hensyn til krav til ansøgere om infrastrukturkapacitet, planen for tildelingsprocessen, de forskriftsmæssige regnskaber og fælles beslutningstagningsprincipper og beslutningspraksis udviklet af tilsynsorganer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet
  . [Ændring 42] |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen bør have beføjelse til at tilpasse bilagene til dette direktiv. Siden de pågældende foranstaltninger er almengyldige og tager sigte på at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, skal de vedtages som delegerede retsakter

  For at sikre hensigtsmæssig overvågning af jernbanemarkedet og god regulering med hensyn til opkrævning af afgifter og tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten
  om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår de kriterier og den procedure, der skal følges, med hensyn til omfanget af markedsovervågning, visse elementer i netvejledningen, visse principper for opkrævning, den midlertidige reduktion for det europæiske togkontrolsystem (ETCS), visse elementer i præstationsordningen, de kriterier, der skal følges, med hensyn til krav til ansøgere om infrastrukturkapacitet, planen for tildelingsprocessen, de forskriftsmæssige regnskaber og fælles beslutningstagningsprincipper og beslutningspraksis udviklet af tilsynsorganer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet
  . [Ændring 42]

| (66) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen
   (10)
  .

  For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (11)

  . [Ændring 43] |
| --- | --- |

(66)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen
   (10)
  .

  For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (11)

  . [Ændring 43]

| (67) | Målene for dette direktiv, dvs. fremme af udviklingen af jernbanerne i Unionen, fastsættelse af hovedprincipperne for udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og koordinering af medlemsstaternes ordninger vedrørende tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og afgifter for brug heraf, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, fordi udstedelsen af sådanne licenser og driften af væsentlige dele af jernbanenettenehelt klart har helt klare internationale aspekter, og der skal tages hensyn til behovet for at sikre retfærdige og ikke-diskriminerende vilkår for adgangen til infrastrukturen, og målene kan derfor i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, på grund af deres grænseoverskridende aspekter bedre opfyldes af Unionen. DirektivetDette direktiv går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(67)

Målene for dette direktiv, dvs. fremme af udviklingen af jernbanerne i Unionen, fastsættelse af hovedprincipperne for udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og koordinering af medlemsstaternes ordninger vedrørende tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og afgifter for brug heraf, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, fordi udstedelsen af sådanne licenser og driften af væsentlige dele af jernbanenettenehelt klart har helt klare internationale aspekter, og der skal tages hensyn til behovet for at sikre retfærdige og ikke-diskriminerende vilkår for adgangen til infrastrukturen, og målene kan derfor i overensstemmelse med subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, på grund af deres grænseoverskridende aspekter bedre opfyldes af Unionen. DirektivetDette direktiv går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (68) | Forpligtelsen til at gennemføre nærværende direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til de tidligere direktiver. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, hvori der stort set ikke er foretaget ændringer, følger af de tidligere direktiver. |
| --- | --- |

(68)

Forpligtelsen til at gennemføre nærværende direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til de tidligere direktiver. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, hvori der stort set ikke er foretaget ændringer, følger af de tidligere direktiver.

| (69) | Medlemsstater, der ikke har noget jernbanesystem og ikke umiddelbart har udsigt til at få det, ville være underlagt en uforholdsmæssig og overflødig forpligtelse til at gennemføre dette direktiv i national lovgivning. Sådanne medlemsstater bør derfor fritages fra denne forpligtelse. |
| --- | --- |

(69)

Medlemsstater, der ikke har noget jernbanesystem og ikke umiddelbart har udsigt til at få det, ville være underlagt en uforholdsmæssig og overflødig forpligtelse til at gennemføre dette direktiv i national lovgivning. Sådanne medlemsstater bør derfor fritages fra denne forpligtelse.

| (70) | I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (12) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Unionens interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(70)

I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (12) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og Unionens interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne.

| (71) | Dette direktiv bør ikke berøre ikke de tidsfrister for medlemsstaternes gennemførelse af ovennævnte direktiver, der er anført i bilag XI, del B. |
| --- | --- |

(71)

Dette direktiv bør ikke berøre ikke de tidsfrister for medlemsstaternes gennemførelse af ovennævnte direktiver, der er anført i bilag XI, del B.

| (71a) | På grundlag af Europa-Parlamentets beslutninger af 12. juli 2007

   (13)

  og 17. juni 2010

   (14)

  og med henblik på gennemførelsen af direktiv 2001/12/EF bør Kommissionen forelægge et forslag til retsakt om adskillelse af infrastrukturforvalteren og operatøren ved udgangen af 2012. Da jernbanesektoren ikke er blevet åbnet fuldt ud før nu, bør Kommissionen forelægge et forslag til retsakt om markedsåbning inden denne dato. [Ændring 44] |
| --- | --- |

(71a)

På grundlag af Europa-Parlamentets beslutninger af 12. juli 2007

   (13)

  og 17. juni 2010

   (14)

  og med henblik på gennemførelsen af direktiv 2001/12/EF bør Kommissionen forelægge et forslag til retsakt om adskillelse af infrastrukturforvalteren og operatøren ved udgangen af 2012. Da jernbanesektoren ikke er blevet åbnet fuldt ud før nu, bør Kommissionen forelægge et forslag til retsakt om markedsåbning inden denne dato. [Ændring 44]

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

EmneGenstand og anvendelsesområde

1.   Dette direktiv fastlægger:

| a) | de gældende regler for forvaltningen af jernbaneinfrastruktur og for jernbanetransportaktiviteter, som udøves af jernbanevirksomheder, der er etableret eller etablerer sig i en medlemsstat, som beskrevet i kapitel II |
| --- | --- |

a)

de gældende regler for forvaltningen af jernbaneinfrastruktur og for jernbanetransportaktiviteter, som udøves af jernbanevirksomheder, der er etableret eller etablerer sig i en medlemsstat, som beskrevet i kapitel II

| b) | de kriterier, der gælder for en medlemsstats udstedelse, fornyelse og ændring af licenser til jernbanevirksomheder, som er etableret, eller som vil etablere sig i Unionen, som beskrevet i kapitel III |
| --- | --- |

b)

de kriterier, der gælder for en medlemsstats udstedelse, fornyelse og ændring af licenser til jernbanevirksomheder, som er etableret, eller som vil etablere sig i Unionen, som beskrevet i kapitel III

| c) | de principper og procedurer, der gælder for fastsættelse og opkrævning af jernbaneinfrastrukturafgifter og tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet, som beskrevet i kapitel IV. |
| --- | --- |

c)

de principper og procedurer, der gælder for fastsættelse og opkrævning af jernbaneinfrastrukturafgifter og tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet, som beskrevet i kapitel IV.

2.   Dette direktiv finder anvendelse på infrastruktur, der anvendes til indenlandsk og international jernbanetransport.

Artikel 2

UdelukkelserUndtagelser fra anvendelsesområdet

1.   Kapitel II finder ikke anvendelse på jernbanevirksomheder, som kun forestår transport i byer og forstæder samt regional transport.

2.   Medlemsstaterne kan undtage følgende fra anvendelsen af kapitel III:

| a) | virksomheder, som kun udfører jernbanepassagertransport på lokal og regional særskilt jernbaneinfrastruktur |
| --- | --- |

a)

virksomheder, som kun udfører jernbanepassagertransport på lokal og regional særskilt jernbaneinfrastruktur

| b) | jernbanevirksomheder, som kun udfører jernbanepassagertransport i byer og forstæder |
| --- | --- |

b)

jernbanevirksomheder, som kun udfører jernbanepassagertransport i byer og forstæder

| c) | jernbanevirksomheder, som kun udfører regional godstransport |
| --- | --- |

c)

jernbanevirksomheder, som kun udfører regional godstransport

| d) | virksomheder, som kun udfører godstransport på privatejet jernbaneinfrastruktur, som udelukkende eksisterer til brug for infrastrukturejeren til dennes egen godstransport. |
| --- | --- |

d)

virksomheder, som kun udfører godstransport på privatejet jernbaneinfrastruktur, som udelukkende eksisterer til brug for infrastrukturejeren til dennes egen godstransport.

2a.
     
  Medlemsstaterne kan undtage følgende fra anvendelsen af artikel 6, 7, 8 og 13 samt kapitel IV:

| — | jernbanevirksomheder, som kun udfører jernbanegodstransport på en jernbaneinfrastruktur, der blev forvaltet af disse virksomheder inden den ...

   (15)

  , og som har en sporvidde, der er forskellig fra hovedjernbanenettet inden for den pågældende medlemsstat, og er forbundet til en jernbaneinfrastruktur i et tredjeland - så længe den forvaltede infrastruktur ikke er anført i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 661/2010/EU af 7. juli 2010 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet

   (16)

  . [Ændring 134 og 135] |
| --- | --- |

—

jernbanevirksomheder, som kun udfører jernbanegodstransport på en jernbaneinfrastruktur, der blev forvaltet af disse virksomheder inden den ...

   (15)

  , og som har en sporvidde, der er forskellig fra hovedjernbanenettet inden for den pågældende medlemsstat, og er forbundet til en jernbaneinfrastruktur i et tredjeland - så længe den forvaltede infrastruktur ikke er anført i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 661/2010/EU af 7. juli 2010 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet

   (16)

  . [Ændring 134 og 135]

3.   Medlemsstaterne kan undtage følgende fra anvendelsen af kapitel VI:

| a) | lokale og regionale særskilte net til passagertransport på jernbaneinfrastruktur |
| --- | --- |

a)

lokale og regionale særskilte net til passagertransport på jernbaneinfrastruktur

| b) | net, der kun er beregnet til jernbanepassagertransport i byer og forstæder |
| --- | --- |

b)

net, der kun er beregnet til jernbanepassagertransport i byer og forstæder

| c) | regionale net, som kun anvendes til regional godstransport af en jernbanevirksomhed, som ikke er omfattet af stk. 1, indtil en anden ansøger anmoder om kapacitet på dette net |
| --- | --- |

c)

regionale net, som kun anvendes til regional godstransport af en jernbanevirksomhed, som ikke er omfattet af stk. 1, indtil en anden ansøger anmoder om kapacitet på dette net

| d) | privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende er anlagt til brug for infrastrukturejeren til dennes egne godsoperationer |
| --- | --- |

d)

privatejet jernbaneinfrastruktur, der udelukkende er anlagt til brug for infrastrukturejeren til dennes egne godsoperationer

| e) | transport i form af befordring med jernbane i transit gennem Unionen. |
| --- | --- |

e)

transport i form af befordring med jernbane i transit gennem Unionen.

Medlemsstaterne kan træffe beslutning om perioder og frister for planen for kapacitetstildeling, som er forskellige fra dem, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2, bilag VIII, punkt 4, litra b), og bilag IX, punkt 3, 4 og 5, for internationale kanaler, som skal etableres i samarbejde med infrastrukturforvaltere fra tredjelande på et net, hvis sporvidde er forskellig fra hovedjernbanenet i Unionen. [Ændring 45]

3a.
     
  Medlemsstaterne kan fritage køretøjer fra anvendelsesområdet i artikel 31, stk. 5, hvis de drives eller påtænkes drevet fra og til tredjelande og kører på et net, hvor sporvidden er en anden end hovedjernbanenettet i Unionen.

  [Ændring 46]

4.   Bortset fra artikel 6, stk. 1, og artikel 10, 11, 12 og 28 omfatter dette direktiv ikke virksomheder, hvis togaktivitet udelukkende omfatter pendultrafik med vejkøretøjer gennem tunnelen under Kanalen, og transportvirksomhed i form af pendultrafik med vejkøretøjer gennem tunnelen under Kanalen.

5.   Medlemsstaterne kan undlade at anvende artikel 10, 11, 12 og 28 for enhver jernbanebefordring i transit gennem Unionen, når den begynder og ender uden for Unionens område.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv gælder følgende definitioner:

1)   "jernbanevirksomhed": enhver offentlig eller privat virksomhed med licens i henhold til dette direktiv, hvis hovedaktivitet består i godstransport og/eller passagertransport med jernbane, og som er forpligtet til at sørge for trækkraften; udtrykket omfatter også virksomheder, der kun leverer trækkraft

2)   "infrastrukturforvalter": ethvert organ eller enhver virksomhed, der navnlig er ansvarlig for anlæg, forvaltning og vedligeholdelse af jernbaneinfrastruktur, herunder trafikstyring, togkontrol og signaler
  , i overensstemmelse med gældende sikkerhedsbestemmelser
  ; infrastrukturforvalterens
  væsentlige
  funktionerpå et net eller en del af et net kan tildeles forskellige organer eller virksomheder

  er: beslutninger om tildeling af kanaler, herunder både definition og vurdering af tilgængeligheden og tildeling af de enkelte kanaler og beslutning om infrastrukturafgifter, herunder fastsættelse og opkrævning af afgifterne samt investeringer i infrastruktur

  [Ændring 47]

2a)
     
  "tilsynsorgan"
  :

3)   "jernbaneinfrastruktur": alle elementernei bilag I, del A, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2598/70 af 18. december 1970 vedrørende fastlæggelsen af indholdet af de forskellige poster i bogføringsskemaerne i tillæg I til forordning (EØF) nr. 1108/70 af 4. juni 1970
   (17)
  , der af hensyn til klarheden er medtaget i bilag I til dette direktiv [Ændring 49]

4)   "international godstransport": transport af gods, hvor et tog krydser mindst en af en medlemsstats grænser; togstammer kan kobles sammen og/eller adskilles, og de forskellige sektioner kan have forskelligt oprindelses- og bestemmelsessted, når blot alle togvogne krydser mindst én grænse

5)   "international passagertransport": passagertransport, hvor et tog krydser mindst én grænse til en medlemsstat, og hvor hovedformålet er passagerbefordring mellem stationer i forskellige medlemsstater; togstammer kan kobles sammen og/eller adskilles, og de forskellige sektioner kan have forskelligt afgangs- og bestemmelsessted, når blot alle togvognene krydser mindst én grænse

6)   "transport i byer og forstæder": transportydelser til opfyldelse af behovene i en by eller et byområde samt transportbehovene mellem denne by eller dette byområde og forstæderne

7)   "regional transport": transportydelser til opfyldelse af en regions
  eller en grænseregions
  transportbehov [Ændring 50]

8)   "transit": passage af Unionens område uden pålæsning eller aflæsning af varer og/eller uden optagning eller afsætning af passagerer på Unionens område

9)   "licens": en tilladelse udstedt af en medlemsstat til en virksomhed, hvorved dennes kapacitet til at udføre jernbanetransport anerkendes. Denne kapacitet kan være begrænset til udførelsen af særlige former for transportydelser

10)   "licensudstedende myndighed": det organ, der er ansvarlig for udstedelsen af licenser i en medlemsstat

11)   "tildeling": en infrastrukturforvalters tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet

12)   "ansøger": en jernbanevirksomhed og andre fysiske eller juridiske personer som f.eks. kompetente myndigheder i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 og speditører samt operatører inden for kombineret transport, som har en almennyttig eller forretningsmæssig interesse i at købe infrastrukturkapacitet.

13)   "overbelastet infrastruktur": en del af infrastruktur, hvor efterspørgslen efter infrastrukturkapacitet i visse perioder ikke kan imødekommes i fuldt omfang, selv ikke efter samordning af de forskellige ansøgninger om kapacitet

14)   "kapacitetsforbedringsplan": en foranstaltning eller række af foranstaltninger med en tidsplan for gennemførelsen til at afhjælpe de kapacitetsbegrænsninger, der er årsag til, at en del af infrastruktur erklæres for "overbelastet infrastruktur"

15)   "samordning": den proces, hvorved infrastrukturforvalteren og ansøgere forsøger at finde en løsning, hvis der foreliggerindbyrdes modstridende konkurrerende ansøgninger om infrastrukturkapacitet

16)   "rammeaftale": en juridisk bindende generel offentlig- eller privatretlig aftale, der fastsætter en ansøgers og infrastrukturforvalterens rettigheder og forpligtelser i forbindelse med den infrastrukturkapacitet, der skal tildeles, og de afgifter, der skal opkræves, i et tidsrum, der strækker sig længere end en køreplansperiode

17)   "infrastrukturkapacitet": mulighed for at planlægge efterspurgte kanaler på en bestemt del af infrastrukturen i en vis periode

18)   "net": hele den jernbaneinfrastruktur, der forvaltes af en infrastrukturforvalter

19)   "netvejledning": den vejledning, der indeholder en detaljeret redegørelse for almindelige regler, tidsfrister, procedurer og kriterier for afgifts- og kapacitetstildelingsordningerne, herunder alle andre oplysninger, der er nødvendige for at kunne ansøge om infrastrukturkapacitet

20)   "kanal": den infrastrukturkapacitet, der er nødvendig for, at et tog kan køre fra et punkt til et andet i en bestemt periode

21)   "køreplan": de data, der fastlægger alle de af planen omfattede togs og det rullende materiels bevægelser på den relevante infrastruktur i den periode, køreplanen er i kraft.

KAPITEL II

UDVIKLING AF JERNBANERNE I UNIONEN

AFDELING 1

Forvaltningsmæssig uafhængighed

Artikel 4

Jernbanevirksomhedernes og infrastrukturforvalternes uafhængighed

1.   Medlemsstaterne skal sikre, at jernbanevirksomheder, som direkte eller indirekte ejes eller kontrolleres af medlemsstaterne, med hensyn til ledelse, forvaltning, administration og intern administrativ, økonomisk og regnskabsmæssig kontrol har en uafhængig status, som navnlig sikrer dem særskilt kapital, budget og regnskabsføring i forhold til staten.

2.   Infrastrukturforvalteren er ansvarlig for egen ledelse, forvaltning, administration og intern kontrol under overholdelse af de rammer og særlige regler for opkrævning og tildeling, som medlemsstaterne indfører.

2a.
     
  Infrastrukturforvalteren forvalter sine egne it-tjenester for at sikre, at forretningsfølsomme oplysninger beskyttes behørigt.

  [Ændring 51]

2b.
     
  Medlemsstaterne sikrer endvidere, at både jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere, som ikke er fuldstændigt uafhængige af hinanden, er ansvarlige for deres egne personalepolitikker.

  [Ændring 52]

Artikel 5

Forvaltning af jernbanevirksomheder efter kommercielle principper

1.   Medlemsstaterne skal give jernbanevirksomhederne mulighed for at tilpasse deres aktiviteter til markedet og forvalte dem under deres ledelsesorganers ansvar med henblik på effektive og hensigtsmæssige transportydelser med de mindst mulige omkostninger for den krævede kvalitet.

Jernbanevirksomhederne skal uanset deres ejerforhold drives efter de principper, som gælder for kommercielle virksomheder. Dette omfatter også de forpligtelser til offentlig tjeneste, som medlemsstaterne pålægger dem, og de kontrakter om offentlig tjeneste, som de indgår med statens kompetente myndigheder.

2.   Jernbanevirksomhederne vedtager selv deres aktivitetsprogrammer, herunder investerings- og finansieringsplaner. Disse programmer udformes med henblik på at opnå finansiel ligevægt i virksomhederne og at nå de øvrige mål for den tekniske, kommercielle og finansielle forvaltning; 1 de skal desuden angive midlerne til gennemførelse af disse mål.

3.   Med henvisning til de generelle politiske retningslinjer, som hver medlemsstat fastsætter, og under hensyntagen til de nationale planer eller kontrakter, eventuelt flerårige, herunder investerings- og finansieringsplaner, kan jernbanevirksomhederne navnlig frit:

| a) | fastlægge deres interne organisation, dog med forbehold af bestemmelserne i artikel 7, 29 og 39 |
| --- | --- |

a)

fastlægge deres interne organisation, dog med forbehold af bestemmelserne i artikel 7, 29 og 39

| b) | føre kontrol med transportydelserne og disses markedsføring samt fastsætte tarifferne, jf. dog forordning (EF) nr. 1370/2007 |
| --- | --- |

b)

føre kontrol med transportydelserne og disses markedsføring samt fastsætte tarifferne, jf. dog forordning (EF) nr. 1370/2007

| c) | træffe beslutninger vedrørende deres personale, aktiver og køb |
| --- | --- |

c)

træffe beslutninger vedrørende deres personale, aktiver og køb

| d) | udvikle deres markedsandel, skabe ny teknologi og nye transportydelser samt anvende nye driftsmetoder |
| --- | --- |

d)

udvikle deres markedsandel, skabe ny teknologi og nye transportydelser samt anvende nye driftsmetoder

| e) | påbegynde nye aktiviteter på områder, der har tilknytning til jernbanevirksomhed. |
| --- | --- |

e)

påbegynde nye aktiviteter på områder, der har tilknytning til jernbanevirksomhed.

4.   Hvis medlemsstaten direkte eller indirekte ejer eller kontrollerer jernbanevirksomheden, må dens kontrolrettigheder i forhold til ledelsen ikke være større end de ledelsesrelaterede rettigheder, som der i henhold til national selskabsret tilstås aktionærer i private aktieselskaber. De politiske retningslinjer, jf. stk. 3, som staten måtte fastsætte for selskaber som led i udøvelsen af aktionærkontrol, må kun være af generel art og må ikke gribe ind i ledelsens specifikke forretningsmæssige beslutninger.

AFDELING 2

Adskillelse af infrastrukturforvaltning og transportvirksomhed og af forskellige former for transportvirksomhed

Artikel 6

Gennemsigtig
  adskillelse af regnskaber

1.   Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer for aktiviteter i forbindelse med jernbanevirksomheders udførelse af transport og for aktiviteter i forbindelse med forvaltning af jernbaneinfrastrukturen. Statsstøtte, der ydes til et af disse to aktivitetsområder, må ikke overføres til det andet.

2.   Medlemsstaterne kan desuden bestemme, at denne adskillelse skal indebære, at der skal være særskilte organisatoriske afdelinger i samme virksomhed, eller at forvaltningen af infrastruktur og transportvirksomhed skal varetages af særskilte enheder
  , med henblik på at sikre udviklingen af konkurrence, fortsatte investeringer og omkostningseffektivitet i udvekslingen af tjenesteydelser i jernbanesektoren
  .

3.   Medlemsstaterne skal sikre, at der føres og offentliggøres særskilte driftsregnskaber og balancer på den ene side for aktiviteter i forbindelse med jernbanegodstransport og på den anden side for aktiviteter i forbindelse med passagertransport. Offentlige midler, der udbetales til aktiviteter i forbindelse med transporttjenester som led i offentlig tjeneste, skal figurere særskilt for hver kontrakt om offentlig tjeneste i de relevante regnskaber, og de må ikke overføres til aktiviteter i forbindelse med andre transporttjenester eller anden form for aktivitet.

4.   
  For at sikre fuldstændig gennemsigtighed i udgifterne til infrastruktur skal
  regnskaberne vedrørende de forskellige aktivitetesområder, der henvises til i stk. 1 og 3,skal føres således, at det er muligt at overvågeforbuddet mod overførsel af

  overholdelsen
  af
  de foregående stykker og overvåge anvendelsen af indkomst fra infrastrukturafgifter, overskud fra andre kommercielle aktiviteter fra infrastrukturforvalterens side samt
  offentlige
  og private
  midler, der er betalt tilet aktivitetsområde, til et andet

  infrastrukturforvalteren. Infrastrukturforvalterens indtægter må under ingen omstændigheder anvendes af en jernbanevirksomhed eller et organ eller en virksomhed, der kontrollerer en jernbanevirksomhed, da dette kunne styrke dens position på markedet eller give den mulighed for at opnå økonomiske fordele i forhold til andre jernbanevirksomheder. Dette stykke er ikke til hinder for refusion, under overvågning af tilsynsorganet som omhandlet i artikel 55, herunder rentebetaling på markedsvilkår, af den investerede kapital, som det organ eller den virksomhed, der kontrollerer jernbanevirksomheden, har stillet til rådighed for infrastrukturforvalteren
  . [Ændring 53]

Artikel 7

Uafhængighed i forbindelse med en infrastrukturforvalters væsentlige funktioner

1.   Medlemsstaterne skal sikre, at fastlæggelse af retfærdig og ikke-diskriminerende adgang til infrastruktur
  ,
  somopført på listen i bilag II

  defineret i artikel 3, nr. 3),
  overdrages organer eller selskaber, der ikke selv udfører nogen form for jernbanetransport. Uanset strukturform skal det fremgå, at denne målsætning er opfyldt.
  Med hensyn til forvaltning af trafikken på nettet er det dog vigtigt, at jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere samarbejder effektivt.

Bilag II kan ændres på baggrund af erfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60.

Medlemsstaterne kan imidlertid overdrage ansvaret for at bidrage til udviklingen af jernbaneinfrastrukturen, f.eks. gennem investeringer, vedligeholdelse og finansiering, til jernbanevirksomheder eller ethvert andet organ.

2.   Hvis infrastrukturforvalteren ikke er uafhængig af enhver jernbanevirksomhed med hensyn til retlig status, organisation eller beslutningstagning, varetages de funktioner, der er beskrevet i kapitel IV, afdeling 3 og 4, af henholdsvis et afgiftsorgan og et tildelingsorgan, som er uafhængige af enhver jernbanevirksomhed med hensyn til retlig status, organisation og beslutningstagning.

3.   Når der i bestemmelserne i kapitel IV, afdeling 2 og 3, henvises til en infrastrukturforvalters væsentlige funktioner, henvises der også til opkrævningsorganet eller tildelingsorganet inden for hver deres kompetenceområder.

3a.
     
  Kommissionen skal senest den 31. december 2012 forelægge et forslag til direktiv med bestemmelser om adskillelse af infrastrukturforvaltning og transportvirksomhed samt et forslag om at åbne det indenlandske marked for personbefordring med jernbane, der ikke forringer jernbanetransporttjenesternes kvalitet og sikrer forpligtelserne til offentlig tjenesteydelse.

  [Ændring 54 og 137]

AFDELING 3

Finansiel sanering

Artikel 8

Sund finansiering af infrastrukturforvaltningen

1.   Medlemsstaterne skal udvikle den nationale jernbaneinfrastruktur, idet de i givet fald tager hensyn til Unionens samlede behov. Med henblik herpå offentliggør de senestto år efter dette direktivs ikrafttræden ... (18)

  og efter høring af de berørte parter og interessenter, herunder lokale og regionale myndigheder, fagforeninger, industriforbund og repræsentanter for brugere,
  en udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen med henblik på at opfylde fremtidige mobilitetsbehov på grundlag af en sund og bæredygtig finansiering af jernbanesystemet. Strategien skal dække en periode på mindstfem år

  syv år
  og skal kunne forlænges.

2.   
  Når indtægterne ikke er tilstrækkelige til at dække infrastrukturforvalterens finansieringsbehov, og uden at dette berører afgiftsbestemmelserne i dette direktivs artikel 31 og 32, tildeler
  medlemsstaternekan desuden under overholdelse aftraktatens artikel 93, 107 og 108 i TEUFtildele infrastrukturforvalteren tilstrækkelige finansielle midler i forhold til dennes opgaver, infrastrukturens dimension og de finansielle behov, navnlig til dækning af nyinvesteringer.

3.   Inden for rammerne af medlemsstaternes overordnede politik og under hensyntagen til den udviklingsstrategi for jernbaneinfrastrukturen, der er nævnt i stk. 1, vedtager infrastrukturforvalteren en virksomhedsplan, som omfatter investerings- og finansieringsprogrammer. Planen skal udformes med henblik på at sikre optimal og effektiv udnyttelse, tilvejebringelse og udvikling af infrastrukturen og samtidig sikre finansiel balance og omfatte de nødvendige midler til opfyldelsen af disse målsætninger. Infrastrukturforvalteren sikrer, at ansøgerne høres
  uden forskelsbehandling
  , førvirksomhedsplanen

  investeringsplanen
  godkendes
  , for så vidt angår betingelserne for adgang og anvendelse samt karakteren, tilvejebringelsen og udviklingen af infrastrukturen
  . Det i artikel 55 omhandlede tilsynsorgan afgiver en ikke-bindende udtalelse om, hvorvidt
  der i
  virksomhedsplanener hensigtsmæssig til at opfylde disse målsætninger

  diskrimineres mellem ansøgerne
  .

4.   Medlemsstaterne sikrer, aten infrastrukturforvalters

  infrastrukturforvalterens
  regnskaber under normale forretningsvilkår og over en periode på højsttre år

  to år
  som et mindstemål udviser balance mellem på den ene side indtægterne fra infrastrukturafgifter, overskud af andre forretningsaktiviteter
  , tilskud fra private kilder, der ikke refunderes,
  og statsfinansiering
  , herunder forskud fra staten, når det er relevant,
  og på den anden side udgifterne til infrastrukturen, herunderforskud fra staten

  bæredygtig finansiering af fornyelsen af langsigtede aktiver
  , når det er relevant. [Ændring 55]

Uden at det berører en eventuel langsigtet målsætning om brugerbetaling af infrastrukturomkostningerne for alle transportformer på grundlag af en fair, ikke-diskriminerende konkurrence mellem de forskellige transportformer, kan en medlemsstat, når jernbanetransporten er i stand til at konkurrere med andre transportformer, inden for afgiftsrammerne i artikel 31 og 32 kræve, at infrastrukturforvalteren afbalancerer sine regnskaber uden statsstøtte.

Artikel 9

Gennemsigtig gældslettelse

1.   Med forbehold af Unionens statsstøtteregler og i overensstemmelse medtraktatens artikel 93, 107 og 108 i TEUF iværksætter medlemsstaterne 1 passende ordninger til nedbringelse af offentligt ejede eller kontrollerede virksomheders gæld til et niveau, der ikke hindrer en sund økonomisk forvaltning, og til gennemførelse af en sanering af deres finansielle situation.

2.   Af hensyn til de mål, der er nævnt i stk. 1, skal medlemsstaterne kræve, at der i disse virksomheders regnskabsafdelinger oprettes en særskilt gældsnedbringelsesenhed.

Alle de lån, som virksomheden har optaget både til finansiering af investeringer og til dækning af for store driftsudgifter som følge af jernbanetransporten eller jernbaneinfrastrukturforvaltningen, kan overføres til denne enheds balancer, indtil de er afviklet. Gæld fra datterselskabers aktiviteter kan ikke tages i betragtning.

3.   Stk. 1 og 2 gælder ikke for gæld eller skyldige renter på sådan gæld, som virksomhederne har optaget efterden 15. marts 2001 eller efter datoen for tiltrædelse af Unionen for så vidt angår medlemsstater, der er tiltrådt Unionen efter den 15. marts 2001

  den ...

   (19)

  . [Ændring 56]

AFDELING 4

Adgang til jernbaneinfrastruktur og -tjenester

Artikel 10

Betingelser for adgang til jernbaneinfrastruktur

1.   Jernbanevirksomheder, der er omfattet af dette direktiv, tildeles adgang på retfærdige, ikke-diskriminerende og gennemsigtige vilkår til alle medlemsstaters infrastruktur med henblik på udførelse af alle former for jernbanegodstransport. Dette skal omfatte sporadgang til havne.

2.   Jernbanevirksomheder, som er omfattet af dette direktiv, får ret til adgang til infrastrukturen i samtlige medlemsstater med henblik på at udføre international passagertransport. Under en international passagertransport har jernbanevirksomhederne ret til at medtage passagerer fra én station til en anden undervejs på den internationale rute, herunder på strækningen mellem to stationer i en og samme medlemsstat.

Senest den 31. december 2011 indrømmes der ret til adgang til infrastrukturen i de medlemsstater, hvor international passagertransport med jernbane udgør over halvdelen af den del af jernbanevirksomhedernes omsætning, der vedrører passagerer.

Efter anmodning fra de relevante kompetente myndigheder eller berørte jernbanevirksomheder afgør de relevante tilsynsorganer, jf. artikel 55, om hovedformålet er passagerbefordring mellem to stationer i forskellige medlemsstater.

Betingelserne for adgang til jernbaneinfrastruktur må under ingen omstændigheder resultere i, at det er umuligt for passagererne at opnå information om eller købe billet til en rejse fra en lokalitet til en anden, uanset antallet af jernbanevirksomheder, der helt eller delvist udbyder passagertransporttjenester mellem de to lokaliteter.

  [Ændring 57]

Kommissionenkan vedtage

  vedtager på grundlag af den erfaring, som tilsynsorganerne har opnået, senest ...

   (20) gennemførelsesforanstaltninger med nærmere procedureregler og kriterier for anvendelsen af dette stykke. Sådanne foranstaltninger til at sikre en ensartet gennemførelse af dette direktiv vedtages som gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med
  undersøgelsesproceduren i
  artikel 64, stk. 3. [Ændring 58]

Artikel 11

Begrænsning af retten til adgang og til at medtage og afsætte passagerer

1.   Medlemsstaterne kan begrænse den i artikel 10 fastsatte ret til adgang på de strækninger mellem afgangs- og bestemmelsesstedet, der er omfattet af en eller flere kontrakter om offentlig tjeneste i overensstemmelse med gældende EU-ret. En sådan begrænsning kan kun føre til en begrænsning af retten til at medtage passagerer fra én station til en anden undervejs på den internationale rute, herunder på strækningen mellem to stationer i en og samme medlemsstat, i de tilfælde, hvor udøvelsen af denne ret ville skabe ubalance i den økonomiske ligevægt i en kontrakt om offentlig tjeneste.

2.   Det eller de relevante tilsynsorganer, jf. artikel 55, afgør, om der er opstået ubalance i den økonomiske ligevægt i en kontrakt om offentlig tjeneste på grundlag af en objektiv økonomisk analyse og i henhold til forud fastlagte kriterier efter anmodning fra:

| a) | den eller de kompetente myndigheder, som indgik kontrakten om offentlig tjeneste |
| --- | --- |

a)

den eller de kompetente myndigheder, som indgik kontrakten om offentlig tjeneste

| b) | enhver anden berørt kompetent myndighed, som har ret til at begrænse adgangen i henhold til denne artikel |
| --- | --- |

b)

enhver anden berørt kompetent myndighed, som har ret til at begrænse adgangen i henhold til denne artikel

| c) | infrastrukturforvalteren |
| --- | --- |

c)

infrastrukturforvalteren

| d) | den jernbanevirksomhed, der opfylder kontrakten om offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

d)

den jernbanevirksomhed, der opfylder kontrakten om offentlig tjeneste.

De kompetente myndigheder og de jernbanevirksomheder, der varetager den offentlige tjeneste, forelægger det eller de relevante tilsynsorganer de oplysninger, der med rimelighed kan kræves for at nå til en afgørelse. Det relevante tilsynsorgan vurderer de forelagte oplysninger og hører om nødvendigt alle relevante parter og underretter de relevante parter om sin begrundede afgørelseinden for en forud fastsat rimelig frist og under alle omstændigheder senest to måneder

  senest en måned
  efterat have modtaget alle relevante oplysninger

  modtagelsen af den anmodning, der er nævnt i første afsnit
  .

3.   Det relevante tilsynsorgan begrunder sin afgørelse og præciserer, hvornår, hvor længe og på hvilke betingelser nedenstående kan ansøge om fornyet behandling af afgørelsen:

| a) | den eller de relevante kompetente myndigheder |
| --- | --- |

a)

den eller de relevante kompetente myndigheder

| b) | infrastrukturforvalteren |
| --- | --- |

b)

infrastrukturforvalteren

| c) | den jernbanevirksomhed, der opfylder en kontrakt om offentlig tjeneste |
| --- | --- |

c)

den jernbanevirksomhed, der opfylder en kontrakt om offentlig tjeneste

| d) | den jernbanevirksomhed, som ansøger om markedsadgang. |
| --- | --- |

d)

den jernbanevirksomhed, som ansøger om markedsadgang.

4.   Kommissionenkan vedtage

  vedtager på grundlag af den erfaring, som tilsynsorganerne har opnået, senest ...

   (21) gennemførelsesforanstaltninger med nærmere procedureregler og kriterier for anvendelsen af stk. 1, 2 og 3i denne artikel. Sådanne foranstaltninger til at sikre en ensartet gennemførelse af dette direktiv vedtages som gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med
  undersøgelsesproceduren i
  artikel 64, stk. 3. [Ændring 60]

5.   Medlemsstaterne kan endvidere begrænse retten til at medtage og afsætte passagerer på stationer i samme medlemsstat på en rute for international passagertransport, hvis der er indrømmet eneret til at befordre passagerer mellem de pågældende stationer i en koncessionskontrakt, der er indgået inden den 4. december 2007 på grundlag af en retfærdig udbudsprocedure på konkurrencevilkår og i overensstemmelse med de relevante principper i EU-retten. Denne begrænsning kan gælde for kontraktens oprindelige løbetid eller 15 år, alt efter hvilken frist der er kortest.

6.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de i stk. 1, 2, 3 og 5 omhandlede afgørelser er undergivet domstolskontrol.

Artikel 12

Opkrævning af afgift af jernbanevirksomheder, der udfører passagertransport

1.   Med forbehold af artikel 11, stk. 2, kan medlemsstaterne på de i denne artikel fastsatte betingelser bemyndige den myndighed, der har ansvar for passagertransport med jernbane, til at opkræve en afgift af jernbanevirksomheder, der udfører passagertransport på strækninger, der henhører under denne myndigheds kompetence, og hvor driften finder sted på strækningen mellem to stationer i den pågældende medlemsstat.

I dette tilfælde er jernbanevirksomheder, der udfører national eller international passagertransport, omfattet af samme afgift for driften af de strækninger, der henhører under denne myndigheds kompetence.

2.   Afgiften har til formål at yde myndigheden kompensation for forpligtelsen til at yde offentlig tjeneste, der er omfattet af en kontrakt om offentlig tjeneste, som er indgået i overensstemmelse med EU-retten. Det afgiftsprovenu, der udbetales som kompensation, må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af de relevante forpligtelser til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af nævnte forpligtelser.

3.   Afgiften skal pålægges i overensstemmelse med EU-retten, navnlig principperne om rimelighed, gennemsigtighed, ikke-forskelsbehandling og proportionalitet, især mellem gennemsnitsprisen for passagertransport og afgiftens størrelse. De samlede pålagte afgifter i henhold til dette stykke må ikke bringe den økonomiske bæredygtighed i fare for den passagertransport, som pålægges afgiften.

4.   De relevante myndigheder skal opbevare de oplysninger, der er nødvendige for at sikre, at afgifternes oprindelse og deres anvendelse kan spores. Medlemsstaterne videregiver disse oplysninger til Kommissionen.

Kommissionen foretager en komparativ analyse af metoderne til fastsættelse af afgifternes størrelse i medlemsstaterne med henblik på at fastlægge en ensartet beregningsmetode til fastsættelse af afgifternes størrelse.

  [Ændring 61]

Artikel 13

Betingelser for adgang til tjenesteydelser

1.   Jernbanevirksomheder er

  Infrastrukturforvaltere skal
  uden forskelsbehandlingberettigede til

  levere
  de minimumsadgangsydelser
  til alle jernbanevirksomhederne
  , der er fastlagt i bilag III, punkt 1.

2.   Ydelserne

  Faciliteterne
  i bilag III, punkt 2,
  herunder sporadgang, samt tjenesterne i disse faciliteter
  leveres
  til alle jernbanevirksomheder
  afalle operatører af servicefaciliteter uden forskelsbehandling
  , under overvågning af tilsynsorganet, jf
  .
  artikel 56
  .

Hvis operatøren afservicefaciliteten

  en af de i bilag III, punkt 2, nævnte servicefaciliteter
  tilhører et organ eller en virksomhed, som også er aktiv(t) og har en dominerende stilling på mindst et af de jernbanetransportmarkeder, hvor faciliteten benyttes, skal operatøren være organiseret på en sådan måde, at den er uafhængig af det pågældende organ eller den pågældende virksomhed med hensyn til retlig status, organisation og beslutningstagning.
  Operatøren af en servicevirksomhed og dette organ/denne virksomhed skal have særskilte regnskaber, herunder separate balancer og driftsregnskaber.

Ansøgninger fra jernbanevirksomheder om adgang til servicefaciliteten
  skal besvares inden for en frist, som fastsættes af den nationale regulerende myndighed, og
  må kun afvises, hvis der findes levedygtige alternativer, der gør det muligt at udføre den pågældende gods- eller passagertransport på samme rute på økonomisk acceptable vilkår.Det er

  Hvis
  operatøren af servicefaciliteten, som

  afviser at give adgang til servicefaciliteten,
  skalbevise, at der findes

  han foreslå
  et
  økonomisk og teknisk
  levedygtigt alternativ
  og begrunde sit afslag skriftligt
  .
  Afslaget forpligter ikke operatøren af faciliteten til at foretage investeringer i ressourcer eller faciliteter for at imødekomme alle ansøgninger fra jernbanevirksomheder.

Når operatøren af servicefaciliteten støder på konflikter mellem forskellige ansøgninger, forsøger den så vidt muligt at imødekomme alle krav. Hvis der ikke findes noget levedygtigt alternativ og det ikke er muligt at imødekomme alle ansøgninger om kapacitet for den relevante facilitet på grundlag af påviste behov, skal tilsynsorganet, jf. artikel 55, på eget initiativ eller på grundlag af en klage
  fra en ansøger
  træffe hensigtsmæssige foranstaltninger
  , under hensyntagen til behovene hos alle berørte parter,
  for at sikre, at en passende del af kapaciteten forbeholdes andre jernbanevirksomheder end dem, der udgør en del af det organ eller den virksomhed, som facilitetsoperatøren tilhører. Imidlertid kan nybyggede vedligeholdelsesfaciliteter eller andre tekniske faciliteter, som er udviklet tilspecifikt nyt rullendemateriel,

  højhastighedsmateriel som anført i Kommissionens beslutning 2008/232/EF af 21. februar 2008 om en teknisk specifikation for interoperabilitet for delsystemet rullende materiel i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog

   (22), forbeholdes en enkelt jernbanevirksomhed i en periode påfem år

  10 år
  fra det tidspunkt, hvor deres drift startes.

Når servicefaciliteten ikke har været benyttet i mindstto på hinanden følgende år

  ét år
  ,
  og der over for operatøren af en sådan facilitet har været udvist interesse fra jernbanevirksomheders side for at få adgang til denne facilitet med grundlag i påviste behov,
  skal ejeren offentliggøre, at driften af faciliteten
  i sin helhed eller delvist
  kan leases eller lejes
  til anvendelse i forbindelse med aktiviteter med relation til jernbanesektoren, medmindre operatøren af en sådan facilitet påviser, at en igangværende omstillingsproces forhindrer en jernbanevirksomheds anvendelse af den
  .

3.   Hvisinfrastrukturforvalteren

  operatøren af servicefaciliteten
  tilbyder nogle af de tjenesteydelser, der i bilag III, punkt 3, er beskrevet som ekstra ydelser, skal han på anmodning levere dem uden forskelsbehandling til alle jernbanevirksomheder, der ansøger herom.

4.   Jernbanevirksomheder kan anmode infrastrukturforvalteren eller andreleverandører

  operatører af servicefaciliteter
  om en række andre hjælpeydelser, der i bilag III, punkt 4, er anført som sådanne. Infrastrukturforvalteren er ikke forpligtet til at levere disse tjenesteydelser.

5.   Bilag III kan ændres på baggrund af erfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60.
  [Ændring 62 og 162]

AFDELING 5

Grænseoverskridende aftaler

Artikel 14

Generelle principper for grænseoverskridende aftaler

1.   Enhver bestemmelse i

  Medlemsstaterne sikrer, at de
  grænseoverskridende aftalermellem medlemsstater, der

  , som de indgår i, ikke
  forskelsbehandler
  visse
  jernbanevirksomheder ellerbegrænser

  udgør begrænsninger for
  jernbanevirksomhedernes ret til frit at forestå grænseoverskridende tjenesteydelser, bortfalder hermed. [Ændring 63]

Kommissionen underrettes om disse aftaler. Kommissionen undersøger, om aftalerne er i overensstemmelse med dette direktiv, og afgør efterproceduren i henhold til rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2, om de dertil knyttede aftaler fortsat må gælde. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne om sin afgørelse.

2.   Forhandlingerne om og gennemførelsen af grænseoverskridende aftaler mellem medlemsstater og tredjelande skal være omfattet af en samarbejdsprocedure mellem medlemsstaterne og Kommissionen, uden at dette berører kompetencefordelingen mellem Unionen og medlemsstaterne i henhold til EU-retten.

Kommissionen kan vedtage gennemførelsesforanstaltningermed

  , der præciserer de
  nærmereprocedureregler for anvendelsen af dette stykke

  bestemmelser for den samarbejdsprocedure, der er omhandlet i det foregående afsnit
  . Sådanneforanstaltninger

  gennemførelsesforanstaltninger,
  til at sikre en ensartet gennemførelse af dette direktiv vedtages som gennemførelsesretsakteri overensstemmelse med artikel 63, stk. 3

  efter rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2
  . [Ændring 64]

AFDELING 6

Kommissionens overvågningsopgaver

Artikel 15

Anvendelsesområde for markedsovervågningen

1.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til at overvåge de tekniske
  , sociale
  og økonomiske vilkår og markedsudviklingen
  , herunder beskæftigelsesudviklingen, samt overholdelsen af den relevante EU-lovgivning,
  inden for den europæiske jernbanetransport.

2.   I den forbindelse inddrager Kommissionen repræsentanter for medlemsstaterne
  , herunder repræsentanter for de i artikel 55 omhandlede tilsynsorganer
  og de berørte sektorer, herunder
  de berørte lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter i jernbanesektoren og
  brugerne, i sit arbejde, for at de bedre kan overvåge udviklingen i jernbanesektoren og på markedet, evaluere følgerne af de vedtagne foranstaltninger og analysere virkningerne af de foranstaltninger, Kommissionen har planlagt.
  Kommissionen inddrager også Det Europæiske Jernbaneagentur, når det er relevant.

3.   Kommissionen skal overvåge anvendelsen af nettet og udviklingen af rammebetingelserne i jernbanesektoren, navnlig infrastrukturafgifter, kapacitetstildeling, investeringer i jernbaneinfrastruktur, udvikling i jernbanetransportydelsernes priser og kvalitet, jernbanetransportydelser, der er omfattet af kontrakter om offentlig tjeneste, udstedelse af licenser samt graden af
  markedsåbning, beskæftigelsesvilkår og sociale vilkår samt graden af
  harmonisering
  , især på området for sociale rettigheder,
  mellem
  og inden for
  medlemsstaterne. Den skal sikre et aktivt samarbejde mellem de berørte tilsynsorganer i medlemsstaterne.

4.   Kommissionen aflæggerregelmæssigt

  hvert andet år
  rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om:

| a) | udviklingen af det indre marked inden for jernbanetransport
  og jernbanerelaterede tjenesteydelser, herunder graden af markedsåbning |
| --- | --- |

a)

udviklingen af det indre marked inden for jernbanetransport
  og jernbanerelaterede tjenesteydelser, herunder graden af markedsåbning

| b) | rammebetingelserne, bl.a. for offentlig passagertransport med jernbane |
| --- | --- |

b)

rammebetingelserne, bl.a. for offentlig passagertransport med jernbane

| ba) | udviklingen i beskæftigelsesvilkårene, arbejdsvilkårene og de sociale vilkår i sektoren |
| --- | --- |

ba)

udviklingen i beskæftigelsesvilkårene, arbejdsvilkårene og de sociale vilkår i sektoren

| c) | situationen for det europæiske jernbanenet |
| --- | --- |

c)

situationen for det europæiske jernbanenet

| d) | anvendelsen af adgangsrettigheder |
| --- | --- |

d)

anvendelsen af adgangsrettigheder

| e) | hindringer for mere effektiv jernbanetransport |
| --- | --- |

e)

hindringer for mere effektiv jernbanetransport

| f) | infrastrukturbegrænsninger |
| --- | --- |

f)

infrastrukturbegrænsninger

| g) | behovet for lovgivning. |
| --- | --- |

g)

behovet for lovgivning.

5.   Med henblik på Kommissionens markedsovervågning forelægger medlemsstaterne hvert år
  følgende oplysninger og
  de oplysninger, der er angivet i bilag IV, samt alle andre nødvendige data, som Kommissionen måtte anmode om
  :

| a) | udviklingen i jernbanetransportresultater og kompensation for offentlige serviceforpligtelser (OSF) |
| --- | --- |

a)

udviklingen i jernbanetransportresultater og kompensation for offentlige serviceforpligtelser (OSF)

| b) | graden af markedsåbning og retfærdig konkurrence i hver medlemsstat samt jernbanevirksomhedernes samlede andel af de samlede transportresultater |
| --- | --- |

b)

graden af markedsåbning og retfærdig konkurrence i hver medlemsstat samt jernbanevirksomhedernes samlede andel af de samlede transportresultater

| c) | tilsynsorganers ressourcer og aktiviteter, der anvendes i forbindelse med disses rolle som klageinstanser |
| --- | --- |

c)

tilsynsorganers ressourcer og aktiviteter, der anvendes i forbindelse med disses rolle som klageinstanser

| d) | de relevante udviklinger hvad angår omstrukturering af de eksisterende jernbanevirksomheder og vedtagelse/gennemførelse af nationale transportstrategier for de foregående år |
| --- | --- |

d)

de relevante udviklinger hvad angår omstrukturering af de eksisterende jernbanevirksomheder og vedtagelse/gennemførelse af nationale transportstrategier for de foregående år

| e) | de vigtige uddannelsesinitiativer/-foranstaltninger på jernbanetransportområdet, der er sket i en medlemsstat i det foregående år |
| --- | --- |

e)

de vigtige uddannelsesinitiativer/-foranstaltninger på jernbanetransportområdet, der er sket i en medlemsstat i det foregående år

| f) | beskæftigelsen og de sociale forhold for jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere og andre virksomheder, der er aktive i jernbanesektoren ved udgangen af det foregående år |
| --- | --- |

f)

beskæftigelsen og de sociale forhold for jernbanevirksomheder, infrastrukturforvaltere og andre virksomheder, der er aktive i jernbanesektoren ved udgangen af det foregående år

| g) | investeringerne i højhastighedsjernbanenetværket i det foregående år |
| --- | --- |

g)

investeringerne i højhastighedsjernbanenetværket i det foregående år

| h) | jernbanenettets længde ved udgangen af det foregående år |
| --- | --- |

h)

jernbanenettets længde ved udgangen af det foregående år

| i) | sporadgangsafgifterne i det foregående år |
| --- | --- |

i)

sporadgangsafgifterne i det foregående år

| j) | tilstedeværelsen af en præstationsordning, der er etableret i overensstemmelse med artikel 35 i dette direktiv |
| --- | --- |

j)

tilstedeværelsen af en præstationsordning, der er etableret i overensstemmelse med artikel 35 i dette direktiv

| k) | antallet af aktive licenser udstedt af den kompetente nationale myndighed |
| --- | --- |

k)

antallet af aktive licenser udstedt af den kompetente nationale myndighed

| l) | status for indførelsen af European Rail Traffic Management System (ERTMS) |
| --- | --- |

l)

status for indførelsen af European Rail Traffic Management System (ERTMS)

| m) | antallet af hændelser, ulykker og alvorlige ulykker i henhold til med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU

   (23)

  , der fandt sted på netværket i det foregående år |
| --- | --- |

m)

antallet af hændelser, ulykker og alvorlige ulykker i henhold til med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU

   (23)

  , der fandt sted på netværket i det foregående år

| n) | anden relevant udvikling |
| --- | --- |

n)

anden relevant udvikling

| o) | udviklingen på vedligeholdelsesmarkederne og graden af åbning af vedligeholdelsesmarkederne. |
| --- | --- |

o)

udviklingen på vedligeholdelsesmarkederne og graden af åbning af vedligeholdelsesmarkederne.

Bilag IV kan ændres efter proceduren i
  artikel 60a
  påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer
  for at ajourføre de oplysninger, der er nødvendige for overvågningen af jernbanemarkedet
  . [Ændring 65]

KAPITEL III

UDSTEDELSE AF LICENSER TIL JERNBANEVIRKSOMHEDER

AFDELING 1

Licensudstedende organ

Artikel 16

Organ med ansvar for udstedelse af jernbanelicenser

Hver medlemsstat udpeger det organ, der er ansvarligt for at udstede licenser og for at opfylde forpligtelserne i henhold til dette kapitel.

Det udpegede organ må ikke selv udføre jernbanetransport og skal være uafhængigt af virksomheder eller enheder, der udfører jernbanetransport.

AFDELING 2

Betingelser for opnåelse af en licens

Artikel 17

Generelle krav

1.   En jernbanevirksomhed kan ansøge om licens i den medlemsstat, hvor den er etableret, forudsat at medlemsstater eller statsborgere i medlemsstaterne samlet ejer mere end 50 % af den pågældende jernbanevirksomhed og effektivt kontrollerer den, enten direkte eller indirekte gennem et eller flere andre foretagender, medmindre andet er fastsat i en aftale med et tredjeland, som Den Europæiske Union er part i.

2.   Medlemsstaterne må ikke udstede licens eller forlænge gyldigheden deraf, hvis de finder, at kravene i dette kapitel ikke er opfyldt.

3.   En jernbanevirksomhed, der opfylder kravene i dette kapitel, kan få udstedt licens.

4.   En jernbanevirksomhed må ikke udføre transport med jernbane i henhold til dette kapitel, medmindre den er i besiddelse af licens til den pågældende form for ydelse.

Licensen giver dog ikke i sig selv ret til adgang til jernbaneinfrastrukturen.

5.   Kommissionenkan vedtage

  vedtager
  gennemførelsesforanstaltningermed nærmere procedureregler for anvendelsen af denne artikel, herunder anvendelsen

  , der præciserer procedurebestemmelserne for udstedelse af licenser og etablering
  af en fælles model for licensen
  i overensstemmelse med kravene i afsnit 2
  . Sådanneforanstaltninger

  gennemførelsesforanstaltninger
  til at sikre en ensartet gennemførelse af dette direktiv vedtages som gennemførelsesretsakteri overensstemmelse med artikel 63, stk. 3

  efter rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2
  . [Ændring 66]

Artikel 18

Betingelser for opnåelse af en licens

Enhver jernbanevirksomhed skal, allerede inden den påbegynder driften, over for vedkommende medlemsstats licensudstedende myndigheder kunne godtgøre, at den til enhver tid kan opfylde de nærmere krav om hæderlighed, finansiel kapacitet og faglig kompetence samt dækning af erstatningsansvar, som er anført i artikel 19-22.

De enkelte ansøgere skal med henblik på disse krav stille alle relevante oplysninger til rådighed.

Artikel 19

Krav om hæderlighed

Medlemsstaterne fastlægger betingelserne for, at kravet om hæderlighed er opfyldt, hvorved det skal sikres, at en jernbanevirksomhed, som ansøger om licens, eller de personer, der leder virksomheden:

| a) | ikke er blevet idømt straf for alvorlige overtrædelser, herunder for overtrædelser i erhvervsforhold |
| --- | --- |

a)

ikke er blevet idømt straf for alvorlige overtrædelser, herunder for overtrædelser i erhvervsforhold

| b) | ikke er blevet erklæret konkurs |
| --- | --- |

b)

ikke er blevet erklæret konkurs

| c) | ikke er blevet dømt for alvorlige overtrædelser af særlige lovbestemmelser på transportområdet |
| --- | --- |

c)

ikke er blevet dømt for alvorlige overtrædelser af særlige lovbestemmelser på transportområdet

| d) | ikke er blevet dømt foralvorlige eller gentagne

  nogen
  overtrædelser af bestemmelser på det social- og arbejdsretlige område, herunder forpligtelser i henhold til lovgivningen om sikkerhed
  , sikkerhed
  og sundhed på arbejdspladsen og forpligtelser i henhold til toldlovgivningen, når der er tale om en virksomhed, der ønsker at udføre grænseoverskridende godstransport, der er omfattet af toldprocedurer. [Ændring 67] |
| --- | --- |

d)

ikke er blevet dømt foralvorlige eller gentagne

  nogen
  overtrædelser af bestemmelser på det social- og arbejdsretlige område, herunder forpligtelser i henhold til lovgivningen om sikkerhed
  , sikkerhed
  og sundhed på arbejdspladsen og forpligtelser i henhold til toldlovgivningen, når der er tale om en virksomhed, der ønsker at udføre grænseoverskridende godstransport, der er omfattet af toldprocedurer. [Ændring 67]

Artikel 20

Krav om finansiel kapacitet

1.   Kravene vedrørende finansiel kapacitet er opfyldt, når den jernbanevirksomhed, der ansøger om licens, kan godtgøre, at den er i stand til at opfylde sine aktuelle og potentielle forpligtelser, der skal være opgjort på et realistisk grundlag, for entolvmåneders periode på 12 måneder.
  Den licensudstedende myndighed vurderer den finansielle kapacitet på grundlag af en jernbanevirksomheds årsregnskab eller, for så vidt en licensansøgende virksomhed ikke kan fremlægge et årsregnskab, på grundlag af en redegørelse for dens balance.

  [Ændring 68]

2.   En licensansøgning skal med henblik på disse kravmindst være ledsaget af de i bilag V omhandlede

  indeholde detaljerede
  oplysninger
  om følgende aspekter:

| a) | disponible likvide midler, herunder bankindeståender og træk på kassekreditter og lån |
| --- | --- |

a)

disponible likvide midler, herunder bankindeståender og træk på kassekreditter og lån

| b) | midler og aktiver, der kan frigøres som sikkerhedsstillelse |
| --- | --- |

b)

midler og aktiver, der kan frigøres som sikkerhedsstillelse

| c) | driftskapital |
| --- | --- |

c)

driftskapital

| d) | relevante udgifter, herunder anskaffelsesudgifter til eller afdrag på køretøjer, grunde, fast ejendom, anlæg og rullende materiel |
| --- | --- |

d)

relevante udgifter, herunder anskaffelsesudgifter til eller afdrag på køretøjer, grunde, fast ejendom, anlæg og rullende materiel

| e) | tredjemands rettigheder over virksomhedens formue |
| --- | --- |

e)

tredjemands rettigheder over virksomhedens formue

| f) | skatter og bidrag til sociale ordninger.

  [Ændring 69] |
| --- | --- |

f)

skatter og bidrag til sociale ordninger.

  [Ændring 69]

3.
     
  Den licensudstedende myndighed anser ikke en ansøger for at have den fornødne finansielle kapacitet, hvis den skylder betydelige beløb i skat eller socialsikringsbidrag, der er en følge af virksomhedens drift.

  [Ændring 70]

4.
     
  Den licensudstedende myndighed kan navnlig kræve, at der fremlægges en revisionserklæring og behørig dokumentation fra bank, sparekasse eller autoriseret revisor. Dokumentationen skal indeholde oplysninger om de i stk. 2, litra a) til f) omhandlede aspekter.

  [Ændring 71]

Bilag V kan ændres på baggrund af erfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60.
  [Ændring 72]

Artikel 21

Krav om faglig kompetence

Kravene til faglig kompetence er opfyldt, når den jernbanevirksomhed, der søger licens, kan påvise, at den har eller vil få en ledelsesorganisation, som er i besiddelse af den viden eller erfaring, der er nødvendig for at føre sikker og pålidelig kontrol og tilsyn med den form for drift, der er angivet i licensen.
  Virksomheden godtgør også på ansøgningstidspunktet, at den er indehaver af et sikkerhedscertifikat i henhold til artikel 10 i direktiv 2004/49/EF.

  [Ændring 73]

Artikel 22

Krav om erstatningsansvar

En jernbanevirksomhed skal være tilstrækkeligt forsikret eller have truffet tilsvarende foranstaltninger til i henhold til national og international lovgivning at kunne dække sit erstatningsansvar i tilfælde af uheld, særlig med hensyn til fragt og post samt over for tredjemand, jf. dog bestemmelserne i kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1371/2007 af 23. oktober 2007 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser (24).
  Niveauet for den dækning, der skønnes hensigtsmæssig, kan differentieres for at tage hensyn til særlige tjenester, især jernbanedrift til kulturelle formål eller af hensyn til kulturarven, som finder sted på det offentlige jernbanenet.

  [Ændring 140]

AFDELING 3

Licensens gyldighed

Artikel 23

Område- og tidsmæssig gyldighed

1.   En licens er gyldig på hele Unionens område.

2.   En licens er gyldig, så længe jernbanevirksomheden opfylder forpligtelserne i dette kapitel. Den licensudstedende myndighed kan dog bestemme, at der skal foretages en fornyet vurdering med jævne mellemrum. I så tilfælde skal den fornyede vurdering foretages mindst hvert femte år.

3.   Særlige vilkår vedrørende suspension eller tilbagekaldelse af licensen kan fremgå af selve licensen.

Artikel 24

Midlertidig licens, suspension og godkendelse

1.   Hvis der er alvorlig tvivl om, hvorvidt en jernbanevirksomhed, der har fået udstedt licens, opfylder kravene i afdeling 2 og 3 i dette kapitel, særlig kravene i artikel 18, kan den licensudstedende myndighed til enhver tid kontrollere, om kravene overholdes.

Den licensudstedende myndighed suspenderer eller tilbagekalder licensen, hvis den konstaterer, at jernbanevirksomheden ikke længere opfylder kravene.

2.   Hvis den licensudstedende myndighed i en medlemsstat konstaterer, at der er alvorlig tvivl om, hvorvidt en jernbanevirksomhed, der har fået udstedt licens af en myndighed i en anden medlemsstat, opfylder de krav, der er fastlagt i dette kapitel, underretter den straks denne myndighed herom.

3.   Med forbehold af stk. 1 kan den licensudstedende myndighed, når en licens suspenderes eller tilbagekaldes på grund af manglende opfyldelse af kravene om finansiel kapacitet, udstede en midlertidig licens, indtil jernbanevirksomheden er omorganiseret, forudsat at dette ikke indebærer en sikkerhedsrisiko. Den midlertidige licens gælder dog højst i seks måneder fra udstedelsesdatoen.

4.   Hvis en jernbanevirksomhed har indstillet driften i seks måneder eller ikke har påbegyndt driften inden for seks måneder efter licensens udstedelse, kan den ansvarlige licensudstedende myndighed bestemme, at licensen skal forelægges til fornyet godkendelse eller suspenderes.

Hvis der er tale om påbegyndelse af en drift, kan jernbanevirksomheden anmode om, at fristen forlænges under hensyntagen til ydelsernes særlige karakter.

5.   Hvis der sker ændringer, der berører en jernbanevirksomheds retlige status, navnlig i tilfælde af fusion eller overtagelse, kan den licensudstedende myndighed bestemme, at licensen skal forelægges til fornyet godkendelse. Den pågældende jernbanevirksomhed kan fortsætte driften, medmindre den licensudstedende myndighed finder, at dette indebærer en sikkerhedsrisiko. I så fald, skal grundene hertil angives.

6.   Når en jernbanevirksomhed har til hensigt at ændre eller udvide sine aktiviteter væsentligt, skal licensen forelægges for den licensudstedende myndighed til nyvurdering.

7.   Den licensudstedende myndighed må ikke lade en jernbanevirksomhed, over for hvilken der er indledt konkursbehandling eller lignende, beholde licensen, hvis myndigheden finder det godtgjort, at der ikke er nogen realistisk udsigt til en tilfredsstillende finansiel rekonstruktion inden for et rimeligt tidsrum.

8.   Når den licensudstedende myndighed har suspenderet, tilbagekaldt eller ændret en licens, underretter den pågældende medlemsstat straks Kommissionen herom. Kommissionen underretter omgående de øvrige medlemsstater.

Artikel 25

Procedure for licensudstedelse

1.   Procedurerne for licensudstedelser offentliggøres af den berørte licensudstedende myndighed, som underretter Det Europæiske Jernbaneagentur herom.

2.   Den licensudstedende myndighed træffer snarest muligt og senest tre måneder efter, at alle relevante oplysninger, bl.a. de i bilag V anførte, er indgivet, afgørelse om, hvorvidt en ansøgning kan imødekommes. Den licensudstedende myndighed tager hensyn til alle foreliggende oplysninger. Afgørelsen meddeles straks den jernbanevirksomhed, der ansøger om licens. Et eventuelt afslag skal angive de grunde, det er baseret på.

3.   Medlemsstaterne skal sikre, at den licensudstedende myndigheds afgørelser kan prøves ved en domstol.

KAPITEL IV

OPKRÆVNING AF AFGIFTER FOR BRUG AF JERNBANEINFRASTRUKTUR OG TILDELING AF JERNBANEINFRASTRUKTURKAPACITET

AFDELING 1

Generelle principper

Artikel 26

Effektiv udnyttelse af infrastrukturkapacitet

Medlemsstaterne sikrer, at afgifts- og kapacitetstildelingsordninger for relevant jernbaneinfrastruktur overholder de i direktivet fastsatte principper, og giver således infrastrukturforvalteren mulighed for at markedsføre den disponible infrastrukturkapacitet og udnytte den så effektivt som muligt.

Artikel 27

Netvejledning

1.   Efter høring af de berørte parter, herunder tilsynsorganet, jf. artikel 55, udarbejder og offentliggør infrastrukturforvalteren en netvejledning, der skal kunne anskaffes mod betaling af en afgift, som ikke må overstige udgivelsesomkostningerne. Netvejledningen offentliggøres på mindst to af Unionens officielle sprog
  , hvoraf det ene skal være engelsk
  . Netvejledningens indhold skal stilles gratis til rådighed i elektronisk format via Det Europæiske Jernbaneagenturs webportal. [Ændring 75]

2.   I netvejledningen redegøres der for karakteren af den infrastruktur, som er til rådighed for jernbanevirksomheder. Den indeholder
  følgende
  oplysninger om vilkårene for adgang til den relevante jernbaneinfrastruktur og til servicefaciliteter. Netvejledningens indhold er fastlagt i bilag VI.

  :

| a) | et afsnit om den infrastruktur, der er til jernbanevirksomhedernes rådighed, og om betingelserne for adgang til denne |
| --- | --- |

a)

et afsnit om den infrastruktur, der er til jernbanevirksomhedernes rådighed, og om betingelserne for adgang til denne

| b) | et afsnit om afgiftsprincipper og tariffer |
| --- | --- |

b)

et afsnit om afgiftsprincipper og tariffer

| c) | et afsnit om principperne og kriterierne for kapacitetstildeling. Operatører af servicefaciliteter, som ikke kontrolleres af infrastrukturforvalteren, skal forelægge oplysninger om afgifter for adgang til faciliteten og for leveringen af tjenester, samt oplysninger om de tekniske adgangsbetingelser, som skal anføres i netvejledningen |
| --- | --- |

c)

et afsnit om principperne og kriterierne for kapacitetstildeling. Operatører af servicefaciliteter, som ikke kontrolleres af infrastrukturforvalteren, skal forelægge oplysninger om afgifter for adgang til faciliteten og for leveringen af tjenester, samt oplysninger om de tekniske adgangsbetingelser, som skal anføres i netvejledningen

| d) | et afsnit med oplysninger om ansøgning om en licens, jf. artikel 25, og jernbanesikkerhedscertifikater, der udstedes i overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF. |
| --- | --- |

d)

et afsnit med oplysninger om ansøgning om en licens, jf. artikel 25, og jernbanesikkerhedscertifikater, der udstedes i overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF.

| e) | et afsnit med oplysninger om procedurer for tvistbilæggelse og klager vedrørende spørgsmål om adgang til jernbaneinfrastruktur og –tjenester samt den præstationsordning, der er omhandlet i artikel 35 |
| --- | --- |

e)

et afsnit med oplysninger om procedurer for tvistbilæggelse og klager vedrørende spørgsmål om adgang til jernbaneinfrastruktur og –tjenester samt den præstationsordning, der er omhandlet i artikel 35

| f) | et afsnit med oplysninger om adgang til og afgifter for servicefaciliteter, jf. bilag III |
| --- | --- |

f)

et afsnit med oplysninger om adgang til og afgifter for servicefaciliteter, jf. bilag III

| g) | en aftalemodel med henblik på indgåelsen af rammeaftaler mellem en infrastrukturforvalter og en ansøger i overensstemmelse med artikel 42. |
| --- | --- |

g)

en aftalemodel med henblik på indgåelsen af rammeaftaler mellem en infrastrukturforvalter og en ansøger i overensstemmelse med artikel 42.

Oplysningerne i netvejledningen skal ajourføres årligt og være i overensstemmelse med eller henvise til de infrastrukturregistre, der skal offentliggøres i henhold til artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet

   (25)

  . Brugerne skal så hurtigt som muligt oplyses om infrastruktur, der ikke vedligeholdes ordentligt, og som er af dalende kvalitet.

Kommissionen kan efter proceduren i artikel 60a ændre og præcisere oplysningerne i litra a) til g) i overensstemmelse med bilag VI på grundlag af de opnåede erfaringer. [Ændring 76]

Bilag IV kan ændres efter proceduren i artikel 60a påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer.

3.   Netvejledningen ajourføres og ændres i nødvendigt omfang.

4.   Netvejledningen offentliggøres mindst fire måneder inden udløbet af fristen for ansøgninger om infrastrukturkapacitet.

Artikel 28

Aftaler mellem jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere

Jernbanevirksomheder, der udfører jernbanetransport, indgår de nødvendige offentlig- eller privatretlige aftaler med forvalterne af den benyttede jernbaneinfrastruktur. Aftalebetingelserne skal være ikke-diskriminerende og gennemsigtige i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv.

AFDELING 2

Afgifter for infrastruktur og tjenesteydelser

Artikel 29

Fastsættelse, opkrævning og inddrivelse af afgifter

1.   Medlemsstaterne fastlægger en afgiftsramme under overholdelse af kravet om forvaltningsmæssig uafhængighed i artikel 4.

Under iagttagelse af kravet om forvaltningsmæssig uafhængighed fastsætter medlemsstaterne også de nærmere regler for afgifterne eller overdrager beføjelserne hertil til infrastrukturforvalteren.

Medlemsstaterne sikrer, at afgiftsrammen og -reglerne offentliggøres i netvejledningen.

Med forbehold af kravet om forvaltningsmæssig uafhængighed i artikel 4, og forudsat at denne ret er direkte afledt af forfatningsretten mindst to år før datoen for ikrafttrædelsen af dette direktiv, må det nationale parlament kontrollere og, når relevant, revidere det afgiftsniveau, der er fastlagt af infrastrukturforvalteren. En sådan eventuel kontrol skal sikre, at afgifterne overholder dette direktiv og de etablerede rammer og regler for opkrævning.

  [Ændring 141/rev]

Infrastrukturforvalteren fastlægger og opkræver afgiften for brugen af infrastruktur.

2.   Medlemsstaterne skal sikre, at infrastrukturforvalterne samarbejder om at muliggøre anvendelsen af effektive afgiftsordninger for drift af togtrafik, der går over mere end ét infrastrukturnet. Infrastrukturforvalterne skal især søge at sikre, at den internationale jernbanetransport har den størst mulige konkurrenceevne, og at jernbanenettet udnyttes effektivt.

Medlemsstaterne skal sikre, at repræsentanter for infrastrukturforvaltere, hvis afgørelser vedrørende afgifter har virkninger for anden infrastruktur, slutter sig sammen
  i fællesskab
  for at koordinere afgiftsopkrævningen eller for at opkræve afgifter for brugen af den relevante infrastruktur på internationalt niveau. [Ændring 77]

3.   Medmindre der er truffet særlige ordninger i henhold til artikel 32, stk. 2, sikrer infrastrukturforvaltere, at den gældende afgiftsordning er baseret på de samme principper for hele deres net.

4.   Infrastrukturforvaltere sikrer, at anvendelsen af afgiftsordningen resulterer i ensartede og ikke-diskriminerende afgifter for forskellige jernbanevirksomheder, som udfører samme form for transport på en tilsvarende del af markedet, og at de afgifter, der faktisk anvendes, er i overensstemmelse med netvejledningen.

5.   En infrastrukturforvalter behandler forretningsmæssige oplysninger fra ansøgere fortroligt.

Artikel 30

Infrastrukturomkostninger og -regnskaber

1.   Infrastrukturforvaltere skal under behørig hensyntagen til sikkerheden og opretholdelsen og forbedringen af kvaliteten af infrastrukturtjenesten gives incitamenter til at nedbringe både omkostningerne ved tilvejebringelse af infrastruktur og niveauet for adgangsafgifterne.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at stk. 1 efterkommes ved en kontraktmæssig aftale mellem den kompetente myndighed og infrastrukturforvalteren af mindstfem års

  syv års
  gyldighed, hvori er fastsat bestemmelser for statsfinansiering.

3.   Vilkårene for kontrakten og strukturen af de beløb, der udbetales som finansiering til infrastrukturforvalteren, vedtages på forhånd for hele kontraktperioden.

De grundliggende principper og parametre for sådanne aftaler er angivet i bilag VII, som kan ændres på baggrund af erfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60.

Medlemsstaterne skal høre de berørte parter mindst én måned, før aftalen undertegnes, og offentliggøre den senest en måned efter indgåelsen.

Infrastrukturforvalteren sikrer, at virksomhedsplanen er i overensstemmelse med bestemmelserne i den kontraktmæssige aftale.

Det i artikel 55 omhandlede tilsynsorgan vurderer, om infrastrukturforvalterens mellem- til langsigtede indtægter er hensigtsmæssige til at opfylde de aftalte præstationsmål, og fremsætter relevante anbefalinger mindst en måned, før aftalen undertegnes.

Den kompetente myndighed skal give tilsynsorganet sine begrundelser, hvis den påtænker ikke at følge disse anbefalinger.
  [Ændring 78]

4.   Infrastrukturforvalterne udarbejder og opretholder en opgørelse over de aktiver, de forvalter, som skal indeholde deres løbende værdiansættelse samt specifikke oplysninger om udgifter til fornyelse og opgradering af infrastrukturen.

5.   Infrastrukturforvalteren og operatøren af servicefaciliteter fastlægger en metode for en forholdsmæssig fordeling af omkostningerne i forbindelse med de forskellige tjenesteydelser, der tilbydes i overensstemmelse med bilag III, og med typerne af jernbanekøretøjer, på grundlag af den mest nøjagtige foreliggende viden om, hvad der har forårsaget omkostningerne, og de afgiftsprincipper, der er omhandlet i artikel 31. Medlemsstaterne kan kræve forhåndsgodkendelse. Denne metode skal ajourføres af og til, således at den svarer til den bedste internationale praksis.

Artikel 31

Afgiftsprincipper

1.   Afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur og servicefaciliteter betales til henholdsvis infrastrukturforvalteren og operatøren af servicefaciliteten og anvendes til at finansiere deres virksomhed.

2.   Medlemsstaterne kræver, at infrastrukturforvalteren og operatøren af servicefaciliteten forelægger tilsynsorganet den nødvendige dokumentation for de pålagte afgifter. Infrastrukturforvalteren og operatøren af servicefaciliteten skal med henblik herpå over for hver enkelt jernbanevirksomhed kunne påvise, at de infrastrukturafgifter og afgifter for tjenesteydelser, der faktureres jernbanevirksomheden i henhold til artikel 30-37, er i overensstemmelse med den metode og de regler og, hvor det er relevant, afgiftsskalaer, der er fastsat i netvejledningen.

3.   Med forbehold af stk. 4 eller 5 i denne artikel eller artikel 32 fastsættes afgifterne for minimumsadgangsydelserne som den omkostning, der påløber direkte som følge af togtjenesten i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 1.

Bilag VIII, punkt 1, kan ændres efter proceduren i
  artikel 60a
  påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer.

4.   Infrastrukturafgifterne kan omfatte en afgift, som afspejler eventuel knaphed på kapacitet i det klart afgrænsede afsnit af infrastrukturen i perioder med overbelastning.

5.   Når det i henhold til EU-lovgivningen er tilladt at opkræve afgifter for omkostninger ved støjgener fra vejgodstransport, skal Infrastrukturafgifterne ændres for at tage hensyn til omkostningerne ved støjgener, der er forårsaget af togdriften i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 2.
  Denne ændring af infrastrukturafgifterne giver mulighed for kompensation for investeringer i modernisering af jernbanekøretøjer med den mest økonomisk levedygtige bremseteknologi med lavt støjniveau. Medlemsstaterne sikrer, at indførelsen af sådanne differentierede afgifter ikke påvirker infrastrukturforvalterens finansielle ligevægt i negativ retning. Reglerne for EU-medfinansiering skal ændres, således at medfinansiering tillades ved modernisering af rullende materiel med henblik på at nedbringe støjemissioner som det allerede er tilfældet med ERTMS.

Bilag VIII, punkt 2, kan ændres efter proceduren i
  artikel 60a
  påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer, navnlig for at specificere elementerne i de differentierede infrastrukturafgifter
  , forudsat at dette ikke fører til konkurrenceforvridning inden for jernbanetransportsektoren, eller i forhold til landevejstransport, til skade for jernbanetransporten
  .

Infrastrukturafgifterne kan ændres for at tage hensyn til omkostningerne ved andre miljøvirkninger, der er forårsaget af togdriften, og som ikke er omhandlet i bilag VIII, punkt 2. En sådan ændring, som kan sikre internaliseringen af eksterne omkostninger ved luftforurenende stoffer, der er udledt som følge af togdriften, skal differentieres efter omfanget af den forårsagede virkning.

Opkrævning af afgifter for andre miljøomkostninger, der resulterer i en stigning i infrastrukturforvalterens samlede indtægter, er således kun tilladt, hvis sådanne afgifterer tilladt

  anvendes
  i EU-lovgivningen for vejgodstransport. Hvis opkrævningen af afgifter for disse miljøomkostninger for vejgodstransport ikke er tilladt i EU-lovgivningen, må den nævnte ændring ikke resultere i, at der samlet sker nogen ændring i infrastrukturforvalterens indtægter.

Hvis opkrævningen af afgifter for miljøomkostninger resulterer i ekstra indtægter, afgør medlemsstaterne, hvordan indtægterne skal anvendes
  til gavn for transportsystemerne
  . De relevante myndigheder skal opbevare de oplysninger, der er nødvendige for at sikre, at miljøafgifternes oprindelse og deres anvendelse kan spores. Medlemsstaterne videregiver regelmæssigt disse oplysninger til Kommissionen. [Ændring 79]

6.   For at undgå uønskede uforholdsmæssige fluktuationer kan de i stk. 3, 4 og 5 omhandlede afgifter beregnes som gennemsnit for en rimelig omfattende togtrafik over rimeligt lange tidsrum. Infrastrukturafgifternes relative størrelse afhænger dog af de omkostninger, der kan tilskrives transporttjenesterne.

7.   Leveringen af ydelserne i bilag III, punkt 2, er ikke omfattet af denne artikel. Under alle omstændigheder må afgiften for sådanne tjenesteydelser ikke overstige omkostningen ved at levere dem samt en rimelig fortjeneste.

8.   Hvis de tjenesteydelser, der i bilag III, punkt 3 og 4, er anført som ekstra ydelser og hjælpeydelser, kun tilbydes af én leverandør, må afgiften for den pågældende tjenesteydelse ikke overstige omkostningen ved at levere den.

9.   Der kan opkræves afgifter for kapacitet, der anvendes til infrastrukturvedligeholdelse. Sådanne afgifter må ikke overstige infrastrukturforvalterens nettoindtægtstab som følge af vedligeholdelsen.

10.   Operatøren af faciliteten for levering af de ydelser, der er anført i bilag III, punkt 2, 3 og 4, forsyner infrastrukturforvalteren med de oplysninger om afgifter, der skal figurere i netvejledningen i henhold til artikel 27.

Artikel 32

Undtagelser fra afgiftsprincipperne

1.   En medlemsstat kan med henblik på at få infrastrukturforvalterens omkostninger dækket fuldt ud, hvis markedet kan bære det,
  bemyndige infrastrukturforvalteren til at
  opkræve tillæg på grundlag af effektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende principper
  ,
  samtidig med atder

  jernbanesektoren
  sikresnavnlig den internationale jernbanegodstransport størst mulig konkurrenceevne. Afgiftsordningen skal respektere de produktivitetsstigninger, som jernbanevirksomhederne opnår.

Afgiftsniveauet må dog ikke sættes så højt, at markedssegmenter, der som et minimum kan betale de omkostninger, der er direkte forbundet med jernbanedriften, samt en forrentning, som markedet kan bære, udelukkes fra at bruge infrastrukturen.

Inden godkendelsen af, at der opkræves sådanne tillæg, skal en medlemsstat sikre, at infrastrukturforvalteren vurderer deres relevans for specifikke markedssegmenter. Infrastrukturforvalternes liste over markedssegmenter skal som minimum indeholde følgende tre segmenter: godstransport, passagertransport inden for rammerne af en kontrakt om offentlig tjeneste samt anden passagertransport. Infrastrukturforvaltere kan endvidere foretage en sondring mellem markedssegmenter.

De markedssegmenter, hvor der ikke aktuelt drives jernbanedrift, men hvor der er mulighed for, at jernbanevirksomheder vil tilbyde tjenester i løbet af afgiftssystemets gyldighedsperiode, skal også defineres. Infrastrukturforvalteren inkluderer ikke et tillæg i afgiftssystemet for disse markedssegmenter.

Listen over markedssegmenter offentliggørelse i netvejledningen og revideres mindst hvert femte år.

Disse

  Yderligere
  markedssegmenter fastlægges i overensstemmelse medde kriterier, der er fastsat i bilag VIII, punkt 3, efter at tilsynsorganet har godkendt dem. For markedssegmenter, for hvilke der ikke er nogen trafik, må der ikke opkræves tillæg i afgiftsordningerne.

Bilag VIII, punkt 3, kan ændres på baggrund af erfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60.

1a.
     
  Ved godstransport fra og til tredjelande, der kører på et net, hvor sporvidden er en anden end hovedjernbanenettet i Unionen, kan infrastrukturforvaltere fastsætte højere afgifter for at opnå fuld dækning af de påløbne omkostninger.

2.   For særlige fremtidige investeringsprojekter eller specifikke investeringsprojekter, der er afsluttet efter 1988, kan infrastrukturforvalteren fastsætte eller fortsat fastsætte højere afgifter på grundlag af omkostningerne ved sådanne projekter på lang sigt, hvis de øger effektiviteten eller omkostningseffektiviteten, eller begge dele, og ellers ikke kan eller ikke kunne være blevet iværksat. En sådan afgiftsordning kan også omfatte aftaler om deling af risikoen ved nye investeringer.

3.   Tog, som er udstyret med det europæiske togkontrolsystem (ETCS), og som kører på linjer, der er udstyret med nationale styringskontrol- og signalsystemer, tilstås en midlertidig reduktion af infrastrukturafgiften i overensstemmelse med bilag VIII, punkt 5.
  Infrastrukturforvalteren skal være i stand til at sikre, at en sådan reduktion ikke fører til indtægtstab. Denne reduktion modregnes ved hjælp af højere afgifter på samme jernbanelinje for tog, som ikke er udstyret med ETCS.

Bilag VIII, punkt 5, kan ændres efter proceduren i
  artikel 60a
  påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer
  for yderligere at fremme ERTMS
  .

4.   For at undgå forskelsbehandling sikres det, at enhver given infrastrukturforvalters gennemsnitlige og marginale afgifter for tilsvarende brug af hans infrastruktur er sammenlignelige, og at der opkræves samme afgifter for sammenlignelige tjenesteydelser i samme markedssegment. Infrastrukturforvalteren viser i netvejledningen, at afgiftsordningen opfylder disse krav, for så vidt dette kan ske uden at afsløre fortrolige forretningsoplysninger.

5.   Hvis en infrastrukturforvalter har til hensigt at ændre de væsentlige elementer i det afgiftssystem, der er nævnt i stk. 1, offentliggør han dem senest 3 måneder inden fristen for offentliggørelsen af netvejledningen i henhold til artikel 27, stk. 4.

Medlemsstaterne kan beslutte at offentliggøre de afgiftsrammer og -regler, der gælder specifikt for international godstransport til og fra tredjelande, der kører på et net, hvor sporvidden er en anden end hovedjernbanenettet i Unionen, med anvendelse af andre instrumenter og frister end dem, der er anført i artikel 29, stk. 1, når dette er nødvendigt for at sikre fair konkurrence. [Ændring 80]

Artikel 33

Rabatter

1.   Enhver rabat på de afgifter, infrastrukturforvalteren opkræver af en jernbanevirksomhed for en hvilken som helst transporttjeneste, skal være i overensstemmelse med kriterierne i denne artikel, jf. dogtraktatens artikel 101, 102, 106 og 107 i TEUF og uanset princippet om direkte omkostninger, jf. artikel 31, stk. 3, i dette direktiv.

2.   Med undtagelse af stk. 3 begrænses rabatter til infrastrukturforvalterens faktiske besparelser i administrationsomkostninger. Ved fastsættelsen af rabattens størrelse må der ikke tages hensyn til besparelser, som allerede er internaliseret i afgiften.

3.   Infrastrukturforvalterne kan indføre ordninger for særlig trafik, der er til rådighed for alle brugere af infrastrukturen, i form af tidsbegrænsede rabatter for at fremme udviklingen af nye jernbanetjenester eller rabatter til fremme af anvendelse af linjer, der i væsentlig grad er underudnyttede.

4.   Rabatter kan kun vedrøre afgifter, der opkræves for et bestemt afsnit af infrastrukturen.

5.   Der skal gælde samme rabatordninger for samme transporttjenester. Rabatordninger anvendes uden forskelsbehandling for alle jernbanevirksomheder.

Artikel 34

Kompensationsordninger for udækkede miljø- og infrastrukturomkostninger og omkostninger ved ulykker

1.   Medlemsstaterne kan indføre en tidsbegrænset ordning, der ved brug af jernbaneinfrastruktur kompenserer for de påviseligt udækkede eksterne miljø- og infrastrukturomkostninger og omkostninger ved ulykker ved konkurrerende transportformer, såfremt disse omkostninger overstiger de tilsvarende omkostninger ved jernbanetransport.

2.   Hvis en jernbanevirksomhed, der modtager kompensation, har en eneret, skal kompensationen ledsages af sammenlignelige fordele for brugerne.

3.   Kompensationsmetoderne og beregningerne skal være offentligt tilgængelige. Det er især nødvendigt at kunne dokumentere de specifikke omkostninger ved konkurrerende transportinfrastruktur, der ikke kræves dækket, og at sikre, at ordningen ikke indebærer forskelsbehandling af virksomheder.

4.   Medlemsstaterne skal sikre, at ordningen er forenelig medtraktatens artikel 93, 107 og 108 i TEUF.

Artikel 35

Præstationsordning

1.   Infrastrukturafgiftsordninger skal tilskynde jernbanevirksomheder og infrastrukturforvalteren til at minimere forstyrrelser på jernbanenettet og forbedre nettets ydeevne gennem en præstationsordning. Dette kan omfatte bøder for aktiviteter, der medfører forstyrrelser af nettets drift, kompensation til virksomheder, der lider tab som følge af forstyrrelser, og bonusser som belønning for præstationer, der er bedre end det aftalte.

2.   Grundprincipperne for præstationsordningen
  omfatter følgende elementer
  , somer angivet i bilag VIII, punkt 4, finder anvendelse på hele nettet
  :

| a) | for at opnå et aftalt niveau af servicekvalitet og undgå at bringe en tjenestes økonomiske levedygtighed i fare aftaler infrastrukturforvalteren efter tilsynsorganets godkendelse med ansøgerne de vigtigste parametre for præstationsordningen, navnlig værdien af forsinkelser og tærsklerne for skyldige betalinger under præstationsordningen vedrørende både individuelle togkørsler og alle en jerbanevirksomheds togkørsler i en given periode |
| --- | --- |

a)

for at opnå et aftalt niveau af servicekvalitet og undgå at bringe en tjenestes økonomiske levedygtighed i fare aftaler infrastrukturforvalteren efter tilsynsorganets godkendelse med ansøgerne de vigtigste parametre for præstationsordningen, navnlig værdien af forsinkelser og tærsklerne for skyldige betalinger under præstationsordningen vedrørende både individuelle togkørsler og alle en jerbanevirksomheds togkørsler i en given periode

| b) | infrastrukturforvalteren meddeler mindst fem dage før togkørslen jernbanevirksomhederne den køreplan, ud fra hvilken forsinkelser vil blive beregnet |
| --- | --- |

b)

infrastrukturforvalteren meddeler mindst fem dage før togkørslen jernbanevirksomhederne den køreplan, ud fra hvilken forsinkelser vil blive beregnet

| c) | med forbehold af de gældende klageprocedurer og bestemmelserne i artikel 50 skal der i tilfælde af tvister om præstationsordningen oprettes et tvistbilæggelsessystem til hurtig afgørelse af sådanne tvister. Hvis dette system anvendes, skal der træffes en afgørelse inden for en frist på ti arbejdsdage |
| --- | --- |

c)

med forbehold af de gældende klageprocedurer og bestemmelserne i artikel 50 skal der i tilfælde af tvister om præstationsordningen oprettes et tvistbilæggelsessystem til hurtig afgørelse af sådanne tvister. Hvis dette system anvendes, skal der træffes en afgørelse inden for en frist på ti arbejdsdage

| d) | en gang om året offentliggør infrastrukturforvalteren det årlige gennemsnitlige servicekvalitetsniveau, jernbanevirksomhederne har opnået, på grundlag af de vigtigste aftalte parametre i præstationsordningen.

  [Ændring 81] |
| --- | --- |

d)

en gang om året offentliggør infrastrukturforvalteren det årlige gennemsnitlige servicekvalitetsniveau, jernbanevirksomhederne har opnået, på grundlag af de vigtigste aftalte parametre i præstationsordningen.

  [Ændring 81]

Bilag VIII, punkt 4,
  som indeholder yderligere elementer vedrørende præstationsordningen,
  kan ændres efter proceduren i
  artikel 60a
  påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer. [Ændring 82]

Artikel 36

Reservationsafgifter

Infrastrukturforvaltere kan opkræve en passende afgift for kapacitet, som er tildelt, men som ikke udnyttes. Denne afgift skal tilskynde til effektiv udnyttelse af kapaciteten. Hvisder er mere end én ansøger til en togkanal

  to eller flere ansøgere anmoder om overlappende togkanaler
  , der skal tildeles inden for rammerne af den årlige køreplanslægning, opkræves der en reservationsafgift
  hos den ansøger, som blev tildelt hele eller en del af togkanalen, men som ikke udnyttes
  . [Ændring 83]

Infrastrukturforvalterne skal til enhver tid kunne oplyse alle berørte parter om, hvilken infrastrukturkapacitet der allerede er tildelt brugervirksomhederne.

Artikel 37

Samarbejde i forbindelse med afgiftssystemer på mere end ét net

Medlemsstaterne skal sikre, at infrastrukturforvalterne samarbejder om at muliggøre en effektiv anvendelse af tillæg, jf. artikel 32, og præstationsordninger, jf. artikel 35, for trafik, der krydser mere end ét net. For at sikre, at den internationale jernbanetransport har den størst mulige konkurrenceevne, fastlægger infrastrukturforvalterne hensigtsmæssige procedurer, der er undergivet reglerne i dette direktiv.

AFDELING 3

Tildeling af infrastrukturkapacitet

Artikel 38

Rettigheder til kapacitet

1.   Infrastrukturkapacitet tildeles af en infrastrukturforvalter. Når først den er tildelt en ansøger, kan modtageren ikke overdrage den til en anden virksomhed eller tjeneste.

Enhver handel med infrastrukturkapacitet er forbudt og fører til udelukkelse fra videre tildeling af kapacitet.

En jernbanevirksomheds udnyttelse af kapacitet til udførelse af operationer på vegne af en ansøger, som ikke er en jernbanevirksomhed, betragtes ikke som en overdragelse.

2.   Ansøgere kan højst få overladt retten til at benytte bestemt infrastrukturkapacitet i form af en kanal for et tidsrum svarende til en køreplansperiode.

En infrastrukturforvalter og en ansøger kan indgå en rammeaftale, som anført i artikel 42, om brug af kapacitet på den relevante jernbaneinfrastruktur for et længere tidsrum end en køreplansperiode.

3.   Infrastrukturforvalternes og ansøgernes respektive rettigheder og forpligtelser med hensyn til enhver tildeling af kapacitet fastlægges i kontrakter eller i medlemsstaternes lovgivning.

4.   Hvis en ansøger agter at anmode om infrastrukturkapacitet med henblik på at udføre international passagertransport i henhold til artikel 2, underretter han de relevante infrastrukturforvaltere og tilsynsorganer. For at gøre det muligt at vurdere, om formålet med den internationale rute er at befordre passagerer mellem stationer i forskellige medlemsstater, og hvad den mulige økonomiske betydning for eksisterende kontrakter om offentlig tjeneste er, sikrer tilsynsorganerne underretning af enhver kompetent myndighed, der har forhandlet en kontrakt om passagertransport med jernbane på den rute i henhold til en kontrakt om offentlig tjeneste, af alle andre berørte kompetente myndigheder med ret til at begrænse adgangen i henhold til artikel 9, stk. 3, og af enhver jernbanevirksomhed, der opfylder en kontrakt om offentlig tjeneste på den rute, den internationale passagertransport vedrører.

Artikel 39

Kapacitetstildeling

1.   Medlemsstaterne kan fastlægge rammer for tildelingen af infrastrukturkapacitet med forbehold af det i artikel 4 nævnte krav om forvaltningsmæssig uafhængighed. Der fastsættes nærmere regler for tildelingen af kapacitet. Infrastrukturforvalteren foretager kapacitetstildelingen. Infrastrukturforvalteren sikrer bl.a., at infrastrukturkapacitet tildeles på et retfærdigt og ikke-diskriminerende grundlag og i overensstemmelse med EU-retten.

2.   Infrastrukturforvalterne behandler de forretningsmæssige oplysninger, de modtager, fortroligt.

Artikel 40

Samarbejde om tildeling af infrastrukturkapacitet på mere end ét net

1.   Medlemsstaterne skal sikre, at infrastrukturforvalterrne samarbejder om effektiv tilvejebringelse og tildeling af infrastrukturkapacitet, der går over mere end ét net, herunder rammeaftaler, jf. artikel 42. Infrastrukturforvalterne opretter passende procedurer, som er underlagt reglerne i dette direktiv, og organiserer internationale kanaler i overensstemmelse hermed.

Medlemsstaterne skal sikre, at repræsentanter for infrastrukturforvaltere, hvis tildelingsbeslutninger har betydning for andre infrastrukturforvaltere, inddrages for at koordinere tildelingen af eller for at tildele al relevant infrastrukturkapacitet på internationalt plan, med forbehold af de specifikke regler i EU-lovgivningen om netværk med fokus på jernbanegodstransport.
  Deltagere i dette samarbejde sikrer, at dets medlemskab, funktionsmåder og alle relevante kriterier, der anvendes til vurdering og tildeling af infrastrukturkapacitet, gøres offentligt tilgængelige.
  De nødvendige repræsentanter for infrastrukturforvaltere fra tredjelande kan inddrages i disse procedurer. [Ændring 85]

2.   Kommissionen og repræsentanter for de tilsynsorganer, der samarbejder i henhold til artikel 57, underrettes omog indbydes til at deltage som observatører i alle møder, hvor de fælles principper og metoder for tildeling af infrastrukturdrøftes. I tilfælde af it-baserede tildelingssystemer skal tilsynsorganerne modtage tilstrækkelige oplysninger fra disse systemer til, at de kan udføre deres tilsyn i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 56. [Ændring 86]

3.   På alle møder og alle andre aktiviteter, der vedrører tildeling af infrastrukturkapacitet til togdrift, der omfatter flere net, træffes beslutningerne udelukkende af repræsentanter for infrastrukturforvaltere.

4.   Deltagerne i det i stk. 1 omhandlede samarbejde sikrer, at navne på deltagere, driftsmetoder og alle relevante kriterier, som anvendes ved vurdering og tildeling af infrastrukturkapacitet, gøres offentligt tilgængelige.

5.   Infrastrukturforvaltere, der indgår i et i stk. 1 omhandlet samarbejde, skal vurdere behovet for og om nødvendigt foreslå og organisere internationale kanaler for at lette drift af godstog, som er genstand for en ad hoc-ansøgning, jf. artikel 48.

Sådanne internationale kanaler, der er arrangeret på forhånd, stilles til rådighed for ansøgere via enhver af de deltagende infrastrukturforvaltere.

Artikel 41

Ansøgere

1.   Ansøgninger om infrastrukturkapacitet kan indgives af ansøgerei henhold til dette direktiv.
  For at kunne benytte en sådan infrastrukturkapacitet udpeger ansøgerne en jernbanevirksomhed, der skal indgå en aftale med infrastrukturforvalteren, i overensstemmelse med artikel 28.

  [Ændring 84]

2.   Infrastrukturforvalteren kan fastsætte krav til ansøgere for at sikre, at hans legitime forventninger om fremtidige indtægter og udnyttelsen af infrastrukturen kan opfyldes. Sådanne krav kan kun omfatte en finansiel garanti, som ikke må overstige et passende niveau, der står i rimeligt forhold til niveauet for ansøgerens forventede aktivitet, og en garanti for evnen til at udarbejde bud på infrastrukturkapacitet i overensstemmelse med reglerne.

3.   Kommissionen kan vedtage gennemførelsesforanstaltninger med

  De
  nærmere regler om de kriterier, der skal følges for anvendelsen af stk. 2. Sådanne foranstaltninger til at sikre en ensartet gennemførelse af dette direktiv vedtages som gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 63, stk. 3

  , kan ændres efter proceduren i artikel 60a på grundlag af de opnåede erfaringer
  . [Ændring 87]

Artikel 42

Rammeaftaler

1.   Med forbehold aftraktatens artikel 101, 102 og 106 i TEUF kan der indgås en rammeaftale mellem en infrastrukturforvalter og en ansøger. En sådan rammeaftale specificerer karakteristikaene for den infrastrukturkapacitet, som ansøgeren har behov for og får tilbudt i et tidsrum, der overstiger en køreplansperiode. Rammeaftalen specificerer ikke en kanal nærmere, men skal være udformet således, at den imødekommer ansøgerens legitime forretningsmæssige behov. En medlemsstat kan kræve en forhåndsgodkendelse af en rammeaftale fra et tilsynsorgan, jf. artikel 55 i dette direktiv.

2.   Rammeaftaler må ikke udelukke andre ansøgere eller tjenester fra at udnytte den relevante infrastruktur.

3.   Vilkårene i en rammeaftale skal kunne ændres eller begrænses for at muliggøre bedre udnyttelse af jernbaneinfrastrukturen.

4.   Rammeaftalen kan omfatte bøder, såfremt det bliver nødvendigt at ændre eller ophæve aftalen.

5.   Rammeaftaler indgås i princippet for en periode på fem år og kan forlænges med perioder svarende til deres oprindelige løbetid. Infrastrukturforvalteren kan i særlige tilfælde acceptere en kortere eller længere gyldighedsperiode. Enhver periode på over fem år skal være begrundet med tilstedeværelsen af forretningskontrakter, særlige investeringer eller risici.

6.   For tjenester, der anvender infrastruktur til særlige formål, jf. artikel 49, som kræver store og langfristede investeringer, kan der indgås rammeaftaler for en periode på 15 år, hvor det er behørigt begrundet af ansøgeren. En gyldighedsperiode på over 15 år kan kun tillades i ganske særlige tilfælde, navnlig i forbindelse med store og langfristede investeringer, især hvis disse er omfattet af aftalemæssige forpligtelser, der omfatter en flerårig afskrivningsplan.

I sådanne usædvanlige tilfælde kan rammeaftalen evt. udstikke de detaljerede karakteristika for den kapacitet, der stilles til rådighed for ansøgeren for rammeaftalens varighed. Sådanne karakteristika kan bl.a. omfatte antal afgange i kanalerne, deres størrelse og kvalitet. Infrastrukturforvalteren kan begrænse den reserverede kapacitet, hvis den i et tidsrum på mindst en måned er blevet benyttet til under den tærskelkvote, der er nævnt i artikel 52.

Fra 1. januar 2010 kan en første rammeaftale indgås for en periode på fem år, der kan forlænges én gang, på grundlag af de kapacitetskarakteristika, som er benyttet af ansøgere, der drev jernbanevirksomhed før 1. januar 2010, for at tage hensyn til særlige investeringer eller tilstedeværelsen af forretningskontrakter. Det tilsynsorgan, der er omhandlet i artikel 55, er ansvarligt for at give tilladelse til, at en sådan aftale kan træde i kraft.

7.   Den generelle karakter af hver rammeaftale gøres tilgængelig for alle berørte parter, idet forretningshemmeligheder dog behandles fortroligt.

Artikel 43

Plan for tildelingsprocessen

1.   Infrastrukturforvalteren overholder den i bilag IX fastsatte plan for kapacitetstildelingen.

Bilag IX kan ændres efter proceduren i artikel 60a påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer.

2.   Infrastrukturforvalterne skal være enige med de øvrige berørte og relevante infrastrukturforvaltere om, hvilke internationale kanaler der skal tages med i køreplanen, før der indledes konsultationer om udkastet til køreplan. Der skal kun foretages justeringer, hvis det er absolut nødvendigt
  og behørigt begrundet
  . [Ændring 88]

Artikel 44

Ansøgning

1.   Ansøgere kan på offentlig- eller privatretligt grundlag anmode infrastrukturforvalteren om en aftale, der giver ret til at benytte jernbaneinfrastruktur mod betaling af en afgift, som fastsat i kapitel IV, afdeling 2.

2.   Ansøgninger, der vedrører den almindelige køreplan, skal respektere de i bilag IX fastsatte tidsfrister.

3.   En ansøger, som har indgået en rammeaftale, indgiver sin ansøgning i overensstemmelse med aftalen.

4.   Ansøgere skal ansøge om infrastrukturkapacitet, der går over mere end ét net, ved at indgive ansøgning til en enkelt infrastrukturforvalter. Infrastrukturforvalteren kan derefter på ansøgerens vegne søge om kapacitet hos de andre berørte infrastrukturforvaltere.

5.   Infrastrukturforvaltere sikrer, at ansøgere, der ønsker infrastrukturkapacitet, som går over mere end ét net, kan indgive ansøgning direkte til ethvert fælles organ, som infrastrukturforvalterne måtte oprette som f.eks. en one-stop-shop for jernbanekorridorer.

Artikel 45

Planlægning

1.   Infrastrukturforvalteren imødekommer i videst muligt omfang alle ansøgninger om infrastrukturkapacitet, herunder ansøgninger om kanaler, der går over mere end ét net, og tager i videst mulig omfang hensyn til alle forhold af betydning for ansøgerne, herunder de økonomiske konsekvenser for deres virksomhed.

2.   Infrastrukturforvalteren kan give bestemte transportydelser fortrinsstilling ved planlægningsprocessen og samordningen, jf. dog artikel 47 og 49.

3.   Infrastrukturforvalteren hører alle berørte parter om udkastet til køreplan og giver dem mindst en måned til at fremsætte deres synspunkter. Berørte parter omfatter alle, som har ansøgt om infrastrukturkapacitet, samt andre parter, som har bemærkninger til, hvordan køreplanen kan indvirke på deres mulighed for at levere jernbanetransportydelser i køreplansperioden.

4.   Infrastrukturforvalteren skal efter anmodning inden for en rimelig frist og i tide for samordningen, jf. artikel 46, gratis stille følgende oplysninger til rådighed for ansøgerne i skriftlig form med henblik på gennemgang:

| a) | kanaler, som alle andre ansøgere har anmodet om for de samme strækninger |
| --- | --- |

a)

kanaler, som alle andre ansøgere har anmodet om for de samme strækninger

| b) | kanaler, som er tildelt alle andre ansøgere, og udestående ansøgninger om kanaler for alle andre ansøgere for de samme strækninger |
| --- | --- |

b)

kanaler, som er tildelt alle andre ansøgere, og udestående ansøgninger om kanaler for alle andre ansøgere for de samme strækninger

| c) | kanaler, som er tildelt alle andre ansøgere på de samme strækninger som i den foregående køreplan |
| --- | --- |

c)

kanaler, som er tildelt alle andre ansøgere på de samme strækninger som i den foregående køreplan

| d) | resterende kapacitet, som er til rådighed på de relevante strækninger |
| --- | --- |

d)

resterende kapacitet, som er til rådighed på de relevante strækninger

| e) | fuldstændige oplysninger om de kriterier, der anvendes ved tildelingen af kapacitet. |
| --- | --- |

e)

fuldstændige oplysninger om de kriterier, der anvendes ved tildelingen af kapacitet.

5.   Infrastrukturforvalteren træffer de nødvendige foranstaltninger til at forsøge at løse påpegede problemer.

Artikel 46

Samordning

1.   Hvis der opstår konflikter mellem forskellige ansøgninger under den planlægningsproces, der er omhandlet i artikel 45, forsøger infrastrukturforvalteren, gennem en samordning af ansøgningerne, at imødekomme alle ansøgninger i videst muligt omfang.

2.   Hvis der opstår en situation, der kræver samordning, har infrastrukturforvalteren ret til inden for rimelige grænser at tilbyde infrastrukturkapacitet, der adskiller sig fra den, hvorom der er ansøgt.

3.   Infrastrukturforvalteren tilstræber gennem høring af de berørte ansøgere at løse eventuelle konflikter.

4.   Netvejledningen skal indeholde en redegørelse for principperne for samordningen. De skal især afspejle vanskeligheden ved at arrangere internationale kanaler og de konsekvenser, ændringer kan få for andre infrastrukturforvaltere.

5.   Hvis ansøgninger om infrastrukturkapacitet ikke kan imødekommes uden samordning, tilstræber infrastrukturforvalteren at imødekomme alle ansøgninger gennem samordning.

6.   Med forbehold af de foreliggende appelmuligheder og bestemmelserne i artikel 56 skal der i tilfælde af tvister om tildeling af infrastrukturkapacitet oprettes et tvistbilæggelsessystem til hurtig afgørelse af sådanne tvister. Netvejledningen skal indeholde en redegørelse for dette system. Hvis dette system anvendes, skal der træffes en afgørelse inden for en frist på ti arbejdsdage.

Artikel 47

Overbelastning af infrastrukturen

1.   Hvis det efter samordning af ansøgningerne om kanaler og høring af ansøgerne ikke er muligt at imødekomme ansøgninger om infrastrukturkapacitet i tilstrækkeligt omfang, skal infrastrukturforvalteren omgående erklære det afsnit af infrastrukturen, hvor dette har gjort sig gældende, for overbelastet infrastruktur. Det samme gælder for infrastruktur, hvor der i nær fremtid kan forventes knaphed på kapacitet.

2.   Hvis infrastrukturen er blevet erklæret for overbelastet, skal infrastrukturforvalteren foretage en kapacitetsanalyse i henhold til artikel 50, medmindre en kapacitetsforbedringsplan i henhold til artikel 51 allerede er under gennemførelse.

3.   Hvis de afgifter, der er omhandlet i artikel 31, stk. 4, ikke er blevet opkrævet eller ikke har givet et tilfredsstillende resultat, og infrastrukturen er blevet erklæret for overbelastet, kan infrastrukturforvalteren desuden benytte prioriteringskriterier ved tildelingen af infrastrukturkapacitet.

4.   Prioriteringskriterierne skal tage hensyn til en transporttjenestes betydning for samfundet i forhold til enhver anden transporttjeneste, som derved udelukkes.

Med henblik på at sikre, at der i den forbindelse udvikles en tilfredsstillende transporttjeneste, især for at opfylde publicservicekravene service-kravene eller for at fremme udviklingen af jernbanespedition,
  især international spedition,
  kan medlemsstaterne, forudsat det ikke indebærer forskelsbehandling, træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de offentlige transporttjenester prioriteres højere i forbindelse med tildeling af infrastrukturkapacitet. [Ændring 89]

Medlemsstaterne kan i givet faldgodtgøre give infrastrukturforvalteren kompensation for et eventuelt indtægtstab i forbindelse med, at en bestemt kapacitet tildeles visse tjenester i henhold til andet afsnit.

I forbindelse med disse foranstaltninger ogkompensationer en sådan kompensation skal der også tages hensyn til virkningerne af ovennævnte udelukkelse i andre medlemsstater.

5.   Ved fastlæggelsen afPrioriteringskriteriernetages der behørigt hensyn til betydningen af

  omfatter
  godstransporttjenester og især internationale godstransporttjenester. [Ændring 90]

6.   I netvejledningen redegøres der for de procedurer, der skal følges, og de kriterier, der skal anvendes, i forbindelse med overbelastet infrastruktur.

Artikel 48

Ad hoc-ansøgninger

1.   Infrastrukturforvalteren besvarer ad hoc-ansøgninger om individuelle kanaler så hurtigt som muligt, dog senest inden fem arbejdsdage. Eventuelle oplysninger om disponibel overskydende kapacitet stilles til rådighed for alle ansøgere, som måtte ønske at benytte denne kapacitet.

2.   Infrastrukturforvaltere foretager om nødvendigt en evaluering af behovet for reservekapacitet, der skal være til rådighed inden for den endelige køreplan, for at de kan reagere hurtigt på forventede ad hoc-ansøgninger om kapacitet. Dette gælder også i tilfælde af overbelastet infrastruktur.

Artikel 49

Infrastruktur til særlige formål

1.   Med forbehold af stk. 2 skal infrastrukturkapacitet kunne benyttes af alle typer transporttjenester, der opfylder de nødvendige karakteristika for drift på den pågældende kanal.

2.   Hvor der findes egnede alternative strækninger, kan infrastrukturforvalteren i samråd med de berørte parter forbeholde infrastruktur til brug for bestemte typer trafik. Med forbehold aftraktatens artikel 101, 102 og 106 i TEUF kan infrastrukturforvalteren i så tilfælde give denne type trafik fortrinsstilling ved tildelingen af infrastrukturkapacitet.

Forbeholdelse af infrastruktur til særlige formål er ikke til hinder for, at den pågældende infrastruktur kan benyttes af andre typer trafik, hvis der er kapacitet til rådighed.

3.   Hvis infrastruktur er forbeholdt til særlige formål, som beskrevet i stk. 2, anføres dette i netvejledningen.

Artikel 50

Kapacitetsanalyse

1.   Formålet med en kapacitetsanalyse er at afdække de begrænsninger i infrastrukturkapaciteten, der gør det umuligt at imødekomme ansøgninger om kapacitet i fuldt omfang, og at stille forslag til, hvordan yderligere ansøgninger kan imødekommes. Analysen skal afdække årsagerne til overbelastningerne, og hvilke foranstaltninger der kan træffes på kort og mellemlang sigt for at afhjælpe dem.

2.   Analysen skal omfatte infrastrukturen, driftsprocedurerne, karakteren af de forskellige tjenester, der opererer på infrastrukturen, og alle disse faktorers indvirkning på infrastrukturkapaciteten. Blandt de foranstaltninger, der skal tages i betragtning, kan nævnes ændret linjeføring, tidsmæssig omdisponering, hastighedsændringer og infrastrukturforbedringer.

3.   En kapacitetsanalyse skal være udført senest seks måneder efter, at infrastruktur er blevet erklæret for overbelastet.

Artikel 51

Kapacitetsforbedringsplan

1.   Senest seks måneder efter færdiggørelsen af en kapacitetsanalyse forelægger infrastrukturforvalteren en kapacitetsforbedringsplan.

2.   En kapacitetsforbedringsplan udarbejdes efter samråd med brugere af den pågældende overbelastede infrastruktur.

Planen skal afdække

| a) | årsagerne til overbelastningen |
| --- | --- |

a)

årsagerne til overbelastningen

| b) | den forventede fremtidige trafikudvikling |
| --- | --- |

b)

den forventede fremtidige trafikudvikling

| c) | begrænsningerne for infrastrukturudviklingen |
| --- | --- |

c)

begrænsningerne for infrastrukturudviklingen

| d) | mulighederne for og omkostningerne ved at forøge kapaciteten, herunder forventede ændringer i adgangsafgifter. |
| --- | --- |

d)

mulighederne for og omkostningerne ved at forøge kapaciteten, herunder forventede ændringer i adgangsafgifter.

På grundlag af en costbenefitanalyse af de foreslåede foranstaltninger skal planen også fastlægge, hvilke foranstaltninger der skal træffes til at forøge infrastrukturkapaciteten, herunder en tidsplan for gennemførelsen.

Planen kan skulle forhåndsgodkendes af medlemsstaten. Det i artikel 55 omhandlede tilsynsorgankan afgive en udtalelse om, hvorvidt foranstaltningerne i planen er hensigtsmæssige

  fører tilsyn med høringsprocessen for at sikre, at denne gennemføres uden forskelsbehandling
  . [Ændring 91]

Når et transeuropæisk net eller en togkanal, som har væsentlig indvirkning på et eller flere transeuropæiske net, er overbelastet, kan netværket af tilsynsorganer, som omhandlet i artikel 57, afgive en udtalelse om, hvorvidt handlingerne i planen er hensigtsmæssige.

  [Ændring 92]

3.   Infrastrukturforvalteren ophører med at opkræve alle afgifter på den relevante infrastruktur i henhold til artikel 31, stk. 4, når

| a) | infrastrukturforvalteren ikke forelægger en kapacitetsforbedringsplan eller |
| --- | --- |

a)

infrastrukturforvalteren ikke forelægger en kapacitetsforbedringsplan eller

| b) | infrastrukturforvalteren ikke gør fremskridt med de foranstaltninger, der er foreslået i kapacitetsforbedringsplanen. |
| --- | --- |

b)

infrastrukturforvalteren ikke gør fremskridt med de foranstaltninger, der er foreslået i kapacitetsforbedringsplanen.

Med forbehold af godkendelse fra tilsynsorganet, jf. artikel 55, kan infrastrukturforvalteren dog fortsætte med at opkræve disse afgifter, hvis

| a) | kapacitetsforbedringsplanen ikke kan gennemføres på grund af forhold, der ligger uden for infrastrukturforvalterens kontrol, eller |
| --- | --- |

a)

kapacitetsforbedringsplanen ikke kan gennemføres på grund af forhold, der ligger uden for infrastrukturforvalterens kontrol, eller

| b) | de forhåndenværende muligheder ikke er økonomisk eller finansielt levedygtige. |
| --- | --- |

b)

de forhåndenværende muligheder ikke er økonomisk eller finansielt levedygtige.

Artikel 52

Brugen af kanaler

1.   I netvejledningen skal infrastrukturforvalteren redegøre nærmere for, i hvilket omfang der tages hensyn til tidligere udnyttelse af kanaler, når der foretages en prioritering ved tildelingen af infrastrukturkapacitet.

2.   Især hvor det drejer sig om overbelastet infrastruktur, kræver infrastrukturforvalteren, at en kanal opgives, hvis den i et tidsrum på mindst en måned er blevet benyttet til under en tærskelkvote, der skal fastsættes i netvejledningen, medmindre dette skyldes ikke-økonomiske årsager, som operatøren ikke er herre over.

Artikel 53

Infrastrukturkapacitet til vedligeholdelsesarbejde

1.   Ansøgninger om infrastrukturkapacitet med henblik på at udføre vedligeholdelsesarbejde forelægges under planlægningsprocessen.

2.   Infrastrukturforvalteren tager behørigt hensyn til, hvilke konsekvenser reservering af infrastrukturkapacitet til planlagt vedligeholdelse af spor har for andre ansøgere.

3.   Infrastrukturforvalteren underretteri tide de berørte parter om uplanlagt vedligeholdelsesarbejde 3. Infrastrukturforvalteren underretter de berørte parter om uplanlagt vedligeholdelsesarbejde
  mindst en uge i forvejen
  . [Ændring 93]

Artikel 54

Særlige foranstaltninger i tilfælde af forstyrrelser

1.   Hvis der opstår forstyrrelser i togtrafikken på grund af tekniske fejl eller som følge af en ulykke, træffer infrastrukturforvalteren alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at normalisere situationen. Med henblik herpå udarbejder han en beredskabsplan med en liste over de forskellige organer, der skal underrettes i tilfælde af alvorlige hændelser eller alvorlige forstyrrelser i togtrafikken.

1a.
     
  Infrastrukturforvalterne skal have handlingsplaner i tilfælde af ulykker eller tekniske fejl.

  [Ændring 94]

2.   I en nødsituation og når det er uomgængelig nødvendigt som følge af sammenbrud, som midlertidigt gør infrastrukturen ubrugelig, kan de tildelte kanaler uden advarsel trækkes tilbage lige så længe, som det tager at reparere systemet.

Infrastrukturforvalteren kan, hvis han anser det for nødvendigt, forlange, at jernbanevirksomhederne stiller de midler, han finder mest hensigtsmæssige, til hans disposition, for at togtrafikken kan normaliseres hurtigst muligt.

3.   Medlemsstaterne kan kræve, at jernbanevirksomhederne deltager i tilsynet med, at de selv overholder sikkerhedsstandarder og -regler, og i håndhævelsen af disse standarder og regler.

  Medmindre der er tale om force majeure, herunder uopsætteligt og uforudsigeligt sikkerhedsmæssigt arbejde, kan en togkanal, der er tildelt en godstransport i henhold til denne artikel, ikke annulleres senere end to måneder før det tidspunkt, der er planlagt i køreplanen, hvis den berørte ansøger ikke giver sit samtykke hertil. I så fald bestræber den berørte infrastrukturforvalter sig på at foreslå ansøgeren en togkanal af tilsvarende kvalitet og med tilsvarende driftssikkerhed, som ansøgeren har ret til at acceptere eller afvise. Hvis ansøgeren afviser, har han ret til godtgørelse af de tilsvarende afgifter.

  [Ændring 95]

AFDELING 4

Tilsynsorgan

Artikel 55

Tilsynsorgan

  Nationale tilsynsorganer

1.   Hver medlemsstat opretter et enkelt nationalt tilsynsorgan for jernbanesektoren. Dette organ skal være en særskilt myndighed, som organisatorisk, funktionelt, hierarkisk og med hensyn til beslutningstagning er retligt adskilt fra og uafhængigt af enhver anden offentlig myndighed. Det skal også med hensyn til organisation, finansieringsbeslutninger, retlig struktur og beslutningstagning være uafhængigt af enhver infrastrukturforvalter, ethvert afgiftsorgan og tildelingsorgan og enhver ansøger. Det skal desuden være funktionelt uafhængigt af enhver kompetent myndighed, der tager sig af tildelingen af en kontrakt om offentlig tjeneste.
  Tilsynsorganet skal have den nødvendige organisatoriske kapacitet i form af personalemæssige og materielle ressourcer, som skal være passende til aktivitetsniveauet i den pågældende medlemsstats jernbanesektor, f.eks. mængden af trafik, og til størrelsen af nettet, med henblik på at udføre de tildelte opgaver i henhold til artikel 56.

2.   Medlemsstaterne kan oprette tilsynsorganer, som er kompetente for flere adskillige regulerede sektorer, hvis disse integrerede tilsynsmyndigheder opfylder ovennævnte krav om uafhængighed, jf. stk. 1.

3.   Formanden og bestyrelsen for tilsynsorganet for jernbanesektoren udpeges
  af det nationale parlament, eller af et andet kompetent parlament,
  for en fast periode, som kan forlænges, i henhold til klare regler, der sikrer uafhængighed. De vælges blandt personer,
  der har kendskab til og erfaring med regulering af jernbanesektoren, eller kendskab til og erfaring med regulering af andre sektorer, og fortrinsvis blandt personer,
  som ikke hverken direkte eller indirektemå have

  har
  haft nogen stilling eller noget ansvar, nogen interesse eller noget forretningsforhold med de regulerede virksomheder eller enheder i en periode påtre år

  mindst to år, eller enhver længere periode i overensstemmelse med national lovgivning,
  før deres udnævnelse og under deres mandat.
  De skal udtrykkeligt erklære dette i en passende hensigtserklæring.
  Derefter må de ikke have nogen stilling eller noget ansvar, nogen interesse eller noget forretningsforhold med nogen af de regulerede virksomheder eller enheder i en periode på mindsttre år

  to år, eller enhver længere periode i overensstemmelse med national lovgivning
  . De har fulde beføjelser til at ansætte og forvalte personalet i tilsynsorganet.
  De skal handle helt uafhængigt og må under ingen omstændigheder være under indflydelse af instrukser fra en regering eller en privat eller offentlig virksomhed.

  [Ændring 96]

Artikel 56

Tilsynsorganets

  De nationale tilsynsorganers
  funktioner

1.   Med forbehold af artikel 46, stk. 6, har en ansøger ret til at indgive klage til tilsynsorganet, hvis han mener at være blevet uretfærdigt behandlet, udsat for forskelsbehandling eller på anden måde krænket, især ved en af infrastrukturforvalteren eller, hvis det er relevant, jernbanevirksomheden eller operatøren af en servicefacilitet truffet afgørelse vedrørende:

| a) | netvejledningen |
| --- | --- |

a)

netvejledningen

| b) | de kriterier, der er anført i netvejledningen |
| --- | --- |

b)

de kriterier, der er anført i netvejledningen

| c) | tildelingsprocessen og dens resultat |
| --- | --- |

c)

tildelingsprocessen og dens resultat

| d) | afgiftsordninger |
| --- | --- |

d)

afgiftsordninger

| e) | niveauet for eller strukturen i infrastrukturafgifter, som virksomheden skal eller kan komme til at skulle betale |
| --- | --- |

e)

niveauet for eller strukturen i infrastrukturafgifter, som virksomheden skal eller kan komme til at skulle betale

| f) | ordninger vedrørende adgangi overensstemmelse med, jf. artikel 10, 11 og 12 |
| --- | --- |

f)

ordninger vedrørende adgangi overensstemmelse med, jf. artikel 10, 11 og 12

| g) | adgang til og opkrævning af afgifter for tjenesteri henhold til, jf. artikel 13 |
| --- | --- |

g)

adgang til og opkrævning af afgifter for tjenesteri henhold til, jf. artikel 13

| ga) | licensafgørelser, hvor tilsynsorganet ikke også er den licensudstedende myndighed, jf. artikel 16. |
| --- | --- |

ga)

licensafgørelser, hvor tilsynsorganet ikke også er den licensudstedende myndighed, jf. artikel 16.

1a.
     
  Tilsynsorganet kan træffe foranstaltninger på eget initiativ og skal behandle alle klager og træffe de fornødne foranstaltninger senest én måned efter modtagelsen af klagen. I tilfælde af en klage vedrørende afslag på en ansøgning om infrastrukturkapacitet eller vedrørende vilkårene for et tilbud om kapacitet bekræfter tilsynsorganet enten, at en ændring af infrastrukturforvalterens beslutning ikke er påkrævet, eller forlanger afgørelsen ændret i overensstemmelse med de af tilsynsorganet angivne retningslinjer.

Kommissionen skal på eget initiativ undersøge anvendelsen og håndhævelsen af dette direktivs bestemmelser vedrørende tilsynsorganernes mandat og deres frister for beslutningstagning efter rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2.

2.   Tilsynsorganet harogså beføjelse til at overvåge konkurrencen
  og bringe en uønsket udvikling med forskelsbehandling og markedsforvridning
  på markederne for jernbanetransportydelserog

  til ophør samt
  tagestk. 1, litra a) til g)

  stk. 1, litra a) til ga)
  , op til fornyet overvejelse på eget initiativ med henblik på at undgå forskelsbehandling af ansøgerne
  , herunder ved hjælp af passende korrigerende foranstaltninger
  . Det kontrollerer især, om netvejledningen indeholder diskriminerende bestemmelser eller giver infrastrukturforvalteren skønsbeføjelser, som kan anvendes til at forskelsbehandle ansøgerne. Tilsynsorganet skal have den nødvendige organisatoriske kapacitet til at udføre disse opgaver

  Med henblik herpå samarbejder tilsynsorganet også tæt med de nationale sikkerhedsmyndigheder med ansvar for vurdering af overensstemmelse og anvendelsesegnethed for interoperabilitetskomponenter eller for vurdering af proceduren for EF-verifikation af delsystemer i overensstemmelse med direktiv 2008/57/EF. På anmodning af ansøgere i procedurer, der behandles af den nationale sikkerhedsmyndighed, og som kan få konsekvenser for markedsadgangen, skal den nationale sikkerhedsmyndighed underrette tilsynsorganet om de relevante aspekter af proceduren. Tilsynsorganet fremsætter anbefalinger. Den nationale sikkerhedsmyndighed skal give tilsynsorganet sine begrundelser, hvis den påtænker ikke at følge disse anbefalinger
  .

3.   Tilsynsorganet sikrer, at afgifter, der er fastsat af infrastrukturforvalteren, er i overensstemmelse med kapitel IV, afdeling 2, og ikke indebærer forskelsbehandling. Forhandlinger mellem ansøgere og en infrastrukturforvalter om niveauet for infrastrukturafgifter er kun tilladt, hvis de foregår under overvågning af tilsynsorganet. Tilsynsorganet griber ind, hvis forhandlingerne kan forventes at stride mod dette kapitel.

3a.
     
  Tilsynsorganet kontrollerer, at jernbanevirksomhedens og infrastrukturforvalterens regnskaber overholder bestemmelserne i artikel 6 om adskillelse af regnskaber.

3b.
     
  Tilsynsorganet afgør, hvis det er foreskrevet i den nationale lovgivning, i henhold til artikel 10, stk. 2, om hovedformålet er passagerbefordring mellem to stationer i forskellige medlemsstater, og i henhold til artikel 11, stk. 2, om der opstår økonomisk ubalance i en kontrakt om offentlig tjeneste på grund af tjenester mellem afgangs- og bestemmelsesstedet, der er omfattet af en eller flere kontrakter om offentlig tjeneste, jf. artikel 10.

3c.
     
  Tilsynsorganet underretter Kommissionen om enhver klage over en afgørelse truffet af en tilsynsmyndighed i henhold til stk. 1-3b. Senest to uger efter modtagelsen af klagen anmoder Kommissionen, om nødvendigt, om ændringer i den pågældende afgørelse for at sikre, at den er forenelig med EU-retten. Tilsynsorganet ændrer denne afgørelse under hensyntagen til de ændringer, Kommissionen har anmodet om.

3d.
     
  Tilsynsorganet skal mindst én gang om året høre repræsentanterne for brugerne af jernbanegodstransport og passagertransport for at tage højde for deres synspunkter vedrørende jernbanemarkedet, herunder udførelsen af tjenesteydelser, infrastrukturafgifter samt størrelsen og gennemsigtigheden af priserne på jernbanetransportydelser.

  [Ændring 97]

4.   Tilsynsorganet er beføjet til at forlange relevante oplysninger fra infrastrukturforvalteren, ansøgere og alle involverede tredjeparter i den pågældende medlemsstat. De ønskede oplysninger skal afgives hurtigst muligt. Tilsynsorganet skal kunne håndhæve sådanne anmodninger med passende sanktioner, herunder bøder. De oplysninger, der skal videregives til tilsynsorganet, omfatter bl.a. alle de data, som tilsynsorganet forlanger inden for rammerne af sit arbejde med at behandle klager og overvåge konkurrencen på markederne for jernbanetransportydelser i overensstemmelse med stk. 2. Dette omfatter data, som er nødvendige til statistiske formål og markedsobservation.

5.   Tilsynsorganet anmodes om at behandle alle klager og træffe de fornødne foranstaltninger senest to måneder efter modtagelsen af alle oplysninger. Hvis det er hensigtsmæssigt, træffer det på eget initiativ afgørelse om passende foranstaltninger med henblik på at korrigere en uønsket udvikling på disse markeder, navnlig med hensyn tilstk. 1, litra a) til g)

  stk. 1, litra a) til ga)
  .

En afgørelse truffet af tilsynsorganet bindende for alle de af afgørelsen omfattede parter og skal ikke være underlagt kontrol fra en anden administrativ instans' side. Tilsynsorganet skal kunne håndhæve sine afgørelser med passende sanktioner, herunder bøder.

I tilfælde af en klage vedrørende afslag på en ansøgning om infrastrukturkapacitet eller vedrørende vilkårene for et tilbud om kapacitet bekræfter tilsynsorganet enten, at en ændring af infrastrukturforvalterens beslutning ikke er påkrævet, eller forlanger afgørelsen ændret i overensstemmelse med de af tilsynsorganet angivne retningslinjer.

6.   Medlemsstaterne skal sikre, at afgørelser truffet af tilsynsorganet kan prøves ved en domstol. Klager kan have opsættende virkning for tilsynsorganets afgørelse, hvis den domstol, der behandler klagen, fastslår, at den umiddelbare virkning af tilsynsorganets afgørelse vil kunne påføre den klagende part uoprettelig skade.

7.   Medlemsstaterne skal sikre, at oplysninger om konfliktløsning og klageprocedurer vedrørende afgørelser truffet af infrastrukturforvaltere og leverandører af tjenesteydelser, jf. bilag III, offentliggøres af tilsynsorganet.

8.   Tilsynsorganet er beføjet til at gennemføre revisioner eller iværksætte eksterne revisioner hos infrastrukturforvalterne og, når det er relevant, jernbanevirksomheder for at kontrollere, om bestemmelserne i artikel 6 om adskillelse af regnskaber er overholdt.

Medlemsstaterne skal sikre, at infrastrukturforvalterne og alle virksomheder eller andre enheder, der udfører eller tager del i forskellige former for jernbanetransport eller forvaltning af infrastruktur som omtalt i artikel 6, stk. 1 og 2, forelægger detaljerede forskriftsmæssige regnskaber for tilsynsorganet, således at dette kan udføre sine forskellige opgaver. Disse forskriftsmæssige regnskaber skal mindst indeholde de elementer, der er anført i bilag X. Tilsynsorganet kan også ud fra disse regnskaber drage konklusioner vedrørende statsstøttespørgsmål, som det skal indberette til de myndigheder, der har ansvaret for at løse disse spørgsmål.

Bilag X kan ændres efter proceduren i artikel 60a påbaggrund grundlag aferfaringerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 60 de opnåede erfaringer

Artikel 56a

De nationale tilsynsorganers beføjelser

1.
     
  For at udføre de opgaver, som er angivet i artikel 56, er tilsynsorganet beføjet til at:

| a) | håndhæve sine afgørelser med passende sanktioner, herunder bøder. En afgørelse truffet af tilsynsorganet er bindende for alle de af afgørelsen omfattede parter og skal ikke være underlagt kontrol fra en anden national administrativ instans' side |
| --- | --- |

a)

håndhæve sine afgørelser med passende sanktioner, herunder bøder. En afgørelse truffet af tilsynsorganet er bindende for alle de af afgørelsen omfattede parter og skal ikke være underlagt kontrol fra en anden national administrativ instans' side

| b) | anmode om relevante oplysninger fra infrastrukturforvalteren, ansøgere og alle involverede tredjeparter i den pågældende medlemsstat og håndhæve sådanne anmodninger med passende sanktioner, herunder bøder. De oplysninger, der skal videregives til tilsynsorganet, omfatter bl.a. alle de data, som tilsynsorganet forlanger inden for rammerne af sit arbejde med at behandle klager og overvåge konkurrencen på markederne for jernbanetransportydelser. Dette omfatter data, som er nødvendige til statistiske formål og markedsobservation. De ønskede oplysninger skal afgives hurtigst muligt |
| --- | --- |

b)

anmode om relevante oplysninger fra infrastrukturforvalteren, ansøgere og alle involverede tredjeparter i den pågældende medlemsstat og håndhæve sådanne anmodninger med passende sanktioner, herunder bøder. De oplysninger, der skal videregives til tilsynsorganet, omfatter bl.a. alle de data, som tilsynsorganet forlanger inden for rammerne af sit arbejde med at behandle klager og overvåge konkurrencen på markederne for jernbanetransportydelser. Dette omfatter data, som er nødvendige til statistiske formål og markedsobservation. De ønskede oplysninger skal afgives hurtigst muligt

| c) | gennemføre revisioner eller iværksætte eksterne revisioner hos infrastrukturforvalterne og, når det er relevant, jernbanevirksomheder for at kontrollere, om bestemmelserne i artikel 6 om adskillelse af regnskaber er overholdt. |
| --- | --- |

c)

gennemføre revisioner eller iværksætte eksterne revisioner hos infrastrukturforvalterne og, når det er relevant, jernbanevirksomheder for at kontrollere, om bestemmelserne i artikel 6 om adskillelse af regnskaber er overholdt.

2.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at afgørelser truffet af tilsynsorganet kan prøves ved en domstol. Klager har ingen opsættende virkning for tilsynsorganets afgørelse.

3.
     
  I tilfælde af konflikter vedrørende afgørelser fra tilsynsorganerne for grænseoverskridende transportydelser kan de berørte parter indgive klage til Kommissionen for at få en bindende afgørelse vedrørende den pågældende afgørelses forenelighed med EU-lovgivningen inden en måned efter modtagelsen af klagen.

4.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at afgørelser truffet af tilsynsorganet offentliggøres.

5.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at infrastrukturforvalterne og alle virksomheder eller andre enheder, der udfører forskellige former for jernbanetransport eller forvaltning af infrastruktur, herunder operatører af servicefaciliteter, som omtalt i artikel 6, forelægger detaljerede forskriftsmæssige regnskaber for tilsynsorganet, således at dette kan udføre sine forskellige opgaver. Disse forskriftsmæssige regnskaber skal mindst indeholde de elementer, der er anført i bilag X. Tilsynsorganet kan også ud fra disse regnskaber drage konklusioner vedrørende statsstøttespørgsmål, som det skal indberette til de myndigheder, der har ansvaret for at løse disse spørgsmål.

Bilag X kan ændres efter proceduren i artikel 60a på grundlag af de opnåede erfaringer.

  [Ændring 98]

Artikel 57

Samarbejde mellemtilsynsorganerne

  de nationale tilsynsorganer og Kommissionens beføjelser

1.   De nationale tilsynsorganer udveksler oplysninger om deres arbejde samt om deres beslutningstagningsprincipper og beslutningspraksis og samarbejder på anden vis for at samordne deres beslutningstagning i hele Unionen. Med henblik herpå arbejder de sammen iarbejdsgrupper

  et formelt etablereret netværk
  , som mødes regelmæssigt. Kommissionen hjælper tilsynsorganerne med dette arbejde.

  efter invitation fra Kommissionen og med denne som formand
  .
  Kommissionen sørger i dette øjemed for aktivt samarbejde mellem tilsynsorganerne og griber ind, såfremt de undlader at opfylde deres mandat.

Kommissionens repræsentanter skal omfatte repræsentanter fra tjenestegrene med ansvar for både transport og konkurrence.

Kommissionen etablerer en database, som de nationale tilsynsorganer tilsender data om alle klageprocedurer, såsom datoen for klager, iværksættelsen af procedurer på eget initiativ, alle forslag til og endelige afgørelser, involverede parter, kernespørgsmål i procedurerne og problemer med fortolkning af jernbanelovgivning samt undersøgelser på eget initiativ om spørgsmål om adgang eller afgifter vedrørende internationale jernbanetjenester.

2.   Tilsynsorganerne skal kunne arbejde tæt sammen, bl.a. via arbejdsarrangementer, for at yde hinanden gensidig bistand inden for rammerne af deres opgaver med at overvåge markeder, behandle klager eller foretage undersøgelser.

3.   I tilfælde af en klage eller en undersøgelse på eget initiativ om spørgsmål om adgang til eller opkrævning af afgifter vedrørende en international kanal samt inden for rammerne af overvågningen af konkurrencen på markedet i forbindelse med international jernbanetransporthører

  underretter
  det berørte tilsynsorgan
  Kommissionen og hører
  tilsynsorganerne i alle de andre medlemsstater, gennem hvilke den pågældende kanal strækker sig, og anmoder dem om alle nødvendige oplysninger, før det træffer sin afgørelse.
  Netværket af tilsynsorganer afgiver også en udtalelse.

4.   De tilsynsorganer, der høres i henhold til stk. 3, leverer alle de oplysninger, som de selv har ret til at anmode om i overensstemmelse med deres nationale lovgivning. Disse oplysninger må kun anvendes til den i stk. 3 omhandlede klagebehandling eller undersøgelse.

5.   Det tilsynsorgan, som modtager klagen eller på eget initiativ gennemfører en undersøgelse, videregiver relevante oplysninger til det ansvarlige tilsynsorgan, således at dette kan træffe foranstaltninger med hensyn til de berørte parter.

6.   Medlemsstaterne skal sikre, at enhver repræsentant for infrastrukturforvaltere, der er inddraget i proceduren, jf. artikel 40, stk. 1, hurtigst muligt leverer alle de oplysninger, der er nødvendige for behandlingen af den i stk. 3 i denne artikel omhandlede klage eller undersøgelse, og som tilsynsorganet i den medlemsstat, hvor den pågældende repræsentant har sit hjemsted, har anmodet om. Dette tilsynsorgan har ret til at fremsende sådanne oplysninger vedrørende den berørte internationale kanal til de i stk. 3 omhandlede tilsynsorganer.

6a.
     
  Kommissionen kan på eget initiativ deltage i de i stk. 2 til 6, opregnede aktiviteter, som den holder det netværk af tilsynsorganer, der er nævnt i artikel 1, underrettet om.

7.   Tilsynsorganerne

  Netværket af tilsynsorganer, der er oprettet i henhold til stykke 1,
  udarbejder fælles principper og metoder for de afgørelser, som de i henhold til dette direktiv er beføjet til at træffe. Kommissionen kan vedtagegennemførelsesforanstaltninger, som indeholder

  og supplere
  sådanne fælles principper og metoder. Sådanne foranstaltninger til at sikre en ensartet gennemførelse af dette direktiv vedtages som gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 63, stk. 3

  efter proceduren i artikel 60a
  .

Tilsynsorganerne

  Netværket af tilsynsorganer
  gennemgår også de afgørelser, der træffes, og de metoder, der benyttes af sammenslutninger af infrastrukturforvaltere, jf. artikel 40, stk. 1, som gennemfører bestemmelserne i dette direktiv eller på anden måde letter den internationale jernbanetransport. [Ændring 99]

Artikel 57a

Europæisk tilsynsorgan

I lyset af den erfaring, der er opnået gennem netværket af tilsynsorganer, udarbejder Kommissionen senest ...

   (26)

  et forslag til retsakt om oprettelse af et europæisk tilsynsorgan. Dette organ skal have en tilsyns- og voldgiftsfunktion for at kunne behandle grænseoverskridende og internationale problemer og en appelfunktion vedrørende afgørelser truffet af nationale tilsynsorganer. [Ændring 100]

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 58

Bestemmelserne i dette direktiv finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester ("forsyningsvirksomhedsdirektivet") (27).

Artikel 59

Undtagelser

1.   Indtil den 15. marts 2013 behøver Irland, der er en medlemsstat beliggende på en ø med jernbaneforbindelse til kun en anden medlemsstat, og Det Forenede Kongerige, der er i samme situation for så vidt angår Nordirland,

| a) | ikke at overdrage et uafhængigt organ sikringen af en retfærdig og ikke-diskriminerende adgang til infrastruktur som omhandlet i artikel 7, stk. 1, første afsnit, for så vidt den artikel forpligter medlemsstaterne til at oprette uafhængige organer til udførelse af de opgaver, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

ikke at overdrage et uafhængigt organ sikringen af en retfærdig og ikke-diskriminerende adgang til infrastruktur som omhandlet i artikel 7, stk. 1, første afsnit, for så vidt den artikel forpligter medlemsstaterne til at oprette uafhængige organer til udførelse af de opgaver, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2

| b) | ikke at opfylde kravene i artikel 27, artikel 29, stk. 2, artikel 38, 39, 42, artikel 46, stk. 4 og 6, artikel 47, artikel 49, stk. 3, artikel 50-53, artikel 55 og artikel 56, forudsat at beslutninger om tildeling af infrastrukturkapacitet eller opkrævning af afgifter kan appelleres, hvis en jernbanevirksomhed indgiver skriftlig anmodning herom til et uafhængigt organ, som træffer afgørelse senest to måneder efter fremsendelsen af alle relevante oplysninger, og denne afgørelse kan prøves ved en domstol. |
| --- | --- |

b)

ikke at opfylde kravene i artikel 27, artikel 29, stk. 2, artikel 38, 39, 42, artikel 46, stk. 4 og 6, artikel 47, artikel 49, stk. 3, artikel 50-53, artikel 55 og artikel 56, forudsat at beslutninger om tildeling af infrastrukturkapacitet eller opkrævning af afgifter kan appelleres, hvis en jernbanevirksomhed indgiver skriftlig anmodning herom til et uafhængigt organ, som træffer afgørelse senest to måneder efter fremsendelsen af alle relevante oplysninger, og denne afgørelse kan prøves ved en domstol.

2.   Hvis mere end en jernbanevirksomhed med licens i henhold til artikel 17 (i Irlands og Nordirlands tilfælde en jernbanevirksomhed med licens andetsteds) imidlertid indgiver en officiel ansøgning om at udføre konkurrerende jernbanetransport i, til eller fra Irland eller Nordirland, træffes der afgørelse om, hvorvidt denne undtagelse fortsat skal finde anvendelse, efterproceduren rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2.

Undtagelserne i stk. 1. gælder ikke, hvis en jernbanevirksomhed, der udfører jernbanetransport i Irland eller Nordirland indgiver en officiel ansøgning om at udføre jernbanetransport i, til eller fra en anden medlemsstats område, bortset fra Irland for jernbanevirksomheder, der udfører jernbanetransport i det nordlige Irland og Det Forenede Kongerige for jernbanevirksomheder, der udfører jernbanetransport i Irland.

Senest et år efter modtagelsen af enten afgørelsen, jf. første afsnit i dette stykke, eller meddelelsen om den officielle ansøgning, jf. andet afsnit i dette stykke, skal den/de pågældende medlemsstat(er) (Irland eller Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland) indføre den nødvendige lovgivning til gennemførelse af de i stk. 1 nævnte artikler.

3.   En undtagelse som omhandlet i stk. 1, første led, kan fornys for perioder på højst fem år. Senest 12 måneder før udløbet af undtagelsens gyldighed kan en medlemsstat, der benytter sig af nævnte undtagelse, henvende sig til Kommissionen med anmodning om en fornyet undtagelse. En sådan anmodning skal begrundes. Kommissionen behandler anmodningen og vedtager en afgørelse efterproceduren rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2. Denne procedure anvendes på enhver afgørelse vedrørende anmodningen.

Når Kommissionen træffer afgørelse, tager den hensyn til udviklingen i den geopolitiske situation og til udviklingen på jernbanemarkedet i, til og fra den medlemsstat, der har anmodet om en fornyet undtagelse.

Artikel 59a

Artikel, der delegerer beføjelser

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 60a vedrørende omfanget af markedsovervågning i overensstemmelse med artikel 15, stk. 5, visse elementer i netvejledningen i overensstemmelse med artikel 27, stk. 2, visse principper for opkrævning i overensstemmelse med artikel 31, stk. 3 og 5, den midlertidige reduktion for ETCS i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3, visse elementer i præstationsordningen i overensstemmelse med artikel 35, stk. 2, de kriterier, der skal følges, med hensyn til krav til ansøgere om infrastrukturkapacitet i overensstemmelse med artikel 41, stk. 3, planen for tildelingsprocessen i overensstemmelse med artikel 43, stk. 1, de forskriftsmæssige regnskaber i overensstemmelse med artikel 56a, stk. 5, og fælles beslutningstagningsprincipper og beslutningspraksis udviklet af tilsynsorganer i overensstemmelse med artikel 57, stk. 7. [Ændring 101]

Artikel 60

Udøvelse af delegation

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der henvises til i artikel 7, stk. 1, andet afsnit, artikel 13, stk. 5, andet afsnit, artikel 15, stk. 5, andet afsnit, artikel 20, stk. 3, artikel 27, stk. 2, artikel 30, stk. 3, andet afsnit, artikel 31, stk. 5, andet afsnit, artikel 32, stk. 1, tredje afsnit, artikel 32, stk. 3, artikel 35, stk. 2, artikel 43, stk. 1 og artikel 56, stk. 8, tredje afsnit, for et ubestemt tidsrum.

2.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med forbehold af betingelserne i artikel 61 og 62.
  [Ændring 102]

Artikel 60a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 15, stk. 5, artikel 27, stk. 2, artikel 31, stk. 3, artikel 31, stk. 5, artikel 32, stk. 3, artikel 35, stk. 2, artikel 41, stk. 3, artikel 43, stk. 1, artikel 56a, stk. 6, og artikel 57, stk. 7, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra ...

   (28)

  . Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.
     
  Den i artikel 15, stk. 5, artikel 27, stk. 2, artikel 31, stk. 3, artikel 31, stk. 5, artikel 32, stk. 3, artikel 35, stk. 2, artikel 41, stk. 3, artikel 43, stk. 1, artikel 56a, stk. 6, og artikel 57, stk. 7, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 5, artikel 27, stk. 2, artikel 31, stk. 3, artikel 31, stk. 5, artikel 32, stk. 3, artikel 35, stk. 2, artikel 41, stk. 3, artikel 43, stk. 1, artikel 56a, stk. 6, og artikel 57, stk. 7, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

  [Ændring 103]

Artikel 61

Tilbagekaldelse af delegation

1.   Delegationen af beføjelser, jf. artikel 60, stk. 1, kan tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.   Den institution, der har indledt en intern procedure for at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, giver den anden lovgiver og Kommissionen meddelelse herom senest en måned inden den endelige afgørelse træffes, og angiver, hvilke delegerede beføjelser der vil kunne tilbagekaldes, og grundene til tilbagekaldelsen.

3.   Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i afgørelsen, til ophør. Den træder i kraft øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der præciseres i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
  [Ændring 104]

Artikel 62

Indsigelser mod delegerede retsakter

1.   Europa-Parlamentet og Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra underretningen herom. På Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ forlænges denne frist med en måned.

2.   Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har rejst indsigelse mod den delegerede retsakt ved fristens udløb, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden fristens udløb begge har meddelt Kommissionen, at de har besluttet ikke at gøre indsigelse, træder den delegerede retsakt i kraft på den dato, der er fastsat i dens bestemmelser.

3.   Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod den delegerede retsakt, træder retsakten ikke i kraft. Den pågældende institution angiver grundene til at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt.
  [Ændring 105]

Artikel 63

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Medlemsstaterne kan indbringe alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette direktiv for Kommissionen. Der vedtages passende afgørelser efterproceduren rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2.

2.   I specifikke tilfælde undersøger Kommissionen efter anmodning fraen medlemsstat

  et nationalt tilsynsorgan og andre kompetente nationale myndigheder
  eller på eget initiativ anvendelsen og håndhævelsen af bestemmelserne i dette direktiv
  .

  og afgør

  De nationale tilsynsorganer opretholder en database, der er tilgængelig for Kommissionen med deres forslag til beslutning.
  Inden to måneder efter modtagelse af en sådan anmodningog

  afgør Kommissionen
  efterproceduren rådgivningsproceduren i artikel 64, stk. 2, hvorvidt den pågældende foranstaltning fortsat kan finde anvendelse. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne om sin afgørelse. [Ændring 106]

Med forbehold af traktatens artikel 258 kan enhver medlemsstat forelægge Kommissionens afgørelse for Rådet inden for en frist på en måned fra datoen for afgørelsen. Rådet kan i undtagelsestilfælde med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for en frist på en måned fra datoen for forelæggelsen

  I specifikke tilfælde undersøger Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ anvendelsen og håndhævelsen af bestemmelserne i dette direktiv og vedtager en afgørelse efter undersøgelsesproceduren i artikel 64, stk. 3
  . [Ændring 107]

3.   Foranstaltninger, der har til formål

  Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, artikel 11, stk. 4, artikel 14, stk. 2, og artikel 17, stk. 5, for
  at sikre en ensartet gennemførelse afdirektivet dette direktiv.vedtages af Kommissionen som

  Disse
  gennemførelsesretsakter
  vedtages
  efterproceduren

  undersøgelsesproceduren
  i artikel 64, stk. 3. [Ændring 108]

Artikel 64

Udvalgsprocedurer

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.
  Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

  [Ændring 109]

2.   Når der henvises til dette stykke,anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8

  artikel 4 i forordning (EU) nr
  .
  182/2011
  . [Ændring 110]

3.   Når der henvises til dette stykke,anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8

  artikel 5 i forordning (EU) nr
  .
  182/2011
  . [Ændring 111]

Artikel 65

Rapport

Senest den 31. december 2012 forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af kapitel II.

Denne rapport skal også indeholde en vurdering af udviklingen på markedet, herunder en status over forberedelserne af en yderligere åbning af jernbanemarkedet. Kommissionen analyserer ligeledes i rapporten de forskellige markedsordningsmodeller og indvirkningen af dette direktiv på kontrakter om offentlig tjeneste og deres finansiering. Kommissionen tager i den forbindelse hensyn til gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1370/2007 og de iboende forskelle mellem medlemsstaterne (netværkstæthed, passagerantal, gennemsnitlig rejseafstand). Kommissionen fremsætter i rapporten, hvis det er relevant, forslag til ledsageforanstaltninger til fremme af en sådan markedsåbning og vurderer virkningerne af sådanne foranstaltninger.

Artikel 66

Gennemførelse i national ret

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme artikel [...] og bilag [...] senestden [...]

  ...

   (29). De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv. [Ændring 112]

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til de direktiver, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. De nærmere regler for henvisningen og for affattelsen af den nævnte oplysning fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Forpligtelsen til at gennemføre dette direktiv i national lovgivning gælder ikke for Cypern og Malta, så længe der ikke er noget jernbanenet på deres område.

Artikel 67

Ophævelse

Direktiv 91/440/EØF, 95/18/EF og 2001/14/EF, som ændret ved de direktiver, der er opført i bilag XI, del A, ophæves med virkning fra den [...], uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til fristerne for gennemførelse i national ret af de direktiver, der er anført i bilag XI, del B.

Henvisninger til de ophævede direktiver gælder som henvisninger til dette direktiv og skal læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag XII.

Artikel 68

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel [...] og bilag [...] anvendes fra den [...].

Artikel 69

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 99.

1

(2)  EUT C 104 af 2.4.2011, s. 53.

2

(3)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25.

3

(4)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70.

4

(5)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29.

5

(6)  

  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1.

6

EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1.

(7)  

  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26.

7

EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26.

(8)  EFT L 315 af 3.12.2007, s. 1.

8

(9)  

  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 1.

9

EUT L 164 af 30.4.2004, s. 1.

(10)  
  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

10

EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(11)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

11

EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(12)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

12

(13)  

  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 551.

13

EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 551.

(14)  

  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 125.

14

EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 125.

(15)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

15

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(16)  

  EUT L 204 af 5.8.2010, s. 1.

16

EUT L 204 af 5.8.2010, s. 1.

(17)  
  EFT. L 278 af 23.12.1970, s. 1.

17

EFT. L 278 af 23.12.1970, s. 1.

(18)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

18

(19)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

19

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(20)  
  18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

20

18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(21)  
  18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

21

18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(22)  

  EUT L 84 af 26.3.2008, s. 132.

22

EUT L 84 af 26.3.2008, s. 132.

(23)  

  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44.

23

EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44.

(24)  EUT L 315 af 3.12.2007, s. 14.

24

(25)  

  EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1.

25

EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1.

(26)  
  To år efter offentliggørelsen af dette direktiv.

26

To år efter offentliggørelsen af dette direktiv.

(27)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1.

27

(28)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

28

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(29)  
  12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

29

12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

Onsdag den 16. november 2011BILAG I

Liste over jernbaneinfrastrukturelementer

Jernbaneinfrastruktur omfatter følgende elementer, såfremt disse hører til hoved- og sidesporene, med undtagelse af spor inden for reparationsværksteder, baneværksteder eller lokomotivremiser samt private sportilslutninger:

| — | grunde |
| --- | --- |

—

grunde

| — | banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn |
| --- | --- |

—

banelegeme og planum, især dæmninger, gennemskæringer, dræninger og afvandingsgrøfter, gennemløbsrør, beklædningsmure og beplantninger til beskyttelse af skråninger osv.; personperroner og læsseramper; rabatter og sidestier; indhegningsmure, hække, stakitter; brandlinier; opvarmningsanlæg til sporskifter; snehegn

| — | særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv. |
| --- | --- |

—

særlige konstruktioner: broer, stenkister og øvrige baneoverføringer, tunneller, overdækkede gennemskæringer og øvrige baneunderføringer; støttemure og afskærmninger mod laviner, nedstyrtende sten osv.

| — | niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg |
| --- | --- |

—

niveauoverkørsler med de til sikring af vejtrafikken nødvendige anlæg

| — | overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne) |
| --- | --- |

—

overbygning: skinner, rilleskinner, tvangsskinner; sveller og langsveller, let profiljern til skinnesamling; ballast inklusive grus og sand; sporskifter og skinnekryds; drejeskiver og skydebroer (med undtagelse af dem, der kun bruges til motorvogne)

| — | vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje
  , herunder adgang for fodgængere

  [Ændring 113] |
| --- | --- |

—

vejanlæg på banegårdsforpladser og i godsbanegårde med tilkørselsveje
  , herunder adgang for fodgængere

  [Ændring 113]

| — | sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser |
| --- | --- |

—

sikrings-, signal- og telekommunikationsanlæg på fri strækning, på banegårde og rangerbanegårde, herunder anlæg til produktion, transformering og fordeling af elektrisk strøm til signalvæsenet og telekommunikationsanlæggene; de til nævnte anlæg hørende bygninger; skinnebremser

| — | belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring |
| --- | --- |

—

belysningsanlæg til trafikkens afvikling og sikring

| — | anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper |
| --- | --- |

—

anlæg til transformering og tilførsel af strøm til den elektriske togfremdrift; understationer, strømforsyningsledninger mellem understation og køretråd, køreledninger med master, tredjeskinne med bærestolper

| — | bygninger med tilknytning til infrastrukturen. |
| --- | --- |

—

bygninger med tilknytning til infrastrukturen.

Onsdag den 16. november 2011
  BILAG II

En infrastrukturforvalters væsentlige funktioner

(jf. artikel 7)

Liste over de væsentlige funktioner, der er omhandlet i artikel 7:

| | beslutningstagning i forbindelse med kanaltildeling, herunder både fastlæggelse og vurdering af, hvad der står til rådighed, samt tildeling af individuelle kanaler |
| --- | --- |

beslutningstagning i forbindelse med kanaltildeling, herunder både fastlæggelse og vurdering af, hvad der står til rådighed, samt tildeling af individuelle kanaler

| | beslutningstagning i forbindelse med infrastrukturafgifter, herunder fastlæggelse og opkrævning af afgifter.
  [Ændring 114] |
| --- | --- |

beslutningstagning i forbindelse med infrastrukturafgifter, herunder fastlæggelse og opkrævning af afgifter.
  [Ændring 114]

Onsdag den 16. november 2011BILAG III

Ydelser, der skal leveres til jernbanevirksomhederne

(jf. artikel 13)

| 1. | Minimumsadgangsydelser omfatter:






  a) | behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet |
| --- | --- | --- |

1.

Minimumsadgangsydelser omfatter:

a)

behandling af ansøgninger om jernbaneinfrastrukturkapacitet

| b) | ret til at benytte den kapacitet, der tildeles |
| --- | --- |

b)

ret til at benytte den kapacitet, der tildeles

| c) | brug af køresporskifter og skiftestationer |
| --- | --- |

c)

brug af køresporskifter og skiftestationer

| d) | togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser |
| --- | --- |

d)

togkontrol, herunder signalgivning, regulering, ekspedition samt fremsendelse og tilvejebringelse af oplysninger om togbevægelser

| e) | brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes |
| --- | --- |

e)

brug af elforsyningsudstyr til levering af strøm til elektrisk kørsel, hvor dette forefindes

| f) | brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes |
| --- | --- |

f)

brændstofpåfyldningsfaciliteter, når disse forefindes

| g) | alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet. |
| --- | --- |

g)

alle andre oplysninger, der er nødvendige for at iværksætte eller drive den tjeneste, hvortil der er tildelt infrastrukturkapacitet.

| 2. | Der skal også gives adgang til
  følgende
  servicefaciliteter
  , når de findes,
  oglevering af

  til de
  ydelser
  , der leveres
  ifølgende

  disse
  faciliteter:






  a) | passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter, herunder
  rejseinformation og et passende fælles område til
  billetsalgog rejseinformation |
| --- | --- | --- |

2.

Der skal også gives adgang til
  følgende
  servicefaciliteter
  , når de findes,
  oglevering af

  til de
  ydelser
  , der leveres
  ifølgende

  disse
  faciliteter:

a)

passagerstationer og dertil hørende bygninger og andre faciliteter, herunder
  rejseinformation og et passende fælles område til
  billetsalgog rejseinformation

| b) | godsterminaler |
| --- | --- |

b)

godsterminaler

| c) | rangerterræner |
| --- | --- |

c)

rangerterræner

| d) | togformeringsfaciliteter |
| --- | --- |

d)

togformeringsfaciliteter

| e) | depotspor |
| --- | --- |

e)

depotspor

| f) | vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter |
| --- | --- |

f)

vedligeholdelsesfaciliteter og andre tekniske faciliteter

| g) | havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter |
| --- | --- |

g)

havnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter

| h) | hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester |
| --- | --- |

h)

hjælpefaciliteter, herunder slæbetjenester

| ha) | brændstofpåfyldningsfaciliteter og levering af brændstof i sådanne faciliteter, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter. |
| --- | --- |

ha)

brændstofpåfyldningsfaciliteter og levering af brændstof i sådanne faciliteter, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter.

| 3. | Ekstra ydelser kan omfatte:






  a) | strøm til elektrisk kørsel,idet

  hvis leverandør en jernbanevirksomhed har frihed til selv at vælge; hvor leverandøren af strøm til elektrisk kørsel er identisk med operatøren af faciliteten, skal
  afgifterneherfor

  for strøm til elektrisk kørsel
  på fakturaerneskal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr |
| --- | --- | --- |

3.

Ekstra ydelser kan omfatte:

a)

strøm til elektrisk kørsel,idet

  hvis leverandør en jernbanevirksomhed har frihed til selv at vælge; hvor leverandøren af strøm til elektrisk kørsel er identisk med operatøren af faciliteten, skal
  afgifterneherfor

  for strøm til elektrisk kørsel
  på fakturaerneskal figurere særskilt fra afgifterne for brug af elforsyningsudstyr

| aa) | betingelser og priser for brug af strømforsyning og transmissionsledninger, som skal være retfærdige for alle operatører |
| --- | --- |

aa)

betingelser og priser for brug af strømforsyning og transmissionsledninger, som skal være retfærdige for alle operatører

| b) | forvarmning af passagertog |
| --- | --- |

b)

forvarmning af passagertog

| c) | levering af brændstof, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter
  [Ændring 115 og 165] |
| --- | --- |

c)

levering af brændstof, idet afgifterne herfor på fakturaerne skal figurere særskilt fra afgifterne for brug af brændstofpåfyldningsfaciliteter
  [Ændring 115 og 165]

| d) | særlige kontrakter om:






  — | kontrol af transport af farligt gods |
| --- | --- | --- |

d)

særlige kontrakter om:

—

kontrol af transport af farligt gods

| — | assistance til kørsel af specialtog. |
| --- | --- |

—

assistance til kørsel af specialtog.

| 4. | Hjælpeydelser kan omfatte:






  a) | adgang til telenet |
| --- | --- | --- |

4.

Hjælpeydelser kan omfatte:

a)

adgang til telenet

| b) | levering af supplerende oplysninger |
| --- | --- |

b)

levering af supplerende oplysninger

| c) | teknisk inspektion af rullende materiel. |
| --- | --- |

c)

teknisk inspektion af rullende materiel.

Onsdag den 16. november 2011BILAG IV

Oplysninger til overvågning af jernbanemarkedet

(jf. artikel 15)

| 1. | Udvikling i jernbanetransportresultater og kompensation for offentlige serviceforpligtelser (OSF): | 2007 | %-variation sammenlignet med det foregående år | 2008 | %-variation sammenlignet med det foregående år |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gods (i tkm (1)) i alt | | | | |
| Internationalt | | | | |
| Transit | | | | |
| Nationalt | | | | |
| Passagerer (i pkm (2)) i alt | | | | |
| Internationalt | | | | |
| Transit | | | | |
| Nationalt | | | | |
| heraf inden for rammerne af OSF: | | | | |
| Betalt kompensation for OSF (i EUR): | | | | |

1.

Udvikling i jernbanetransportresultater og kompensation for offentlige serviceforpligtelser (OSF):

2007

%-variation sammenlignet med det foregående år

2008

%-variation sammenlignet med det foregående år

Gods (i tkm (1)) i alt

Internationalt

Transit

Nationalt

Passagerer (i pkm (2)) i alt

Internationalt

Transit

Nationalt

heraf inden for rammerne af OSF:

Betalt kompensation for OSF (i EUR):

| 2. | Jernbanevirksomhedernes andel af de samlede transportresultater ved udgangen af 2008 (angivelse af jernbanevirksomheder med markedsandele i tkm/pkm ≥ 1 %):







  Jernbanevirksomhed (GODS) | Andel (% af tkm) | Nye aktørers samlede markedsandel |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

2.

Jernbanevirksomhedernes andel af de samlede transportresultater ved udgangen af 2008 (angivelse af jernbanevirksomheder med markedsandele i tkm/pkm ≥ 1 %):

Jernbanevirksomhed (GODS)

Andel (% af tkm)

Nye aktørers samlede markedsandel

| Jernbanevirksomhed (PASSAGERER) | Andel (% af pkm) | Nye aktørers samlede markedsandel |
| --- | --- | --- |
| | | |

Jernbanevirksomhed (PASSAGERER)

Andel (% af pkm)

Nye aktørers samlede markedsandel

| 3. | Tilsynsorganer: | Sidste år | Året før |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal medarbejdere, der arbejder med forskriftsmæssige spørgsmål vedrørende adgang til jernbanemarkedet: | | |
| Antal behandlede klager: | | |
| Antal behandlede undersøgelser iværksat på eget initiativ: | | |
| Antal afgørelser truffet | | |
| — | vedrørende klager: |

3.

Tilsynsorganer:

Sidste år

Året før

Antal medarbejdere, der arbejder med forskriftsmæssige spørgsmål vedrørende adgang til jernbanemarkedet:

Antal behandlede klager:

Antal behandlede undersøgelser iværksat på eget initiativ:

Antal afgørelser truffet

—

vedrørende klager:

| — | vedrørende undersøgelser på eget initiativ: |
| --- | --- |

—

vedrørende undersøgelser på eget initiativ:

| 4. | National lovgivning og forskrifter af relevans for jernbanetransporten, som er vedtaget sidste år. |
| --- | --- |

4.

National lovgivning og forskrifter af relevans for jernbanetransporten, som er vedtaget sidste år.

| 5. | Relevant udvikling med hensyn til omstrukturering af etablerede jernbanevirksomheder og vedtagelse/gennemførelse af nationale transportstrategier i løbet af sidste år. |
| --- | --- |

5.

Relevant udvikling med hensyn til omstrukturering af etablerede jernbanevirksomheder og vedtagelse/gennemførelse af nationale transportstrategier i løbet af sidste år.

| 6. | Vigtige uddannelsesinitiativer/-foranstaltninger inden for jernbanetransport, der er truffet i landet sidste år. |
| --- | --- |

6.

Vigtige uddannelsesinitiativer/-foranstaltninger inden for jernbanetransport, der er truffet i landet sidste år.

| 7. | Beskæftigelsen i jernbanevirksomheder og hos infrastrukturforvaltere ved udgangen af sidste år.






  Personale i jernbanevirksomhederne i alt | |
| --- | --- | --- |
| — | heraf lokomotivførere |

7.

Beskæftigelsen i jernbanevirksomheder og hos infrastrukturforvaltere ved udgangen af sidste år.

Personale i jernbanevirksomhederne i alt

—

heraf lokomotivførere

| — | heraf andet mobilt personale med grænseoverskridende arbejde |
| --- | --- |

—

heraf andet mobilt personale med grænseoverskridende arbejde

Personale hos infrastrukturforvalterne i alt

Andet personale, bl.a. i jernbanerelaterede servicevirksomheder (f.eks. værksteder, terminaloperatører, undervisning, leasing af lokomotivførere, energiforsyning)

| 8. | Status for flerårige kontrakter om infrastrukturforvaltning, der var i kraft sidste år:










  Infrastruktur-forvalter | Længden af det net, kontrakten omfatter | Kontrakt-periode fra startdato | Er der aftalt resultatindikatorer (ja/nej)?
  Angiv i bekræftende fald hvilke. | Betalt kompensation i alt
  (i EUR/år) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

8.

Status for flerårige kontrakter om infrastrukturforvaltning, der var i kraft sidste år:

Infrastruktur-forvalter

Længden af det net, kontrakten omfatter

Kontrakt-periode fra startdato

Er der aftalt resultatindikatorer (ja/nej)?

Angiv i bekræftende fald hvilke.

Betalt kompensation i alt

(i EUR/år)

| 9. | Infrastrukturudgifter (konventionelt net og højhastighedsnet): | Vedligeholdelse | Fornyelse | Udvidelser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konventionelle strækninger sidste år:
  (i EUR) | | | |
| (i km, der er arbejdet på) | | | |
| Planlagt for indeværende år
  (i EUR) | | | |
| (i km, der er arbejdet på) | | | |
| Højhastighedsstrækninger sidste år
  (i EUR) | | | |
| (i km, der er arbejdet på) | | | |
| Planlagt for indeværende år
  (i EUR) | | | |
| (i km, der er arbejdet på) | | | |

9.

Infrastrukturudgifter (konventionelt net og højhastighedsnet):

Vedligeholdelse

Fornyelse

Udvidelser

Konventionelle strækninger sidste år:

(i EUR)

(i km, der er arbejdet på)

Planlagt for indeværende år

(i EUR)

(i km, der er arbejdet på)

Højhastighedsstrækninger sidste år

(i EUR)

(i km, der er arbejdet på)

Planlagt for indeværende år

(i EUR)

(i km, der er arbejdet på)

| 10. | Anslåede forsinkelser i infrastrukturvedligeholdelsen ved udgangen af sidste år:






  Konventionelle strækninger sidste år:
  (i EUR) | |
| --- | --- | --- |
| (i km, der skal arbejdes på) | |
| Højhastighedsstrækninger sidste år
  (i EUR) | |
| (i km, der skal arbejdes på) | |

10.

Anslåede forsinkelser i infrastrukturvedligeholdelsen ved udgangen af sidste år:

Konventionelle strækninger sidste år:

(i EUR)

(i km, der skal arbejdes på)

Højhastighedsstrækninger sidste år

(i EUR)

(i km, der skal arbejdes på)

| 11. | Investeringer i jernbanenettet for højhastighedstog:







  Strækninger | Km af strækninger, der blev taget i brug sidste år | Km, der tages i brug inden for en konventionel planlægningsperiode (inden for 10/20 år) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

11.

Investeringer i jernbanenettet for højhastighedstog:

Strækninger

Km af strækninger, der blev taget i brug sidste år

Km, der tages i brug inden for en konventionel planlægningsperiode (inden for 10/20 år)

| 12. | Jernbanenettets længde ved udgangen af sidste år:






  Konventionelle strækninger (i km) | |
| --- | --- | --- |
| Højhastighedsstrækninger (i km) | |

12.

Jernbanenettets længde ved udgangen af sidste år:

Konventionelle strækninger (i km)

Højhastighedsstrækninger (i km)

| 13. | Afgifter for sporadgang sidste år.






  Togkategori | Gennemsnitlig afgift i EUR/togkm, ekskl. omkostninger til elforbrug |
| --- | --- | --- |
| 1 000 bruttoton godstog | |
| 500 bruttoton intercity-passagertog | |
| 140 bruttoton passagertog i forstæder | |

13.

Afgifter for sporadgang sidste år.

Togkategori

Gennemsnitlig afgift i EUR/togkm, ekskl. omkostninger til elforbrug

1 000 bruttoton godstog

500 bruttoton intercity-passagertog

140 bruttoton passagertog i forstæder

| 14. | Tilstedeværelse af en præstationsordning, som er etableret i henhold til artikel 35 i dette direktiv (angiv i bekræftende fald de vigtigste træk). |
| --- | --- |

14.

Tilstedeværelse af en præstationsordning, som er etableret i henhold til artikel 35 i dette direktiv (angiv i bekræftende fald de vigtigste træk).

| 15. | Antal aktive licenser, der er udstedt af den kompetente nationale myndighed | Aktive licenser pr. 31. december sidste år | Tilbagetrukne licenser | Nye licenser | Aktive licenser pr. 31. december ét år forinden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I alt | | | | |
| heraf: | | | | |
| — | til godstransport |

15.

Antal aktive licenser, der er udstedt af den kompetente nationale myndighed

Aktive licenser pr. 31. december sidste år

Tilbagetrukne licenser

Nye licenser

Aktive licenser pr. 31. december ét år forinden

I alt

heraf:

—

til godstransport

| — | til passagertransport |
| --- | --- |

—

til passagertransport

| 16. | Status i anvendelsen af ERTMS. |
| --- | --- |

16.

Status i anvendelsen af ERTMS.

| 16a. | Hændelser, ulykker og alvorlige ulykker i overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF, som fandt sted i det foregående år. [Ændring 116] |
| --- | --- |

16a.

| 17. | Anden relevant udvikling |
| --- | --- |

17.

Anden relevant udvikling

---

(1)  Tonkilometer.

(2)  Passagerkilometer.

Onsdag den 16. november 2011
  BILAG V

Finansiel kapacitet

(jf. artikel 20)

| 1. | Den finansielle kapacitet skal vurderes på grundlag af en jernbanevirksomheds årsregnskab eller, for så vidt en licensansøgende virksomhed ikke kan fremlægge et årsregnskab, på grundlag af en redegørelse for dens balance. Der skal med henblik på denne vurdering indgives detaljerede oplysninger især om følgende forhold:







  a) | disponible likvide midler, herunder bankindeståender og træk på kassekreditter og lån |
| --- | --- | --- |

1.

a)

disponible likvide midler, herunder bankindeståender og træk på kassekreditter og lån

| b) | midler og aktiver, der kan frigøres som sikkerhedsstillelse |
| --- | --- |

b)

midler og aktiver, der kan frigøres som sikkerhedsstillelse

| c) | driftskapital |
| --- | --- |

c)

driftskapital

| d) | relevante udgifter, herunder anskaffelsesudgifter til eller afdrag på køretøjer, grunde, fast ejendom, anlæg og rullende materiel |
| --- | --- |

d)

relevante udgifter, herunder anskaffelsesudgifter til eller afdrag på køretøjer, grunde, fast ejendom, anlæg og rullende materiel

| e) | tredjemands rettigheder over virksomhedens formue. |
| --- | --- |

e)

tredjemands rettigheder over virksomhedens formue.

| 2. | En ansøgervirksomhed anses ikke for at have den fornødne finansielle kapacitet, hvis den skylder betydelige beløb i skat eller socialsikringsbidrag, der er en følge af virksomhedens drift. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Myndigheden kan navnlig kræve, at der fremlægges en revisionserklæring og behørig dokumentation fra bank, sparekasse eller autoriseret revisor. Dokumentationen skal indeholde oplysninger om de i punkt 1 nævnte forhold.
  [Ændring 117] |
| --- | --- |

3.

Onsdag den 16. november 2011BILAG VI

Netvejledningens indhold

(jf. artikel 27)

Netvejledningen

  Netvejledningens afsnit
  , jf. artikel 27, skal indeholde følgende oplysninger: [Ændring 118]

| 1. | Et afsnit om den infrastruktur, der er til jernbanevirksomhedernes rådighed, og om betingelserne for adgang til denne. Oplysningerne i dette afsnit skal være i overensstemmelse med eller henvise til de infrastrukturregistre, der skal offentliggøres i henhold til artikel 35 i direktiv 2008/57/EF.
  [Ændring 119] |
| --- | --- |

1.

Et afsnit om den infrastruktur, der er til jernbanevirksomhedernes rådighed, og om betingelserne for adgang til denne. Oplysningerne i dette afsnit skal være i overensstemmelse med eller henvise til de infrastrukturregistre, der skal offentliggøres i henhold til artikel 35 i direktiv 2008/57/EF.
  [Ændring 119]

| 2. | Et afsnit

  Afsnittet
  om afgiftsprincipper og tariffer. Afsnittet skal indeholde de fornødne detaljerede oplysninger om afgiftsordningen og tilstrækkelige oplysninger om afgifter samt andre relevante oplysninger om adgang for de i bilag III anførte tjenesteydelser, der kun leveres af en enkelt leverandør. Det skal i detaljer beskrive den metode og de regler og, hvor det er relevant, skalaer, der anvendes i forbindelse med gennemførelsenaf artikel 31 til 36

  artikel 31, stk. 4 og 5, til artikel 36
  , hvad angår både omkostninger og afgifter. Det skal indeholde oplysninger om allerede besluttede eller planlagte afgiftsændringer for de næste fem år. [Ændring 120] |
| --- | --- |

2.

Et afsnit

  Afsnittet
  om afgiftsprincipper og tariffer. Afsnittet skal indeholde de fornødne detaljerede oplysninger om afgiftsordningen og tilstrækkelige oplysninger om afgifter samt andre relevante oplysninger om adgang for de i bilag III anførte tjenesteydelser, der kun leveres af en enkelt leverandør. Det skal i detaljer beskrive den metode og de regler og, hvor det er relevant, skalaer, der anvendes i forbindelse med gennemførelsenaf artikel 31 til 36

  artikel 31, stk. 4 og 5, til artikel 36
  , hvad angår både omkostninger og afgifter. Det skal indeholde oplysninger om allerede besluttede eller planlagte afgiftsændringer for de næste fem år. [Ændring 120]

| 3. | Et afsnit

  Afsnittet
  om principperne og kriterierne for kapacitetstildeling. I afsnittet skal der redegøres for de generelle kapacitetskarakteristika ved den infrastruktur, der er til rådighed for jernbanevirksomheder, og for alle restriktioner for dens brug, herunder forventelige behov for kapacitet til vedligeholdelse. Det skal desuden indeholde nærmere oplysninger om procedurer og tidsfrister vedrørende kapacitetstildelingen og indeholde de specifikke kriterier, der skal anvendes, herunder særlig: [Ændring 121]







  a) | de nærmere vilkår, på hvilke ansøgere kan ansøge om kapacitet fra infrastrukturforvalteren |
| --- | --- | --- |

3.

Et afsnit

  Afsnittet
  om principperne og kriterierne for kapacitetstildeling. I afsnittet skal der redegøres for de generelle kapacitetskarakteristika ved den infrastruktur, der er til rådighed for jernbanevirksomheder, og for alle restriktioner for dens brug, herunder forventelige behov for kapacitet til vedligeholdelse. Det skal desuden indeholde nærmere oplysninger om procedurer og tidsfrister vedrørende kapacitetstildelingen og indeholde de specifikke kriterier, der skal anvendes, herunder særlig: [Ændring 121]

a)

de nærmere vilkår, på hvilke ansøgere kan ansøge om kapacitet fra infrastrukturforvalteren

| b) | de krav, der stilles til ansøgere |
| --- | --- |

b)

de krav, der stilles til ansøgere

| c) | tidsplanen for ansøgnings- og tildelingsprocessen og de procedurer, der skal følges ved anmodning om oplysninger om tidsplan i henhold til artikel 45, stk. 4 |
| --- | --- |

c)

tidsplanen for ansøgnings- og tildelingsprocessen og de procedurer, der skal følges ved anmodning om oplysninger om tidsplan i henhold til artikel 45, stk. 4

| d) | de principper, der gælder for samordningsprocessen, og det tvistbilæggelsessystem, der er oprettet som led i denne proces |
| --- | --- |

d)

de principper, der gælder for samordningsprocessen, og det tvistbilæggelsessystem, der er oprettet som led i denne proces

| e) | de procedurer og kriterier, der anvendes, hvis infrastrukturkapaciteten er overbelastet |
| --- | --- |

e)

de procedurer og kriterier, der anvendes, hvis infrastrukturkapaciteten er overbelastet

| f) | nærmere oplysninger om restriktioner for brugen af infrastruktur |
| --- | --- |

f)

nærmere oplysninger om restriktioner for brugen af infrastruktur

| g) | de omstændigheder, under hvilke der tages hensyn til tidligere niveauer for kapacitetsudnyttelse ved fastlæggelsen af prioriteter for tildelingsprocessen. |
| --- | --- |

g)

de omstændigheder, under hvilke der tages hensyn til tidligere niveauer for kapacitetsudnyttelse ved fastlæggelsen af prioriteter for tildelingsprocessen.

I dette afsnit redegøres der i enkeltheder for de foranstaltninger, der skal sikre hensigtsmæssig behandling af godstransport, international transport og ad hoc-ansøgninger. Det skal indeholde en skabelon for ansøgninger om kapacitet. Infrastrukturforvalteren skal også offentliggøre detaljerede oplysninger om tildelingsprocedurerne for internationale kanaler.

| 4. | Et afsnit med oplysninger om ansøgning om en licens, jf. artikel 25, og jernbanesikkerhedscertifikater, der udstedes i overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF
   (1)
  . |
| --- | --- |

4.

Et afsnit med oplysninger om ansøgning om en licens, jf. artikel 25, og jernbanesikkerhedscertifikater, der udstedes i overensstemmelse med direktiv 2004/49/EF
   (1)
  .

| 5. | Et afsnit med oplysninger om procedurer for tvistbilæggelse og klager vedrørende spørgsmål om adgang til jernbaneinfrastruktur og –tjenester samt den præstationsordning, der er omhandlet i artikel 35.
  [Ændring 122] |
| --- | --- |

5.

Et afsnit med oplysninger om procedurer for tvistbilæggelse og klager vedrørende spørgsmål om adgang til jernbaneinfrastruktur og –tjenester samt den præstationsordning, der er omhandlet i artikel 35.
  [Ændring 122]

| 6. | Et afsnit med oplysninger om adgang til og afgifter for servicefaciliteter, jf. bilag III. Operatører af servicefaciliteter, som ikke kontrolleres af infrastrukturforvalteren, skal forelægge oplysninger om afgifter for adgang til faciliteten og for leveringen af tjenester, samt oplysninger om de tekniske adgangsbetingelser, som skal anføres i netvejledningen.
  [Ændring 123] |
| --- | --- |

6.

Et afsnit med oplysninger om adgang til og afgifter for servicefaciliteter, jf. bilag III. Operatører af servicefaciliteter, som ikke kontrolleres af infrastrukturforvalteren, skal forelægge oplysninger om afgifter for adgang til faciliteten og for leveringen af tjenester, samt oplysninger om de tekniske adgangsbetingelser, som skal anføres i netvejledningen.
  [Ændring 123]

| 7. | En aftalemodel med henblik på indgåelsen af rammeaftaler mellem en infrastrukturforvalter og en ansøger i overensstemmelse med artikel 42.
  [Ændring 124] |
| --- | --- |

7.

En aftalemodel med henblik på indgåelsen af rammeaftaler mellem en infrastrukturforvalter og en ansøger i overensstemmelse med artikel 42.
  [Ændring 124]

---

(1)  
  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44.

Onsdag den 16. november 2011BILAG VII

Grundliggende principper og parametre for kontraktmæssige aftaler mellem kompetente myndigheder og infrastrukturforvaltere

(jf. artikel 30)

I den kontraktmæssige aftale skal bestemmelserne i artikel 30 specificeres, herunder:

| 1. | aftalens anvendelsesområde hvad angår infrastruktur og servicefaciliteter, som struktureres i overensstemmelse med bilag III. Det skal omfatte alle aspekter afinfrastrukturudviklinger, herunder vedligeholdelse og fornyelse af infrastruktur, der allerede er i brug. Opførelse af ny infrastruktur kan angives under et særskilt punkt |
| --- | --- |

1.

aftalens anvendelsesområde hvad angår infrastruktur og servicefaciliteter, som struktureres i overensstemmelse med bilag III. Det skal omfatte alle aspekter afinfrastrukturudviklinger, herunder vedligeholdelse og fornyelse af infrastruktur, der allerede er i brug. Opførelse af ny infrastruktur kan angives under et særskilt punkt

| 2. | de aftalte betalingers struktur,
  herunder vejledende overslag over deres niveau,
  fordelt på de infrastrukturtjenester, der er opført i bilag III, til vedligeholdelse,til opførelse af ny infrastruktur

  herunder fornyelse
  og
  opgradering, og
  til afhjælpning af eksisterende forsinkelser i vedligeholdelsen.
  Betalinger til ny infrastruktur kan angives under et særskilt punkt |
| --- | --- |

2.

de aftalte betalingers struktur,
  herunder vejledende overslag over deres niveau,
  fordelt på de infrastrukturtjenester, der er opført i bilag III, til vedligeholdelse,til opførelse af ny infrastruktur

  herunder fornyelse
  og
  opgradering, og
  til afhjælpning af eksisterende forsinkelser i vedligeholdelsen.
  Betalinger til ny infrastruktur kan angives under et særskilt punkt

| 3. | brugerorienterede præstationsmål i form af indikatorer og kvalitetskriterier, som omfatter:






  a) | togpræstation og kundetilfredshed,
  navnlig infrastrukturkvalitetens påvirkning af togenes driftssikkerhed |
| --- | --- | --- |

3.

brugerorienterede præstationsmål i form af indikatorer og kvalitetskriterier, som omfatter:

a)

togpræstation og kundetilfredshed,
  navnlig infrastrukturkvalitetens påvirkning af togenes driftssikkerhed

| b) | netværkskapacitet
  og infrastrukturens tilgængelighed |
| --- | --- |

b)

netværkskapacitet
  og infrastrukturens tilgængelighed

| c) | forvaltning af aktiver |
| --- | --- |

c)

forvaltning af aktiver

| d) | aktivitetsmængder |
| --- | --- |

d)

aktivitetsmængder

| e) | sikkerhedsniveauer og |
| --- | --- |

e)

sikkerhedsniveauer og

| f) | miljøbeskyttelse |
| --- | --- |

f)

miljøbeskyttelse

| 4. | mængden af eventuelle forsinkelser i vedligeholdelsen, de udgifter, der er øremærket til at rette op herpå, og infrastruktur, der tages ud af brug og derfor udløser andre finansielle strømme |
| --- | --- |

4.

mængden af eventuelle forsinkelser i vedligeholdelsen, de udgifter, der er øremærket til at rette op herpå, og infrastruktur, der tages ud af brug og derfor udløser andre finansielle strømme

| 5. | incitamenter i henhold til artikel 30, stk. 1 |
| --- | --- |

5.

incitamenter i henhold til artikel 30, stk. 1

| 6. | infrastrukturforvalterens minimumsforpligtelser med hensyn til rapporteringsindhold og –hyppighed, herunder oplysninger, der skal offentliggøres årligt |
| --- | --- |

6.

infrastrukturforvalterens minimumsforpligtelser med hensyn til rapporteringsindhold og –hyppighed, herunder oplysninger, der skal offentliggøres årligt

| 7. | en mekanisme, som sikrer, at en betydelig andel af omkostningsreduktionerne overføres til brugerne i form af et nedsat afgiftsniveau
  i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1, uden dermed at kompromittere infrastrukturforvalterens muligheder for at skabe balance i sine regnskaber, jf. artikel 8, stk. 4 |
| --- | --- |

7.

en mekanisme, som sikrer, at en betydelig andel af omkostningsreduktionerne overføres til brugerne i form af et nedsat afgiftsniveau
  i overensstemmelse med kravene i artikel 30, stk. 1, uden dermed at kompromittere infrastrukturforvalterens muligheder for at skabe balance i sine regnskaber, jf. artikel 8, stk. 4

| 8. | den aftalte aftalevarighed, som skal være afpasset efter og i overensstemmelse med varigheden af infrastrukturforvalterens virksomhedsplan, koncession eller licens, og de afgiftsrammer og -regler, staten har fastlagt |
| --- | --- |

8.

den aftalte aftalevarighed, som skal være afpasset efter og i overensstemmelse med varigheden af infrastrukturforvalterens virksomhedsplan, koncession eller licens, og de afgiftsrammer og -regler, staten har fastlagt

| 9. | regler for håndtering af større driftsafbrydelser og nødsituationer, herunder et minimumsserviceniveau i tilfælde af eventuelle strejker og tidlig ophævelse af den kontraktmæssige aftale, og
  rettidig
  information til brugerne [Ændring 125] |
| --- | --- |

9.

regler for håndtering af større driftsafbrydelser og nødsituationer, herunder et minimumsserviceniveau i tilfælde af eventuelle strejker og tidlig ophævelse af den kontraktmæssige aftale, og
  rettidig
  information til brugerne [Ændring 125]

| 10. | afhjælpende foranstaltninger, der skal træffes, hvis en af parterne misligholder sine kontraktforpligtelser; dette omfatter betingelser og procedurer for genforhandling og tidlig ophævelse, herunder tilsynsorganets rolle. |
| --- | --- |

10.

afhjælpende foranstaltninger, der skal træffes, hvis en af parterne misligholder sine kontraktforpligtelser; dette omfatter betingelser og procedurer for genforhandling og tidlig ophævelse, herunder tilsynsorganets rolle.

Onsdag den 16. november 2011BILAG VIII

Krav vedrørende omkostninger og afgifter i forbindelse med jernbaneinfrastruktur

(jf. artikel 31, stk. 3 og 5, artikel 32, stk. 1 og 3, samt artikel 35)

| 1. | De direkte omkostninger til togdrift, jf. artikel 31, stk. 3, som er forbundet med infrastrukturslitage, omfatter ikke:






  a) | generalomkostninger for hele nettet, herunder lønninger og pensioner |
| --- | --- | --- |

1.

De direkte omkostninger til togdrift, jf. artikel 31, stk. 3, som er forbundet med infrastrukturslitage, omfatter ikke:

a)

generalomkostninger for hele nettet, herunder lønninger og pensioner

| b) | renteudgifter på kapital |
| --- | --- |

b)

renteudgifter på kapital

| c) | mere end en tiendedel af omkostningerne i forbindelse med planlægning, kanaltildeling, trafikstyring, ekspedition og signaler for en togkørsel |
| --- | --- |

c)

mere end en tiendedel af omkostningerne i forbindelse med planlægning, kanaltildeling, trafikstyring, ekspedition og signaler for en togkørsel

| d) | afskrivning af informations-, kommunikations- eller telekommunikationsudstyr |
| --- | --- |

d)

afskrivning af informations-, kommunikations- eller telekommunikationsudstyr

| e) | omkostninger i forbindelse med forvaltning af fast ejendom, navnlig erhvervelse, salg, demontering, dekontaminering, genopdyrkning eller udlejning af jord eller andre anlægsaktiver |
| --- | --- |

e)

omkostninger i forbindelse med forvaltning af fast ejendom, navnlig erhvervelse, salg, demontering, dekontaminering, genopdyrkning eller udlejning af jord eller andre anlægsaktiver

| f) | sociale tjenesteydelser, skoler, børnehaver, restauranter
  [Ændring 126] |
| --- | --- |

f)

sociale tjenesteydelser, skoler, børnehaver, restauranter
  [Ændring 126]

| g) | omkostninger i forbindelse med naturkatastrofer, ulykker, driftsafbrydelser. |
| --- | --- |

g)

omkostninger i forbindelse med naturkatastrofer, ulykker, driftsafbrydelser.

Når de direkte omkostninger for hele nettet som gennemsnit overstiger 35 % af gennemsnitsomkostningerne til vedligeholdelse, forvaltning og fornyelse af nettet beregnet pr. kørt togkilometer, skal infrastrukturforvalteren give tilsynsorganet en detaljeret begrundelse herfor. De gennemsnitlige omkostninger, der beregnes til dette formål, må ikke omfatte de omkostningselementer, der er anført i litra e), f) eller g).

| 2. | For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes:






  a) | afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF af 23. december 2005 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet rullende materiel - støj i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (1)
  (TSI'en om støj) |
| --- | --- | --- |

2.

For støjdifferentierede infrastrukturafgifter, jf. artikel 31, stk. 5, skal følgende krav opfyldes:

a)

afgiften skal være differentieret, således at den afspejler sammensætningen af et tog bestående af køretøjer, som overholder de grænseværdier for støj, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2006/66/EF af 23. december 2005 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet rullende materiel - støj i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (1)
  (TSI'en om støj)

| b) | godsvogne skal prioriteres |
| --- | --- |

b)

godsvogne skal prioriteres

| c) | en differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed |
| --- | --- |

c)

en differentiering i overensstemmelse med godsvognes støjemissionsniveauer skal gøre det muligt inden for en rimelig periode at tilbagebetale investeringer til modernisering af vogne med den mest økonomisk bæredygtige bremseteknologi, der er til rådighed

| d) | ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks.






  i) | tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner |
| --- | --- | --- |

d)

ved differentieringen af afgifter kan andre elementer tages i betragtning, f.eks.

i)

tidspunkt af døgnet, navnlig nattetimer for støjemissioner

| ii) | togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet |
| --- | --- |

ii)

togsammensætning med indvirkning på støjemissionsniveauet

| iii) | følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner |
| --- | --- |

iii)

følsomheden i det område, der er berørt af lokale emissioner

| iv) | andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a). |
| --- | --- |

iv)

andre støjemissionskategorier, som er betydeligt lavere end dem, der er anført under litra a).

| 3. | Infrastrukturforvalterne skal
  definere homogene markedssegmenter og tilsvarende tillæg i betydningen i artikel 32, stk. 1, på grundlag af en markedsundersøgelse og efter høring af ansøgerne. Med undtagelse af transport i henhold til artikel 32, stk. 1a, skal infrastrukturforvalterne
  over for tilsynsorganet påvise en togtjenestes kapacitet til at betale tillæg i henhold til artikel 32, stk. 1
  .

  , hvor det fastsættes, at hver enkelt af de tjenester, der er anført under et enkelt af følgende punkter,

  Hvis infrastrukturforvalterne pålægger tillæg
  , skal tilhøre forskellige

  de udarbejde en liste over
  markedssegmenter:

  , som tilsynsorganet først skal godkende.









  a) | passagertransport vs. godstransport |
| --- | --- | --- |

3.

Infrastrukturforvalterne skal
  definere homogene markedssegmenter og tilsvarende tillæg i betydningen i artikel 32, stk. 1, på grundlag af en markedsundersøgelse og efter høring af ansøgerne. Med undtagelse af transport i henhold til artikel 32, stk. 1a, skal infrastrukturforvalterne
  over for tilsynsorganet påvise en togtjenestes kapacitet til at betale tillæg i henhold til artikel 32, stk. 1
  .

  , hvor det fastsættes, at hver enkelt af de tjenester, der er anført under et enkelt af følgende punkter,

  Hvis infrastrukturforvalterne pålægger tillæg
  , skal tilhøre forskellige

  de udarbejde en liste over
  markedssegmenter:

  , som tilsynsorganet først skal godkende.

a)

passagertransport vs. godstransport

| b) | tog, som fragter farligt gods, vs. andre godstog |
| --- | --- |

b)

tog, som fragter farligt gods, vs. andre godstog

| c) | indenlandske vs. internationale tjenester |
| --- | --- |

c)

indenlandske vs. internationale tjenester

| d) | kombineret transport vs. direkte tog |
| --- | --- |

d)

kombineret transport vs. direkte tog

| e) | bymæssig eller regional passagertransport vs. mellembys passagertransport |
| --- | --- |

e)

bymæssig eller regional passagertransport vs. mellembys passagertransport

| f) | bloktog vs. vognladningstog |
| --- | --- |

f)

bloktog vs. vognladningstog

| g) | fast vs. lejlighedsvis togdrift.
  [Ændring 127] |
| --- | --- |

g)

fast vs. lejlighedsvis togdrift.
  [Ændring 127]

| 4. | Præstationsordningen, jf. artikel 35, baseres på følgende grundlæggende principper:







  a) | for at opnå et aftalt niveau af servicekvalitet og undgå at bringe en tjenestes økonomiske levedygtighed i fare aftaler infrastrukturforvalteren efter tilsynsorganets godkendelse med ansøgerne de vigtigste parametre for præstationsordningen, navnlig værdien af forsinkelser, tærsklerne for skyldige betalinger under præstationsordningen vedrørende både individuelle togkørsler og alle en jerbanevirksomheds togkørsler i en given periode
  [Ændring 128] |
| --- | --- | --- |

4.

Præstationsordningen, jf. artikel 35, baseres på følgende grundlæggende principper:

a)

for at opnå et aftalt niveau af servicekvalitet og undgå at bringe en tjenestes økonomiske levedygtighed i fare aftaler infrastrukturforvalteren efter tilsynsorganets godkendelse med ansøgerne de vigtigste parametre for præstationsordningen, navnlig værdien af forsinkelser, tærsklerne for skyldige betalinger under præstationsordningen vedrørende både individuelle togkørsler og alle en jerbanevirksomheds togkørsler i en given periode
  [Ændring 128]

| b) | infrastrukturforvalteren meddeler mindst fem dage før togkørslen jernbanevirksomhederne den køreplan, ud fra hvilken forsinkelser vil blive beregnet
  [Ændring 129] |
| --- | --- |

b)

infrastrukturforvalteren meddeler mindst fem dage før togkørslen jernbanevirksomhederne den køreplan, ud fra hvilken forsinkelser vil blive beregnet
  [Ændring 129]

| c) | alle forsinkelser skal tilskrives en af følgende kategorier og underkategorier af forsinkelser:






  1. | drifts-/planlægningsforvaltning, som kan tilskrives infrastrukturforvalteren






  1.1. | udarbejdelse af køreplan |
| --- | --- | --- | --- |

c)

alle forsinkelser skal tilskrives en af følgende kategorier og underkategorier af forsinkelser:

1.

drifts-/planlægningsforvaltning, som kan tilskrives infrastrukturforvalteren

1.1.

udarbejdelse af køreplan

| 1.2. | oprangering |
| --- | --- |

1.2.

oprangering

| 1.3. | fejl i driftsprocedure |
| --- | --- |

1.3.

fejl i driftsprocedure

| 1.4. | ukorrekt anvendelse af prioritetsregler |
| --- | --- |

1.4.

ukorrekt anvendelse af prioritetsregler

| 1.5. | personale |
| --- | --- |

1.5.

personale

| 1.6. | andre årsager |
| --- | --- |

1.6.

andre årsager

| 2. | infrastrukturanlæg, der kan tilskrives infrastrukturforvalteren






  2.1. | signalanlæg |
| --- | --- | --- |

2.

infrastrukturanlæg, der kan tilskrives infrastrukturforvalteren

2.1.

signalanlæg

| 2.2. | signalanlæg ved niveauoverkørsler |
| --- | --- |

2.2.

signalanlæg ved niveauoverkørsler

| 2.3. | telekommunikationsanlæg |
| --- | --- |

2.3.

telekommunikationsanlæg

| 2.4. | strømforsyningsudstyr |
| --- | --- |

2.4.

strømforsyningsudstyr

| 2.5. | spor |
| --- | --- |

2.5.

spor

| 2.6. | strukturer |
| --- | --- |

2.6.

strukturer

| 2.7. | personale |
| --- | --- |

2.7.

personale

| 2.8. | andre årsager |
| --- | --- |

2.8.

andre årsager

| 3. | årsager i forbindelse med anlægsarbejde, der kan tilskrives infrastrukturforvalteren






  3.1. | planlagt bygge- og anlægsarbejde |
| --- | --- | --- |

3.

årsager i forbindelse med anlægsarbejde, der kan tilskrives infrastrukturforvalteren

3.1.

planlagt bygge- og anlægsarbejde

| 3.2. | uregelmæssigheder i udførelsen af bygge- og anlægsarbejde |
| --- | --- |

3.2.

uregelmæssigheder i udførelsen af bygge- og anlægsarbejde

| 3.3. | hastighedsbegrænsning på grund af defekt spor |
| --- | --- |

3.3.

hastighedsbegrænsning på grund af defekt spor

| 3.4. | andre årsager |
| --- | --- |

3.4.

andre årsager

| 4. | årsager, der kan tilskrives andre infrastrukturforvaltere






  4.1. | forårsaget af foregående infrastrukturforvalter |
| --- | --- | --- |

4.

årsager, der kan tilskrives andre infrastrukturforvaltere

4.1.

forårsaget af foregående infrastrukturforvalter

| 4.2. | forårsaget af næste infrastrukturforvalter |
| --- | --- |

4.2.

forårsaget af næste infrastrukturforvalter

| 5. | kommercielle årsager, der kan tilskrives jernbanevirksomheden






  5.1. | overskridelse af standsetid |
| --- | --- | --- |

5.

kommercielle årsager, der kan tilskrives jernbanevirksomheden

5.1.

overskridelse af standsetid

| 5.2. | anmodning fra jernbanevirksomheden |
| --- | --- |

5.2.

anmodning fra jernbanevirksomheden

| 5.3. | læsning |
| --- | --- |

5.3.

læsning

| 5.4. | uregelmæssigheder i forbindelse med lastning |
| --- | --- |

5.4.

uregelmæssigheder i forbindelse med lastning

| 5.5. | kommerciel klargøring af tog |
| --- | --- |

5.5.

kommerciel klargøring af tog

| 5.6. | personale |
| --- | --- |

5.6.

personale

| 5.7. | andre årsager |
| --- | --- |

5.7.

andre årsager

| 6. | rullende materiel, der kan tilskrives jernbanevirksomheden






  6.1. | planlægning/omlægning af vagtskema |
| --- | --- | --- |

6.

rullende materiel, der kan tilskrives jernbanevirksomheden

6.1.

planlægning/omlægning af vagtskema

| 6.2. | oprangering foretaget af jernbanevirksomhed |
| --- | --- |

6.2.

oprangering foretaget af jernbanevirksomhed

| 6.3. | problemer vedrørende passagervogne |
| --- | --- |

6.3.

problemer vedrørende passagervogne

| 6.4. | problemer vedrørende vogne (godstransport) |
| --- | --- |

6.4.

problemer vedrørende vogne (godstransport)

| 6.5. | problemer vedrørende vogne, lokomotiver og jernbanevogne |
| --- | --- |

6.5.

problemer vedrørende vogne, lokomotiver og jernbanevogne

| 6.6. | personale |
| --- | --- |

6.6.

personale

| 6.7. | andre årsager |
| --- | --- |

6.7.

andre årsager

| 7. | årsager, der kan tilskrives andre jernbanevirksomheder






  7.1. | forårsaget af næste jernbanevirksomhed |
| --- | --- | --- |

7.

årsager, der kan tilskrives andre jernbanevirksomheder

7.1.

forårsaget af næste jernbanevirksomhed

| 7.2. | forårsaget af foregående jernbanevirksomhed |
| --- | --- |

7.2.

forårsaget af foregående jernbanevirksomhed

| 8. | eksterne årsager, der hverken kan tilskrives infrastrukturforvalter eller jernbanevirksomhed






  8.1. | strejke |
| --- | --- | --- |

8.

eksterne årsager, der hverken kan tilskrives infrastrukturforvalter eller jernbanevirksomhed

8.1.

strejke

| 8.2. | administrative formaliteter |
| --- | --- |

8.2.

administrative formaliteter

| 8.3. | ekstern påvirkning |
| --- | --- |

8.3.

ekstern påvirkning

| 8.4. | konsekvenser af vejr- og naturårsager |
| --- | --- |

8.4.

konsekvenser af vejr- og naturårsager

| 8.5. | forsinkelse på grund af eksterne årsager på efterfølgende net |
| --- | --- |

8.5.

forsinkelse på grund af eksterne årsager på efterfølgende net

| 8.6. | andre årsager |
| --- | --- |

8.6.

andre årsager

| 9. | sekundære årsager, der hverken kan tilskrives infrastrukturforvalter eller jernbanevirksomhed






  9.1. | farlige hændelser, ulykker og farer |
| --- | --- | --- |

9.

sekundære årsager, der hverken kan tilskrives infrastrukturforvalter eller jernbanevirksomhed

9.1.

farlige hændelser, ulykker og farer

| 9.2. | optaget spor forårsaget af samme togs forsinkelse |
| --- | --- |

9.2.

optaget spor forårsaget af samme togs forsinkelse

| 9.3. | optaget spor forårsaget af et andet togs forsinkelse |
| --- | --- |

9.3.

optaget spor forårsaget af et andet togs forsinkelse

| 9.4. | kørsel i ring |
| --- | --- |

9.4.

kørsel i ring

| 9.5. | forbindelse |
| --- | --- |

9.5.

forbindelse

| 9.6. | behov for yderligere undersøgelse |
| --- | --- |

9.6.

behov for yderligere undersøgelse

| d) | når det er muligt, skal forsinkelserne kun tilskrives en enkelt organisation, både hvad angår ansvaret for at forårsage afbrydelsen og muligheden for at genetablere normale trafikforhold |
| --- | --- |

d)

når det er muligt, skal forsinkelserne kun tilskrives en enkelt organisation, både hvad angår ansvaret for at forårsage afbrydelsen og muligheden for at genetablere normale trafikforhold

| e) | ved beregningen af betalinger skal der tages hensyn til den gennemsnitlige forsinkelse for togdrift, der er underlagt lignende regularitetskrav |
| --- | --- |

e)

ved beregningen af betalinger skal der tages hensyn til den gennemsnitlige forsinkelse for togdrift, der er underlagt lignende regularitetskrav

| f) | infrastrukturforvalteren skal hurtigst muligt underrette jernbanevirksomhederne om beregningen af skyldige betalinger under præstationsordningen. Denne beregning skal omfatte alle forsinkede togkørsler inden for en periode på højst en måned. |
| --- | --- |

f)

infrastrukturforvalteren skal hurtigst muligt underrette jernbanevirksomhederne om beregningen af skyldige betalinger under præstationsordningen. Denne beregning skal omfatte alle forsinkede togkørsler inden for en periode på højst en måned.

| g) | med forbehold af de gældende klageprocedurer og bestemmelserne i artikel 50 skal der i tilfælde af tvister om præstationsordningen oprettes et tvistbilæggelsessystem til hurtig afgørelse af sådanne tvister. Hvis dette system anvendes, skal der træffes en afgørelse inden for en frist på ti arbejdsdage
  [Ændring 130] |
| --- | --- |

g)

med forbehold af de gældende klageprocedurer og bestemmelserne i artikel 50 skal der i tilfælde af tvister om præstationsordningen oprettes et tvistbilæggelsessystem til hurtig afgørelse af sådanne tvister. Hvis dette system anvendes, skal der træffes en afgørelse inden for en frist på ti arbejdsdage
  [Ændring 130]

| h) | en gang om året offentliggør infrastrukturforvalteren det årlige gennemsnitlige servicekvalitetsniveau, jernbanevirksomhederne har opnået, på grundlag af de vigtigste aftalte parametre i præstationsordningen.
  [Ændring 131] |
| --- | --- |

h)

en gang om året offentliggør infrastrukturforvalteren det årlige gennemsnitlige servicekvalitetsniveau, jernbanevirksomhederne har opnået, på grundlag af de vigtigste aftalte parametre i præstationsordningen.
  [Ændring 131]

| 5. | Den midlertidige reduktion af infrastrukturafgifter for ETCS-udstyrede tog, jf. artikel 32, stk. 3, fastsættes således: | For godstransport:















  År | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rabatter | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  15 % | 5 %



  10 % | 5 %



  8 % | 5 %



  6 % | 5 %



  4 % | 5 %



  3 % | 5 %



  3 % |

5.

Den midlertidige reduktion af infrastrukturafgifter for ETCS-udstyrede tog, jf. artikel 32, stk. 3, fastsættes således:

For godstransport:

År

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Rabatter

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

15 %

5 %

10 %

5 %

8 %

5 %

6 %

5 %

4 %

5 %

3 %

5 %

3 %

| | For passagertransport: ]
















  År | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rabatter | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 5 %



  8 % | 5 %



  6 % | 5 % | 5 %



  4 % | 5 %



  2 % |

For passagertransport: ]

År

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Rabatter

10 %

10 %

10 %

10 %

10 %

5 %

8 %

5 %

6 %

5 %

5 %

4 %

5 %

2 %

[Ændring 132]

---

(1)  EUT L 37 af 8.2.2006, s. 1.

Onsdag den 16. november 2011BILAG IX

Plan for tildelingsprocessen

(jf. artikel 43)

| 1. | Køreplanen fastlægges én gang hvert kalenderår. |
| --- | --- |

1.

Køreplanen fastlægges én gang hvert kalenderår.

| 2. | Overgangen til ny køreplan finder sted ved midnat den anden lørdag i december. Hvis der foretages en ændring eller tilpasning efter vinteren, eventuelt af hensyn til ændringer i køreplanerne for den regionale passagertrafik, sættes den i værk den anden lørdag i juni og med andre intervaller mellem disse datoer, som måtte være nødvendige. Infrastrukturforvalterne kan sammen vælge andre datoer og underretter i så fald Kommissionen, hvis den internationale trafik berøres. |
| --- | --- |

2.

Overgangen til ny køreplan finder sted ved midnat den anden lørdag i december. Hvis der foretages en ændring eller tilpasning efter vinteren, eventuelt af hensyn til ændringer i køreplanerne for den regionale passagertrafik, sættes den i værk den anden lørdag i juni og med andre intervaller mellem disse datoer, som måtte være nødvendige. Infrastrukturforvalterne kan sammen vælge andre datoer og underretter i så fald Kommissionen, hvis den internationale trafik berøres.

| 3. | Sidste frist for indgivelse af ansøgninger om infrastrukturkapacitet, der skal indarbejdes i køreplanen, er 12 måneder før køreplanen træder i kraft. |
| --- | --- |

3.

Sidste frist for indgivelse af ansøgninger om infrastrukturkapacitet, der skal indarbejdes i køreplanen, er 12 måneder før køreplanen træder i kraft.

| 4. | Senest 11 måneder før køreplanen træder i kraft, sikrer infrastrukturforvalterne, at der er etableret foreløbige internationale kanaler i samarbejde med andre relevante infrastrukturforvaltere. Infrastrukturforvaltere sikrer, at disse kanaler respekteres i videst muligt omfang under den resterende del af processen. |
| --- | --- |

4.

Senest 11 måneder før køreplanen træder i kraft, sikrer infrastrukturforvalterne, at der er etableret foreløbige internationale kanaler i samarbejde med andre relevante infrastrukturforvaltere. Infrastrukturforvaltere sikrer, at disse kanaler respekteres i videst muligt omfang under den resterende del af processen.

| 5. | Senest fire måneder efter sidste frist for de godkendte ansøgeres afgivelse af bud udarbejder infrastrukturforvalteren et udkast til køreplan. |
| --- | --- |

5.

Senest fire måneder efter sidste frist for de godkendte ansøgeres afgivelse af bud udarbejder infrastrukturforvalteren et udkast til køreplan.

Onsdag den 16. november 2011BILAG X

Forskriftsmæssige regnskaber, der skal forelægges tilsynsorganet

(jf. artikel 56, stk. 8)

De forskriftsmæssige regnskaber, der i henhold til artikel 56, stk. 8, skal forelægges tilsynsorganet, skal mindst indeholde følgende elementer:

1.   Adskilte regnskaber

De forskriftsmæssige regnskaber, der skal forelægges af infrastrukturforvaltere og alle virksomheder eller andre enheder, der udfører eller indgår i forskellige kategorier af jernbanetransport, eller som modtager offentlige midler, skal

| a) | omfatte separate driftsregnskaber og balancer for gods-, passager- og infrastrukturforvaltningsaktiviteter |
| --- | --- |

a)

omfatte separate driftsregnskaber og balancer for gods-, passager- og infrastrukturforvaltningsaktiviteter

| b) | indeholde detaljerede oplysninger om individuelle kilder og anvendelse af offentlige midler og andre former for kompensation på gennemskuelig og udførlig vis, omfattende en detaljeret gennemgang af virksomhedernes pengestrømme, således at det kan fastlås, hvordan disse offentlige midler og andre former for kompensation er blevet anvendt |
| --- | --- |

b)

indeholde detaljerede oplysninger om individuelle kilder og anvendelse af offentlige midler og andre former for kompensation på gennemskuelig og udførlig vis, omfattende en detaljeret gennemgang af virksomhedernes pengestrømme, således at det kan fastlås, hvordan disse offentlige midler og andre former for kompensation er blevet anvendt

| c) | omfatte omkostnings- og profitkategorier, der gør det muligt at fastslå, om der har fundet krydssubsidiering sted mellem disse forskellige aktiviteter i overensstemmelse med tilsynsorganets krav

  kravene i artikel 6, og som tilsynsorganet finder nødvendigt og rimeligt

  [Ændring 133] |
| --- | --- |

c)

omfatte omkostnings- og profitkategorier, der gør det muligt at fastslå, om der har fundet krydssubsidiering sted mellem disse forskellige aktiviteter i overensstemmelse med tilsynsorganets krav

  kravene i artikel 6, og som tilsynsorganet finder nødvendigt og rimeligt

  [Ændring 133]

| d) | indeholde oplysninger, der opfylder de detaljeringskrav, som tilsynsorganet finder det nødvendigt og rimeligt at stille |
| --- | --- |

d)

indeholde oplysninger, der opfylder de detaljeringskrav, som tilsynsorganet finder det nødvendigt og rimeligt at stille

| e) | være ledsaget af et dokument med en redegørelse for den metode, der er benyttet til at fordele omkostninger på de forskellige aktiviteter. |
| --- | --- |

e)

være ledsaget af et dokument med en redegørelse for den metode, der er benyttet til at fordele omkostninger på de forskellige aktiviteter.

I de tilfælde hvor den regulerede virksomhed udgør en del af en koncernstruktur, skal der udarbejdes forskriftsmæssige regnskaber for koncernen som helhed samt for hvert datterselskab. Desuden skal de forskriftsmæssige regnskaber indeholde fuldstændige oplysninger om selskabsinterne betalinger, således at det kan sikres, at de offentlige midler er blevet anvendt korrekt.

2.   Overvågning af afgifter for sporadgang

De forskriftsmæssige regnskaber, som infrastrukturforvalterne skal forelægge tilsynsorganerne, skal

| a) | indeholde forskellige omkostningskategorier og navnlig tilstrækkelige oplysninger om marginale/direkte omkostninger i forbindelse med forskellige tjenester eller grupper af tjenester, således at infrastrukturafgifterne kan overvåges |
| --- | --- |

a)

indeholde forskellige omkostningskategorier og navnlig tilstrækkelige oplysninger om marginale/direkte omkostninger i forbindelse med forskellige tjenester eller grupper af tjenester, således at infrastrukturafgifterne kan overvåges

| b) | indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at de individuelle afgifter, der er betalt for tjenester (eller grupper af tjenester), kan overvåges; hvis tilsynsorganet kræver det, skal disse oplysninger også indeholde data om mængder af individuelle tjenester, priser for individuelle tjenester og samlede indtægter for individuelle tjenester, som interne og eksterne kunder har betalt for |
| --- | --- |

b)

indeholde tilstrækkelige oplysninger til, at de individuelle afgifter, der er betalt for tjenester (eller grupper af tjenester), kan overvåges; hvis tilsynsorganet kræver det, skal disse oplysninger også indeholde data om mængder af individuelle tjenester, priser for individuelle tjenester og samlede indtægter for individuelle tjenester, som interne og eksterne kunder har betalt for

| c) | angive omkostninger og indtægter for individuelle tjenester (eller grupper af tjenester), idet der anvendes den relevante omkostningsmetode, som tilsynsorganet kræver, til at identificere potentielt konkurrencefordrejende prisfastsættelse (krydssubsidiering, underbudspriser og overpriser). |
| --- | --- |

c)

angive omkostninger og indtægter for individuelle tjenester (eller grupper af tjenester), idet der anvendes den relevante omkostningsmetode, som tilsynsorganet kræver, til at identificere potentielt konkurrencefordrejende prisfastsættelse (krydssubsidiering, underbudspriser og overpriser).

3.   Oplysninger om finansielle resultater

De forskriftsmæssige regnskaber, som infrastrukturforvalterne skal forelægge tilsynsorganerne, skal omfatte

| a) | en erklæring om finansielle resultater |
| --- | --- |

a)

en erklæring om finansielle resultater

| b) | en sammenfattet udgiftsopgørelse |
| --- | --- |

b)

en sammenfattet udgiftsopgørelse

| c) | en opgørelse over vedligeholdelsesudgifter |
| --- | --- |

c)

en opgørelse over vedligeholdelsesudgifter

| d) | en opgørelse over driftsudgifter |
| --- | --- |

d)

en opgørelse over driftsudgifter

| e) | en indtægtsopgørelse |
| --- | --- |

e)

en indtægtsopgørelse

| f) | ledsagende noter, der uddyber og forklarer opgørelserne, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

f)

ledsagende noter, der uddyber og forklarer opgørelserne, hvor dette er relevant.

4.   Andre spørgsmål

I infrastrukturforvalternes tilfælde revideres de forskriftsmæssige regnskaber af en uafhængig revisor. Revisors erklæring vedlægges som bilag til de forskriftsmæssige regnskaber.

De forskriftsmæssige regnskaber skal indeholde driftsregnskaber og balancer og skal være afstemt med selskabets vedtægtsbestemte regnskaber, og der skal forelægges forklaringer for alle afstemte poster.

Onsdag den 16. november 2011BILAG XI

Del A

Ophævede direktiver med ændringer

(jf. artikel 67)

| Rådets direktiv 91/440/EØF
  (EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25) | |
| --- | --- |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF
  (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/51/EF
  (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 164) | |
| Rådets direktiv 2006/103/EF
  (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 344) | Kun bilagets punkt B |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/58/EF
  (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 44) | Kun artikel 1 |
| Rådets direktiv 95/18/EF
  (EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF
  (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF
  (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44) | Kun artikel 29 |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF
  (EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29) | |
| Kommissionens beslutning 2002/844/EF
  (EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30) | |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF
  (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44) | Kun artikel 30 |
| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/58/EF
  (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 44) | Kun artikel 2 |

Rådets direktiv 91/440/EØF

(EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/12/EF

(EFT L 75 af 15.3.2001, s. 1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/51/EF

(EUT L 164 af 30.4.2004, s. 164)

Rådets direktiv 2006/103/EF

(EUT L 363 af 20.12.2006, s. 344)

Kun bilagets punkt B

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/58/EF

(EUT L 315 af 3.12.2007, s. 44)

Kun artikel 1

Rådets direktiv 95/18/EF

(EFT L 143 af 27.6.1995, s. 70)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/13/EF

(EFT L 75 af 15.3.2001, s. 26)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF

(EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44)

Kun artikel 29

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF

(EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29)

Kommissionens beslutning 2002/844/EF

(EFT L 289 af 26.10.2002, s. 30)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF

(EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44)

Kun artikel 30

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/58/EF

(EUT L 315 af 3.12.2007, s. 44)

Kun artikel 2

Del B

Frister for gennemførelse i national ret

(jf. artikel 67)

| Direktiv | Frist for gennemførelse |
| --- | --- |
| 91/440/EØF | 1. januar 1993 |
| 95/18/EF | 27. juni 1997 |
| 2001/12/EF | 15. marts 2003 |
| 2001/13/EF | 15. marts 2003 |
| 2001/14/EF | 15. marts 2003 |
| 2004/49/EF | 30. april 2006 |
| 2004/51/EF | 31. december 2005 |
| 2006/103/EF | 1. januar 2007 |
| 2007/58/EF | 4. juni 2009 |

Direktiv

Frist for gennemførelse

91/440/EØF

1. januar 1993

95/18/EF

27. juni 1997

2001/12/EF

15. marts 2003

2001/13/EF

15. marts 2003

2001/14/EF

15. marts 2003

2004/49/EF

30. april 2006

2004/51/EF

31. december 2005

2006/103/EF

1. januar 2007

2007/58/EF

4. juni 2009

Onsdag den 16. november 2011BILAG XII

Sammenligningstabel

| Direktiv 91/440/EØF | Direktiv 95/18/EF | Direktiv 2001/14/EF | Nærværende direktiv |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 2, stk. 1 | Artikel 1, stk. 1 | Artikel 1, stk. 1, første afsnit | Artikel 1, stk. 1 |
| | | Artikel 1, stk. 2 | Artikel 1, stk. 2 |
| Artikel 2, stk. 2 | | | Artikel 2, stk. 1 |
| | Artikel 1, stk. 2 | | Artikel 2, stk. 2 |
| | | Artikel 1, stk. 3 | Artikel 2, stk. 3 |
| Artikel 2, stk. 3 | Artikel 1, stk. 3 | Artikel 1, stk. 4 | Artikel 2, stk. 4 |
| Artikel 2, stk. 4 | | | Artikel 2, stk. 5 |
| Artikel 3 | | | Artikel 3, stk. 1 til 8 |
| | Artikel 2, litra b) og c) | | Artikel 3, stk. 9 og 10 |
| | | Artikel 2 | Artikel 3, stk. 11 til 21 |
| Artikel 4 | | | Artikel 4 |
| Artikel 5 | | | Artikel 5 |
| Artikel 6, stk. 1 og 2 | | | Artikel 6, stk. 1 og 2 |
| Artikel 9, stk. 4 | | | Artikel 6, stk. 3 |
| Artikel 6, stk. 1, andet afsnit | | | Artikel 6, stk. 4 |
| Artikel 6, stk. 3 | | | Artikel 7, stk. 1 |
| | | Artikel 4, stk. 2, og artikel 14, stk. 2 | Artikel 7, stk. 2 |
| Artikel 7, stk. 1, 3 og 4 | | | Artikel 8, stk. 1, 2 og 3 |
| | | Artikel 6, stk. 1 | Artikel 8, stk. 4 |
| Artikel 9, stk. 1 og 2 | | | Artikel 9, stk. 1 og 2 |
| Artikel 10, stk. 3 og3a | | | Artikel 10, stk. 1 og stk. 2, første, andet og tredje afsnit |
| Artikel 10, stk. 3b | | | Artikel 11, stk. 1, 2 og 3 |
| | | | Artikel 11, stk. 4 |
| Artikel 10, stk. 3c og 3e | | | Artikel 11, stk. 5 og 6 |
| Artikel 10, stk. 3f | | | Artikel 12 |
| | | Artikel 5 | Artikel 13 |
| | | | Artikel 14 |
| Artikel 10b | | | Artikel 15 |
| | Artikel 3 | | Artikel 16 |
| | Artikel 4, stk. 1 til 4 | | Artikel 17, stk. 1 til 4 |
| | Artikel 5 | | Artikel 18 |
| | Artikel 6 | | Artikel 19 |
| | Artikel 7 | | Artikel 20 |
| | Artikel 8 | | Artikel 21 |
| | Artikel 9 | | Artikel 22 |
| | Artikel 4, stk. 5 | | Artikel 23, stk. 1 |
| | Artikel 10 | | Artikel 23, stk. 2 og 3 |
| | Artikel 11 | | Artikel 24 |
| | Artikel 15 | | Artikel 25 |
| | | Artikel 1, stk. 1, andet afsnit | Artikel 26 |
| | | Artikel 3 | Artikel 27 |
| Artikel 10, stk. 5 | | | Artikel 28 |
| | | Artikel 4, stk. 1 og stk. 3 til 6 | Artikel 29 |
| | | Artikel 6, stk. 2 til 5 | Artikel 30 |
| | | Artikel 7 | Artikel 31 |
| | | Artikel 8 | Artikel 32 |
| | | Artikel 9 | Artikel 33 |
| | | Artikel 10 | Artikel 34 |
| | | Artikel 11 | Artikel 35 |
| | | Artikel 12 | Artikel 36 |
| | | Artikel 13 | Artikel 38 |
| | | Artikel 14, stk. 1 og 3 | Artikel 39 |
| | | Artikel 15 | Artikel 40 |
| | | Artikel 16 | Artikel 41 |
| | | Artikel 17 | Artikel 42 |
| | | Artikel 18 | Artikel 43 |
| | | Artikel 19 | Artikel 44 |
| | | Artikel 20, stk. 1, 2 og 3 | Artikel 45, stk. 1, 2 og 3 |
| | | | Artikel 45, stk. 4 |
| | | Artikel 20, stk. 4 | Artikel 45, stk. 5 |
| | | Artikel 21 | Artikel 46 |
| | | Artikel 22 | Artikel 47 |
| | | Artikel 23 | Artikel 48 |
| | | Artikel 24 | Artikel 49 |
| | | Artikel 25 | Artikel 50 |
| | | Artikel 26 | Artikel 51 |
| | | Artikel 27 | Artikel 52 |
| | | Artikel 28 | Artikel 53 |
| | | Artikel 29 | Artikel 54 |
| | | Artikel 30, stk. 1 | Artikel 55 |
| | | Artikel 30, stk. 2 | Artikel 56, stk. 1 |
| | | Artikel 31 | Artikel 57 |
| Artikel 12 | | | Artikel 58 |
| Artikel 14a | | Artikel 33, stk. 1, 2 og 3 | Artikel 59 |
| | | | Artikel 60 |
| | | | Artikel 61 |
| | | | Artikel 62 |
| Artikel 11 | | Artikel 34 | Artikel 63 |
| Artikel 11a | | Artikel 35, stk. 1, 2 og 3 | Artikel 64 |
| Artikel 10, stk. 9 | | | Artikel 65 |
| | | Artikel 38 | Artikel 66 |
| | | | Artikel 67 |
| | Artikel 17 | Artikel 39 | Artikel 68 |
| Artikel 16 | Artikel 18 | Artikel 40 | Artikel 69 |
| | | | Bilag I |
| Bilag II | | | Bilag II |
| | | Bilag II | Bilag III |
| | | | Bilag IV |
| | Bilag | | Bilag V |
| | | Bilag I | Bilag VI |
| | | | Bilag VII |
| | | | Bilag VIII |
| | | Bilag III | Bilag IX |
| | | | Bilag X |

Direktiv 91/440/EØF

Direktiv 95/18/EF

Direktiv 2001/14/EF

Nærværende direktiv

Artikel 2, stk. 1

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 1, første afsnit

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1, stk. 2

Artikel 1, stk. 2

Artikel 2, stk. 2

Artikel 2, stk. 1

Artikel 1, stk. 2

Artikel 2, stk. 2

Artikel 1, stk. 3

Artikel 2, stk. 3

Artikel 2, stk. 3

Artikel 1, stk. 3

Artikel 1, stk. 4

Artikel 2, stk. 4

Artikel 2, stk. 4

Artikel 2, stk. 5

Artikel 3

Artikel 3, stk. 1 til 8

Artikel 2, litra b) og c)

Artikel 3, stk. 9 og 10

Artikel 2

Artikel 3, stk. 11 til 21

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6, stk. 1 og 2

Artikel 6, stk. 1 og 2

Artikel 9, stk. 4

Artikel 6, stk. 3

Artikel 6, stk. 1, andet afsnit

Artikel 6, stk. 4

Artikel 6, stk. 3

Artikel 7, stk. 1

Artikel 4, stk. 2, og artikel 14, stk. 2

Artikel 7, stk. 2

Artikel 7, stk. 1, 3 og 4

Artikel 8, stk. 1, 2 og 3

Artikel 6, stk. 1

Artikel 8, stk. 4

Artikel 9, stk. 1 og 2

Artikel 9, stk. 1 og 2

Artikel 10, stk. 3 og3a

Artikel 10, stk. 1 og stk. 2, første, andet og tredje afsnit

Artikel 10, stk. 3b

Artikel 11, stk. 1, 2 og 3

Artikel 11, stk. 4

Artikel 10, stk. 3c og 3e

Artikel 11, stk. 5 og 6

Artikel 10, stk. 3f

Artikel 12

Artikel 5

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 10b

Artikel 15

Artikel 3

Artikel 16

Artikel 4, stk. 1 til 4

Artikel 17, stk. 1 til 4

Artikel 5

Artikel 18

Artikel 6

Artikel 19

Artikel 7

Artikel 20

Artikel 8

Artikel 21

Artikel 9

Artikel 22

Artikel 4, stk. 5

Artikel 23, stk. 1

Artikel 10

Artikel 23, stk. 2 og 3

Artikel 11

Artikel 24

Artikel 15

Artikel 25

Artikel 1, stk. 1, andet afsnit

Artikel 26

Artikel 3

Artikel 27

Artikel 10, stk. 5

Artikel 28

Artikel 4, stk. 1 og stk. 3 til 6

Artikel 29

Artikel 6, stk. 2 til 5

Artikel 30

Artikel 7

Artikel 31

Artikel 8

Artikel 32

Artikel 9

Artikel 33

Artikel 10

Artikel 34

Artikel 11

Artikel 35

Artikel 12

Artikel 36

Artikel 13

Artikel 38

Artikel 14, stk. 1 og 3

Artikel 39

Artikel 15

Artikel 40

Artikel 16

Artikel 41

Artikel 17

Artikel 42

Artikel 18

Artikel 43

Artikel 19

Artikel 44

Artikel 20, stk. 1, 2 og 3

Artikel 45, stk. 1, 2 og 3

Artikel 45, stk. 4

Artikel 20, stk. 4

Artikel 45, stk. 5

Artikel 21

Artikel 46

Artikel 22

Artikel 47

Artikel 23

Artikel 48

Artikel 24

Artikel 49

Artikel 25

Artikel 50

Artikel 26

Artikel 51

Artikel 27

Artikel 52

Artikel 28

Artikel 53

Artikel 29

Artikel 54

Artikel 30, stk. 1

Artikel 55

Artikel 30, stk. 2

Artikel 56, stk. 1

Artikel 31

Artikel 57

Artikel 12

Artikel 58

Artikel 14a

Artikel 33, stk. 1, 2 og 3

Artikel 59

Artikel 60

Artikel 61

Artikel 62

Artikel 11

Artikel 34

Artikel 63

Artikel 11a

Artikel 35, stk. 1, 2 og 3

Artikel 64

Artikel 10, stk. 9

Artikel 65

Artikel 38

Artikel 66

Artikel 67

Artikel 17

Artikel 39

Artikel 68

Artikel 16

Artikel 18

Artikel 40

Artikel 69

Bilag I

Bilag II

Bilag II

Bilag II

Bilag III

Bilag IV

Bilag

Bilag V

Bilag I

Bilag VI

Bilag VII

Bilag VIII

Bilag III

Bilag IX

Bilag X

---

Torsdag den 17. november 2011

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/274 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/274

---

Torsdag den 17. november 2011Program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik ***I

P7_TA(2011)0508

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. november 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik (KOM(2010)0494 - C7-0292/2010 - 2010/0257(COD))

2013/C 153 E/42

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0494), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0494),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 43, stk. 2, artikel 74, artikel 77, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175, artikel 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, og artikel 195, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 43, stk. 2, artikel 74, artikel 77, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175, artikel 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, og artikel 195, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0292/2010),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. februar 2011 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. februar 2011 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 27. januar 2011 (2) |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 27. januar 2011 (2)

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 6. oktober 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 6. oktober 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og 37,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Fiskeriudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Fiskeriudvalget, Budgetudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A7-0163/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

3.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 107 af 6.4.2011, s. 64.

(2)  EUT C 104 af 2.4.2011, s. 47.

---

Torsdag den 17. november 2011P7_TC1-COD(2010)0257

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 17. november 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1255/2011)

---

Torsdag den 17. november 2011BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

I henhold til artikel 9 er finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for støtte til videreudvikling af den integrerede EU-havpolitik for perioden 2011-2013 fastlagt til 40 000 000 EUR. Denne ramme sammensættes af 23 140 000 EUR, der tages fra 2011-budgettet uden at trække på den til rådighed værende margen i udgiftsområde 2 i den flerårige finansielle ramme, og 16 660 000 EUR, inklusive en bevilling til teknisk bistand, der er opført i budgetforslaget og accepteret af Rådet under dets behandling af 2012-budgettet, samt et yderligere beløb på 200 000 EUR til teknisk bistand, der skal opføres i 2013-budgettet.

Til det formål vil det være nødvendigt at ændre 2011-budgettet med henblik på at oprette den nødvendige kontoplan og opføre bevillingerne i reserven. De vedtagne budgetter for 2012 og 2013 vil skulle indeholde de for disse to år relevante beløb.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet

Europa-Parlamentet og Rådet udelukker ikke muligheden for at indsætte bestemmelser om delegerede retsakter i kommende programmer efter 2013 på grundlag af relevante forslag fra Kommissionen.

---

| 31.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 153/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 153/275

---

Torsdag den 17. november 2011Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område *

P7_TA(2011)0509

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. november 2011 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (KOM(2011)0072 - C7-0077/2011 - 2011/0046(NLE))

2013/C 153 E/43

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0072), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2011)0072),

| — | der henviser til artikel 7 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0077/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0360/2011),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | mener, at det primære referencegrundlag, der er anført i forslaget til retsakt, er uforeneligt med loftet for udgiftsområde 1a i den aktuelle flerårige finansielle ramme for perioden 2007-2013 (FFR); noterer sig Kommissionens forslag (1) om ændring af den gældende flerårige finansielle ramme i overensstemmelse med punkt 21-23 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2) (IIA) med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektet i perioden 2012-2013; er rede til at indlede forhandlinger med den anden af budgetmyndighedens to parter i henhold til alle midler i IIA med henblik på at indgå en hurtig aftale om finansiering af Euratomforskningsprogrammet inden udgangen af 2011; minder om, at Parlamentet er imod enhver form for omfordeling fra Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (3) som foreslået i Kommissionens ovennævnte forslag; |
| --- | --- |

2.

mener, at det primære referencegrundlag, der er anført i forslaget til retsakt, er uforeneligt med loftet for udgiftsområde 1a i den aktuelle flerårige finansielle ramme for perioden 2007-2013 (FFR); noterer sig Kommissionens forslag (1) om ændring af den gældende flerårige finansielle ramme i overensstemmelse med punkt 21-23 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (2) (IIA) med henblik på dækning af yderligere finansieringsbehov til ITER-projektet i perioden 2012-2013; er rede til at indlede forhandlinger med den anden af budgetmyndighedens to parter i henhold til alle midler i IIA med henblik på at indgå en hurtig aftale om finansiering af Euratomforskningsprogrammet inden udgangen af 2011; minder om, at Parlamentet er imod enhver form for omfordeling fra Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (3) som foreslået i Kommissionens ovennævnte forslag;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratomtraktaten); |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratomtraktaten);

| 4. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til afgørelse


  Betragtning 4 a (ny) |
| | (4a) | Udformningen og gennemførelsen af rammeprogrammet (2012 - 2013) bør baseres på principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning (4). |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning 4 a (ny)

(4a)

Udformningen og gennemførelsen af rammeprogrammet (2012 - 2013) bør baseres på principperne om enkelthed, stabilitet, gennemsigtighed, retssikkerhed, konsekvens, topkvalitet og tillid i overensstemmelse med Europa-Parlamentets henstillinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning (4).

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Forbedring af den nukleare sikkerhed og, hvor det er relevant, sikkerhedsaspekterne bør prioriteres i betragtning af de mulige grænseoverskridende virkninger af atomuheld. |
| --- | --- |

(5a)

Forbedring af den nukleare sikkerhed og, hvor det er relevant, sikkerhedsaspekterne bør prioriteres i betragtning af de mulige grænseoverskridende virkninger af atomuheld.

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 6 a (ny)

| (6a) | Det europæiske industriinitiativ for bæredygtig kernekraft (ESNII) har til formål at indsætte hurtige neutronreaktorer med lukkede brændselskredsløb af fjerde generation mellem 2035 og 2040. Det omfatter tre teknologiske udviklingslinjer og fire store projekter: prototypen ASTRID (natriumkølet), forsøgsmodellen ALLEGRO (gaskølet), demonstratoren ALFRED (blykølet) og, som støtteinfrastruktur for sidstnævnte teknologi, bestrålingsanlægget for hurtige neutroner MYRRHA (bly-vismut-kølet). |
| --- | --- |

(6a)

Det europæiske industriinitiativ for bæredygtig kernekraft (ESNII) har til formål at indsætte hurtige neutronreaktorer med lukkede brændselskredsløb af fjerde generation mellem 2035 og 2040. Det omfatter tre teknologiske udviklingslinjer og fire store projekter: prototypen ASTRID (natriumkølet), forsøgsmodellen ALLEGRO (gaskølet), demonstratoren ALFRED (blykølet) og, som støtteinfrastruktur for sidstnævnte teknologi, bestrålingsanlægget for hurtige neutroner MYRRHA (bly-vismut-kølet).

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Betragtning 6 b (ny)

| (6b) | Under det syvende Euratomrammeprogram (2007-2011) er der lanceret tre store europæiske samarbejdsinitiativer inden for videnskab og teknologi på det nukleare område. Det drejer sig om Teknologiplatformen for Bæredygtig Kerneenergi (SNETP), Implementing Geological Disposal Technology Platform (IGDTP) og Multidisciplinary European Low-Dose Initiative (MELODI). Både SNETP og IGDTP svarer til målene i SET-planen. |
| --- | --- |

(6b)

Under det syvende Euratomrammeprogram (2007-2011) er der lanceret tre store europæiske samarbejdsinitiativer inden for videnskab og teknologi på det nukleare område. Det drejer sig om Teknologiplatformen for Bæredygtig Kerneenergi (SNETP), Implementing Geological Disposal Technology Platform (IGDTP) og Multidisciplinary European Low-Dose Initiative (MELODI). Både SNETP og IGDTP svarer til målene i SET-planen.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Betragtning 6 c (ny)

| (6c) | Der er på baggrund af ulykken på atomkraftværket i Fukushima i Japan som følge af jordskælvet og tsunamien den 11. marts 2011 behov for yderligere forskning inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission for at forsikre Unionens borgere om, at sikkerheden på de nukleare anlæg i Unionen fortsat opfylder de højeste internationale standarder. Et sådant yderligere arbejde kræver forhøjede budgetbevillinger til nuklear fission. |
| --- | --- |

(6c)

Der er på baggrund af ulykken på atomkraftværket i Fukushima i Japan som følge af jordskælvet og tsunamien den 11. marts 2011 behov for yderligere forskning inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission for at forsikre Unionens borgere om, at sikkerheden på de nukleare anlæg i Unionen fortsat opfylder de højeste internationale standarder. Et sådant yderligere arbejde kræver forhøjede budgetbevillinger til nuklear fission.

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Betragtning 9 a (ny)

| (9a) | En aftale om yderligere midler til ITER alene gennem overførsel af uudnyttede 2011-margener under den flerårige finansielle ramme (FFR) og uden omfordeling fra EU’s syvende rammeprogram (2007-2013) til rammeprogrammet (2012-2012) ville gøre det muligt hurtigt at vedtage programmet i 2011. |
| --- | --- |

(9a)

En aftale om yderligere midler til ITER alene gennem overførsel af uudnyttede 2011-margener under den flerårige finansielle ramme (FFR) og uden omfordeling fra EU’s syvende rammeprogram (2007-2013) til rammeprogrammet (2012-2012) ville gøre det muligt hurtigt at vedtage programmet i 2011.

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Betragtning 11

| (11) | Ved Rådets afgørelse om behovet for færdigheder på det nukleare område, som blev vedtaget den 1. og 2. december 2008, anerkendes det, at det er yderst vigtigt at bevare et højt uddannelsesniveau i EU på det nukleare område. |
| --- | --- |

(11)

Ved Rådets afgørelse om behovet for færdigheder på det nukleare område, som blev vedtaget den 1. og 2. december 2008, anerkendes det, at det er yderst vigtigt at bevare et højt uddannelsesniveau i EU på det nukleare område.

| (11) | Ved Rådets afgørelse om behovet for færdigheder på det nukleare område, som blev vedtaget den 1. og 2. december 2008, anerkendes det, at det er yderst vigtigt at bevare et højt uddannelsesniveau
  , og ordentlige arbejdsvilkår,
  i EU på det nukleare område. |
| --- | --- |

(11)

Ved Rådets afgørelse om behovet for færdigheder på det nukleare område, som blev vedtaget den 1. og 2. december 2008, anerkendes det, at det er yderst vigtigt at bevare et højt uddannelsesniveau
  , og ordentlige arbejdsvilkår,
  i EU på det nukleare område.

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Betragtning 14 a (ny)

| (14a) | Kommissionen, Det Europæiske Råd, Rådet og medlemsstaterne indleder en proces med henblik på ændring af Euratomtraktaten, som skal styrke traktatens bestemmelser om Europa-Parlamentets oplysnings- og medbestemmelsesrettigheder om forsknings- og miljøbeskyttelsesspørgsmål inden for Euratom, for bl.a. at lette fremtidige budgetprocedurer. |
| --- | --- |

(14a)

Kommissionen, Det Europæiske Råd, Rådet og medlemsstaterne indleder en proces med henblik på ændring af Euratomtraktaten, som skal styrke traktatens bestemmelser om Europa-Parlamentets oplysnings- og medbestemmelsesrettigheder om forsknings- og miljøbeskyttelsesspørgsmål inden for Euratom, for bl.a. at lette fremtidige budgetprocedurer.

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Betragtning 16

| (16) | I denne afgørelse bør der fastlægges en finansieringsramme for hele rammeprogrammets varighed (2012-2013), der skal udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, som angivet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

(16)

I denne afgørelse bør der fastlægges en finansieringsramme for hele rammeprogrammets varighed (2012-2013), der skal udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, som angivet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning.

| (16) | I denne afgørelse bør der fastlægges en finansieringsramme for hele rammeprogrammets varighed (2012-2013), der skal udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, som angivet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning.
  Med henblik på at få rammeprogrammet (2012-2013) dækket under den flerårige finansielle ramme (FFR) for årene 2012 og 2013 vil det være nødvendigt at ændre FFR ved at forhøje loftet for udgiftsområde 1a. Hvis der ikke er andre 2011-margener under FFR til rådighed til overførsel i 2012 og 2013, bør fleksibilitetsinstrumentet mobiliseres, jf. punkt 27 i IIA. |
| --- | --- |

(16)

I denne afgørelse bør der fastlægges en finansieringsramme for hele rammeprogrammets varighed (2012-2013), der skal udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, som angivet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning.
  Med henblik på at få rammeprogrammet (2012-2013) dækket under den flerårige finansielle ramme (FFR) for årene 2012 og 2013 vil det være nødvendigt at ændre FFR ved at forhøje loftet for udgiftsområde 1a. Hvis der ikke er andre 2011-margener under FFR til rådighed til overførsel i 2012 og 2013, bør fleksibilitetsinstrumentet mobiliseres, jf. punkt 27 i IIA.

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Betragtning 16 a (ny)

| (16a) | For så vidt angår den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 bør de finansielle midler til ITER-projektet fastlægges for hele programmeringsperioden, således at enhver overskridelse af omkostningerne ud over EU's bidrag på 6 600 000 000 EUR til opførelsesfasen for ITER, der for øjeblikket planlægges afsluttet i 2020, finansieres af midler uden for lofterne for FFR ("ring-fencing"). |
| --- | --- |

(16a)

For så vidt angår den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 bør de finansielle midler til ITER-projektet fastlægges for hele programmeringsperioden, således at enhver overskridelse af omkostningerne ud over EU's bidrag på 6 600 000 000 EUR til opførelsesfasen for ITER, der for øjeblikket planlægges afsluttet i 2020, finansieres af midler uden for lofterne for FFR ("ring-fencing").

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Betragtning 18

| (18) | Det internationale og globale aspekt for de europæiske forskningsaktiviteter er vigtigt med henblik på at opnå gensidige fordele. Rammeprogrammet (2012-2013) bør være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, samt for deltagelse af enheder fra tredjelande og internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag. |
| --- | --- |

(18)

Det internationale og globale aspekt for de europæiske forskningsaktiviteter er vigtigt med henblik på at opnå gensidige fordele. Rammeprogrammet (2012-2013) bør være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, samt for deltagelse af enheder fra tredjelande og internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag.

| (18) | Det internationale og globale aspekt for de europæiske forskningsaktiviteter er vigtigt med henblik på at opnå gensidige fordele. Rammeprogrammet (2012-2013) bør derfor
  på den ene side
  være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, samt for deltagelse af enheder fra tredjelande og internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag.
  På den anden side betyder dette også, at de internationale partnere fuldt ud bør opfylde deres finansielle forpligtelser, navnlig med hensyn til ITER-projektet. |
| --- | --- |

(18)

Det internationale og globale aspekt for de europæiske forskningsaktiviteter er vigtigt med henblik på at opnå gensidige fordele. Rammeprogrammet (2012-2013) bør derfor
  på den ene side
  være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, samt for deltagelse af enheder fra tredjelande og internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag.
  På den anden side betyder dette også, at de internationale partnere fuldt ud bør opfylde deres finansielle forpligtelser, navnlig med hensyn til ITER-projektet.

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Artikel 2 – stk. 1

1.   Rammeprogrammet (2012-2013) skal med udgangspunkt i det europæiske forskningsrum bidrage til skabelsen af Innovation i EU ved at forfølge de generelle mål, der er anført i traktatens artikel 1 og artikel 2, litra a).

1.   Rammeprogrammet (2012-2013) skal med udgangspunkt i det europæiske forskningsrum bidrage til skabelsen af Innovation i EU ved at forfølge de generelle mål, der er anført i traktatens artikel 1 og artikel 2, litra a)
  , med særligt vægt på nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse
  .

Ændring 13

Forslag til afgørelse

Artikel 2 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Rammeprogrammet (2012-2013) skal bidrage til gennemførelsen af SET-planen. Dets aktiviteter bør tage hensyn til den strategiske forskningsdagsorden for de tre eksisterende europæiske teknologiplatforme for kerneenergi: SNETP, IGDTP og MELODI.

Ændring 14

Forslag til afgørelse

Artikel 3 – stk. 1 – indledning

Maksimalbeløbet for gennemførelse af rammeprogrammet (2012-2013) skal være
  2 560 270 000 EUR
  . Beløbet fordeles således (i EUR):

Maksimalbeløbet for gennemførelse af rammeprogrammet (2012-2013) skal være
  2 100 270 000 EUR
  . Beløbet fordeles således (i EUR):

Ændring 30

Forslag til afgørelse

Artikel 3 – stk. 1 – litra a – led 1

| — | fusionsenergiforskning:
  2 208 809 000 |
| --- | --- |

—

fusionsenergiforskning:
  2 208 809 000

| — | fusionsenergiforskning:
  1 748 809 000; dette tal omfatter de nødvendige midler til fortsættelsen af JET-programmet i Culham |
| --- | --- |

—

fusionsenergiforskning:
  1 748 809 000; dette tal omfatter de nødvendige midler til fortsættelsen af JET-programmet i Culham

Ændring 16

Forslag til afgørelse

Artikel 3 – stk. 1 – litra a – led 2

| — | kernespaltning og strålingsbeskyttelse: 118 245 000 |
| --- | --- |

—

kernespaltning og strålingsbeskyttelse: 118 245 000

| — | kernespaltning
  , navnlig sikkerhed, forbedring af forvaltningen af nukleart affald
  og strålingsbeskyttelse: 118 245 000 |
| --- | --- |

—

kernespaltning
  , navnlig sikkerhed, forbedring af forvaltningen af nukleart affald
  og strålingsbeskyttelse: 118 245 000

Ændring 17

Forslag til afgørelse

Artikel 3 – stk. 1 – litra b – led 1

| — | JRC's nukleare aktiviteter: 233 216 000. |
| --- | --- |

—

JRC's nukleare aktiviteter: 233 216 000.

| — | JRC's nukleare aktiviteter
  vedrørende nuklear sikkerhed, miljøbeskyttelse og nedlukning
  233 216 000. |
| --- | --- |

—

JRC's nukleare aktiviteter
  vedrørende nuklear sikkerhed, miljøbeskyttelse og nedlukning
  233 216 000.

Ændring 18

Forslag til afgørelse

Artikel 4 – stk. 1 a (nyt)

Der lægges særlig vægt på at få udviklet kontraktordninger, der mindsker risikoen for, at resultaterne ikke opnås, såvel som spredningen og omfordelingen af risici og udgifter over tid.

Ændring 19

Forslag til afgørelse

Artikel 6 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Der lægges særlig vægt på initiativer, der supplerer den egentlige nukleare forskning, især hvad angår investeringer i menneskelig kapital og ordentlige arbejdsvilkår og tiltag med henblik på at håndtere risikoen for mangel på kvalificeret arbejdskraft i de kommende år.

Ændring 20

Forslag til afgørelse

Artikel 6 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Medlemsstaterne og Kommissionen foretager en evaluering af faglige kompetencer og kvalifikationer i Unionen på det nukleare område, som gør det muligt at få et fuldt overblik over situationen og identificere og gennemføre passende løsninger.

Ændring 21

Forslag til afgørelse

Bilag I – del I.A – afsnit 3 – punkt 2

Et målrettet fysik- og teknologiprogram skal benytte fusionsforskningsprojektet (JET) og andre anlæg til magnetisk indeslutning, der er relevante for ITER. Under programmet vurderes vigtige ITER-teknologier, ITER-projektudvalget konsolideres, og ITER-driften forberedes.

Et målrettet fysik- og teknologiprogram skal benytte fusionsforskningsprojektet (JET) og andre anlæg til magnetisk indeslutning, der er relevante for ITER
  (herunder eventuelle nye eksperimenter, der skal gennemføres og køre parallelt med ITER)
  . Under programmet vurderes vigtige ITER-teknologier, ITER-projektudvalget konsolideres, og ITER-driften forberedes.

Ændring 22

Forslag til afgørelse

Bilag I – del I.B – afsnit 1

At etablere et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag med henblik på at fremskynde udvikling af praktiske foranstaltninger til sikrere håndtering af langlivet radioaktivt affald, at styrke navnlig sikkerheden, effektiv ressourceudnyttelse og omkostningseffektivitet i forbindelse med kerneenergi og sikre et robust og socialt acceptabelt system til beskyttelse af mennesker og miljø mod virkningerne af ioniserende stråling.

At etablere et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag med henblik på at fremskynde udvikling af praktiske foranstaltninger til sikrere håndtering af langlivet radioaktivt affald, at styrke navnlig sikkerheden, effektiv ressourceudnyttelse og omkostningseffektivitet i forbindelse med kerneenergi og sikre et robust og socialt acceptabelt system til beskyttelse af mennesker og miljø mod virkningerne af ioniserende stråling.
  Man bør være særligt opmærksom på langlivet radioaktivt affald ved nedlukning af forældede systemer.

Ændring 23

Forslag til afgørelse

Bilag I – del I.B – afsnit 3 – punkt 5

Støtte til bevarelse og
  videreudvikling af videnskabelig kompetence og personalekompetencer med henblik på at sikre, at der er forskere, teknikere og andre ansatte med passende kvalifikationer til rådighed i den nukleare sektor på langt sigt
  .

Fortsat
  støtte til bevarelse og
  udvikling af kvalificeret personale, der kræves for at opretholde Unionens nukleare uafhængighed og hele tiden sikre, og forbedre niveauet for, den nukleare sikkerhed
  .
  Det er afgørende at bevare nuklear ekspertise i Unionen, for så vidt angår strålingsbeskyttelse og demontering af nukleare anlæg, da kernekraft vil spille en central rolle i Unionens energisammensætning, herunder aktiviteter inden for nedlukning og håndtering af langlivet affald.

Ændring 24

Forslag til afgørelse

Bilag I – del II – afsnit 2 – andet afsnit

Med henblik på at opfylde dette mål er der et åbenbart behov for at udvikle viden, færdigheder og kompetencer til at sikre den nødvendige videnskabelige, tidssvarende, uafhængige og pålidelige ekspertise til støtte for EU's politikker på områderne for
  nukleare reaktorer og brændselskredsløbssikkerhed,
  nuklear sikkerhedskontrol og sikkerhed.
  Den kundeorienterede støtte til EU's politik, som er fremhævet i
  JRC's mission
  ,
  skal suppleres med en proaktiv rolle i det europæiske forskningsrum i form af forskningsaktiviteter af høj kvalitet, der skal gennemføres i tæt samarbejde med industrien og andre organer, og i form af udvikling af netværk med offentlige og private institutioner i medlemsstaterne.

Med henblik på at opfylde dette mål er der et åbenbart behov for at udvikle viden, færdigheder og kompetencer til at sikre den nødvendige videnskabelige, tidssvarende, uafhængige og pålidelige ekspertise til støtte for EU's politikker på områderne for nuklear sikkerhedskontrol og sikkerhed. JRC's mission skal suppleres med en proaktiv rolle i det europæiske forskningsrum i form af forskningsaktiviteter af høj kvalitet, der skal gennemføres i tæt samarbejde med industrien og andre organer, og i form af udvikling af netværk med offentlige og private institutioner i medlemsstaterne.
  Dets rolle som formidler af oplysninger til offentligheden skal styrkes.

Ændring 25

Forslag til afgørelse

Bilag I – del II – afsnit 3 – punkt 3

| 3. | Nuklear sikkerhed, der skal støtte opfyldelsen af Fællesskabets tilsagn, herunder navnlig udvikling af metoder til kontrol af brændselskredsløbsanlæg, gennemførelse af tillægsprotokollen, herunder indsamling af miljøprøver og integrerede kontrolforanstaltninger samt forebyggelse af spredning af nukleart og radioaktivt materiale i forbindelse med ulovlig handel af disse materialer, herunder nuklear eftersporing. |
| --- | --- |

3.

Nuklear sikkerhed, der skal støtte opfyldelsen af Fællesskabets tilsagn, herunder navnlig udvikling af metoder til kontrol af brændselskredsløbsanlæg, gennemførelse af tillægsprotokollen, herunder indsamling af miljøprøver og integrerede kontrolforanstaltninger samt forebyggelse af spredning af nukleart og radioaktivt materiale i forbindelse med ulovlig handel af disse materialer, herunder nuklear eftersporing.

| 3. | Nuklear sikkerhed, der skal støtte opfyldelsen af Fællesskabets tilsagn, herunder navnlig udvikling af metoder til kontrol af brændselskredsløbsanlæg, gennemførelse af tillægsprotokollen, herunder indsamling af miljøprøver og integrerede kontrolforanstaltninger samt forebyggelse af spredning af nukleart og radioaktivt materiale i forbindelse med ulovlig handel af disse materialer, herunder nuklear eftersporing.
  Det er nødvendigt at benytte optimale instrumenter til overvågning af alle civile nukleare aktiviteter, herunder transport af og placering af oplagringssteder for radioaktive materialer af enhver art. |
| --- | --- |

3.

Nuklear sikkerhed, der skal støtte opfyldelsen af Fællesskabets tilsagn, herunder navnlig udvikling af metoder til kontrol af brændselskredsløbsanlæg, gennemførelse af tillægsprotokollen, herunder indsamling af miljøprøver og integrerede kontrolforanstaltninger samt forebyggelse af spredning af nukleart og radioaktivt materiale i forbindelse med ulovlig handel af disse materialer, herunder nuklear eftersporing.
  Det er nødvendigt at benytte optimale instrumenter til overvågning af alle civile nukleare aktiviteter, herunder transport af og placering af oplagringssteder for radioaktive materialer af enhver art.

Ændring 28

Forslag til afgørelse

Bilag II – indledning – afsnit 1 a (nyt)

Forvaltningen af de europæiske forskningsmidler bør være mere tillidsbaseret og risikotolerant over for deltagerne i alle projekternes faser, samtidig med at der sikres ansvarligholdelse, med fleksible EU-regler for at forbedre tilpasningen, hvor det er muligt, til eksisterende forskellige nationale regler og anerkendt regnskabspraksis.

Ændring 29

Forslag til afgørelse

Bilag II – indledning – afsnit 1 b (nyt)

Det er nødvendigt at finde en balance mellem tillid og kontrol – mellem risikovillighed og de farer, der er forbundet hermed – i bestræbelserne på at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens forskningsmidler.

Ændring 26

Forslag til afgørelse

Bilag II – punkt 2 – litra a – nr. 1

Støtte til forskningsprojekter, der gennemføres af konsortier med deltagere fra forskellige lande, og som sigter mod at udvikle ny viden, ny teknologi, produkter eller fælles forskningsressourcer. Projekternes størrelse, omfang og interne organisation kan variere alt efter område og emne. Projekterne kan variere i størrelse fra små eller mellemstore fokuserede forskningsprojekter til større integrerede projekter, som mobiliserer betydelige ressourcer til virkeliggørelse af et nærmere bestemt mål. Støtte til uddannelse og karriereudvikling for forskere vil blive omfattet af projektets arbejdsplaner.

Støtte til forskningsprojekter, der gennemføres af konsortier med deltagere fra forskellige lande, og som sigter mod at udvikle ny viden, ny teknologi, produkter eller fælles forskningsressourcer. Projekternes størrelse, omfang og interne organisation kan variere alt efter område og emne. Projekterne kan variere i størrelse fra små eller mellemstore fokuserede forskningsprojekter til større integrerede projekter, som mobiliserer betydelige ressourcer til virkeliggørelse af et nærmere bestemt mål. Støtte til uddannelse og karriereudvikling for forskere vil blive omfattet af projektets arbejdsplaner.
  Standardiseringsaktiviteter vil blive omfattet af projektets arbejdsprogram.

Ændring 27

Forslag til afgørelse

Bilag II – punkt 2 – litra a – nr. 3

Støtte til aktiviteter, der sigter mod at samordne eller støtte forskningen (netværkssamarbejde, udveksling, adgang på tværs af landegrænser til forskningsinfrastruktur, undersøgelser, konferencer, bidrag under opbyggelsen af ny infrastruktur osv.) eller at fremme udviklingen af menneskelige ressourcer (f.eks. netværkssamarbejde og etablering af uddannelsessystemer). Disse aktioner kan også gennemføres med andre midler end gennem forslagsindkaldelser.

Støtte til aktiviteter, der sigter mod at samordne eller støtte forskningen (netværkssamarbejde, udveksling, adgang på tværs af landegrænser til forskningsinfrastruktur, undersøgelser, konferencer,
  deltagelse i standardiseringsorganer,
  bidrag under opbyggelsen af ny infrastruktur osv.) eller at fremme udviklingen af menneskelige ressourcer (f.eks. netværkssamarbejde og etablering af uddannelsessystemer). Disse aktioner kan også gennemføres med andre midler end gennem forslagsindkaldelser.

---

(1)  KOM(2011)0226.

(2)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(3)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(4)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0401.

---