# Jurnalul Oficial C 131E/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2013.131.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 131E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 568 mai 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2013.131.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 131E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 568 mai 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele dintre 25 și 27 octombrie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 48 E, 18.2.2012.
  Textele adoptate din 25 octombrie 2011 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2009 au fost publicate în JO L 313, din 26.11.2011.
  TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 25 octombrie 2011 |
| 2013/C 131E/01 | Soluționarea alternativă a litigiilor în materie civilă, comercială și de familieRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la soluționarea alternativă a litigiilor în materie civilă, comercială și de familie (2011/2117(INI)) | 1 |
| 2013/C 131E/02 | Mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicapRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (2010/2272(INI)) | 9 |
| 2013/C 131E/03 | Modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publiceRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice (2011/2048(INI)) | 25 |
| 2013/C 131E/04 | Promovarea mobilității lucrătorilorRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (2010/2273(INI)) | 35 |
| 2013/C 131E/05 | Procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciileRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile (2011/2085(INI)) | 46 |
| 2013/C 131E/06 | Guvernanța economică globalăRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la guvernanța economică globală (2011/2011(INI)) | 51 |
| 2013/C 131E/07 | Situația mamelor singureRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la situația mamelor singure (2011/2049(INI)) | 60 |
| 2013/C 131E/08 | Criminalitatea organizată în Uniunea EuropeanăRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (2010/2309(INI)) | 66 |
| 2013/C 131E/09 | Forumul la nivel înalt privind eficacitatea ajutoruluiRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (2011/2145(INI)) | 80 |
| | Miercuri, 26 octombrie 2011 |
| 2013/C 131E/10 | Agenda pentru noi competențe și locuri de muncăRezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la agenda pentru noi competențe și locuri de muncă (2011/2067(INI)) | 87 |
| | Joi, 27 octombrie 2011 |
| 2013/C 131E/11 | Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010 (2011/2106(INI)) | 103 |
| 2013/C 131E/12 | Situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștineRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștine | 108 |
| 2013/C 131E/13 | Evoluțiile actuale din UcrainaRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la evoluțiile actuale din Ucraina | 113 |
| 2013/C 131E/14 | Rezistența la agenții antimicrobieni, o amenințare la adresa sănătății publiceRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la amenințarea pe care o reprezintă rezistența antimicrobiană pentru sănătatea publică | 116 |
| 2013/C 131E/15 | Tibet, în special autoimolarea călugărilor și a călugărițelorRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la Tibet, în special la autoincendierea călugărițelor și călugărilor | 121 |
| 2013/C 131E/16 | BahrainRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Bahrain | 125 |
| 2013/C 131E/17 | Cazul lui Rafah Nached din SyriaRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la cazul lui Rafah Nashed din Siria | 129 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele dintre 25 și 27 octombrie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 48 E, 18.2.2012.
  Textele adoptate din 25 octombrie 2011 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2009 au fost publicate în JO L 313, din 26.11.2011.
  TEXTE ADOPTATE

Textele adoptate din 25 octombrie 2011 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2009 au fost publicate în JO L 313, din 26.11.2011.

Marți, 25 octombrie 2011

2013/C 131E/01

Soluționarea alternativă a litigiilor în materie civilă, comercială și de familieRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la soluționarea alternativă a litigiilor în materie civilă, comercială și de familie (2011/2117(INI))

1

2013/C 131E/02

Mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicapRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (2010/2272(INI))

9

2013/C 131E/03

Modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publiceRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice (2011/2048(INI))

25

2013/C 131E/04

Promovarea mobilității lucrătorilorRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (2010/2273(INI))

35

2013/C 131E/05

Procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciileRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile (2011/2085(INI))

46

2013/C 131E/06

Guvernanța economică globalăRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la guvernanța economică globală (2011/2011(INI))

51

2013/C 131E/07

Situația mamelor singureRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la situația mamelor singure (2011/2049(INI))

60

2013/C 131E/08

Criminalitatea organizată în Uniunea EuropeanăRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (2010/2309(INI))

66

2013/C 131E/09

Forumul la nivel înalt privind eficacitatea ajutoruluiRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (2011/2145(INI))

80

Miercuri, 26 octombrie 2011

2013/C 131E/10

Agenda pentru noi competențe și locuri de muncăRezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la agenda pentru noi competențe și locuri de muncă (2011/2067(INI))

87

Joi, 27 octombrie 2011

2013/C 131E/11

Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010 (2011/2106(INI))

103

2013/C 131E/12

Situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștineRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștine

108

2013/C 131E/13

Evoluțiile actuale din UcrainaRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la evoluțiile actuale din Ucraina

113

2013/C 131E/14

Rezistența la agenții antimicrobieni, o amenințare la adresa sănătății publiceRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la amenințarea pe care o reprezintă rezistența antimicrobiană pentru sănătatea publică

116

2013/C 131E/15

Tibet, în special autoimolarea călugărilor și a călugărițelorRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la Tibet, în special la autoincendierea călugărițelor și călugărilor

121

2013/C 131E/16

BahrainRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Bahrain

125

2013/C 131E/17

Cazul lui Rafah Nached din SyriaRezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la cazul lui Rafah Nashed din Siria

129

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 25 octombrie 2011 |
| 2013/C 131E/18 | Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 - Secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Secțiunea X - Serviciul European de Acțiune ExternăRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și secțiunea X - Serviciul European de Acțiune Externă (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD)) | 131 |
| 2013/C 131E/19 | Pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (text codificat) (COM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD)) | 133 |
| P7_TC1-COD(2011)0053Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (text codificat) (
  1
  ) | 134 |
| LISTA ANEXELOR | 138 |
| 2013/C 131E/20 | Aplicarea de etape de emisii pentru tractoare cu ecartament îngust ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea de etape de emisii pentru tractoare cu ecartament îngust (COM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2011)0002Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea etapelor de emisii pentru tractoarele cu ecartament îngust | 140 |
| 2013/C 131E/21 | Motoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/68/CE în ceea ce privește dispozițiile aplicabile motoarelor introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate (COM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0195Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/68/CE în ceea ce privește dispozițiile aplicabile motoarelor introduse pe piață în cadrul regimului de flexibilitate | 141 |
| | Miercuri, 26 octombrie 2011 |
| 2013/C 131E/22 | Poziția Parlamentului cu privire la proiectul de buget 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunileRezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2011 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) și scrisorile rectificative nr. 1/2012 (COM(2011)0372) și nr. 2/2012 (COM(2011)0576) privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 | 142 |
| 2013/C 131E/23 | Încheierea Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE)) | 155 |
| 2013/C 131E/24 | Acordul UE-SUA privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE)) | 156 |
| 2013/C 131E/25 | Regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (reformare) (COM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS)) | 156 |
| 2013/C 131E/26 | Normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 26 octombrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 158 |
| | Joi, 27 octombrie 2011 |
| 2013/C 131E/27 | Abuzul sexual asupra copiilor, exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI (COM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD)) | 270 |
| P7_TC1-COD(2010)0064Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului | 271 |
| ANEXĂ | 271 |
| 2013/C 131E/28 | Condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională și referitoare la conținutul protecției acordate (reformare) (COM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2009)0164Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (reformare) | 272 |
| ANEXĂ | 273 |
| 2013/C 131E/29 | Acordul dintre Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal și de protecție a frontierelor din Australia (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE)) | 274 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 25 octombrie 2011

2013/C 131E/18

Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 - Secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Secțiunea X - Serviciul European de Acțiune ExternăRezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și secțiunea X - Serviciul European de Acțiune Externă (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

131

2013/C 131E/19

Pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (text codificat) (COM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

133

P7_TC1-COD(2011)0053Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (text codificat) (
  1
  )

1

134

LISTA ANEXELOR

138

2013/C 131E/20

Aplicarea de etape de emisii pentru tractoare cu ecartament îngust ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea de etape de emisii pentru tractoare cu ecartament îngust (COM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

139

P7_TC1-COD(2011)0002Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea etapelor de emisii pentru tractoarele cu ecartament îngust

140

2013/C 131E/21

Motoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/68/CE în ceea ce privește dispozițiile aplicabile motoarelor introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate (COM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0195Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/68/CE în ceea ce privește dispozițiile aplicabile motoarelor introduse pe piață în cadrul regimului de flexibilitate

141

Miercuri, 26 octombrie 2011

2013/C 131E/22

Poziția Parlamentului cu privire la proiectul de buget 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunileRezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2011 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) și scrisorile rectificative nr. 1/2012 (COM(2011)0372) și nr. 2/2012 (COM(2011)0576) privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012

142

2013/C 131E/23

Încheierea Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

155

2013/C 131E/24

Acordul UE-SUA privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

156

2013/C 131E/25

Regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (reformare) (COM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

156

2013/C 131E/26

Normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii ***IAmendamentele adoptate de Parlamentul European la 26 octombrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

158

Joi, 27 octombrie 2011

2013/C 131E/27

Abuzul sexual asupra copiilor, exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI (COM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

270

P7_TC1-COD(2010)0064Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului

271

ANEXĂ

271

2013/C 131E/28

Condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională și referitoare la conținutul protecției acordate (reformare) (COM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

271

P7_TC1-COD(2009)0164Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (reformare)

272

ANEXĂ

273

2013/C 131E/29

Acordul dintre Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal și de protecție a frontierelor din Australia (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

274

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2011-2012 Ședințele dintre 25 și 27 octombrie 2011 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 48 E, 18.2.2012. Textele adoptate din 25 octombrie 2011 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2009 au fost publicate în JO L 313, din 26.11.2011. TEXTE ADOPTATE

Marți, 25 octombrie 2011

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/1

---

Marți, 25 octombrie 2011Soluționarea alternativă a litigiilor în materie civilă, comercială și de familie

P7_TA(2011)0449

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la soluționarea alternativă a litigiilor în materie civilă, comercială și de familie (2011/2117(INI))

2013/C 131 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și articolele 67 și 81 alineatul (2) litera (g) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și articolele 67 și 81 alineatul (2) litera (g) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Documentul consultativ al Comisiei privind utilizarea soluționării alternative a litigiilor ca mijloc de rezolvarea a litigiilor pentru tranzacțiile și practicile comerciale din Uniunea Europeană, din 18 ianuarie 2011 și documentul intitulat „Sinteza răspunsurilor primite”, publicat în aprilie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul consultativ al Comisiei privind utilizarea soluționării alternative a litigiilor ca mijloc de rezolvarea a litigiilor pentru tranzacțiile și practicile comerciale din Uniunea Europeană, din 18 ianuarie 2011 și documentul intitulat „Sinteza răspunsurilor primite”, publicat în aprilie 2011,

| — | având în vedere Documentul consultativ al Comisiei intitulat „Soluționarea alternativă a litigiilor în domeniul serviciilor financiare” din 11 decembrie 2008 și documentul intitulat „Sinteza răspunsurilor primite privind soluționarea alternativă a litigiilor în domeniul serviciilor financiare” din 14 septembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul consultativ al Comisiei intitulat „Soluționarea alternativă a litigiilor în domeniul serviciilor financiare” din 11 decembrie 2008 și documentul intitulat „Sinteza răspunsurilor primite privind soluționarea alternativă a litigiilor în domeniul serviciilor financiare” din 14 septembrie 2009,

| — | având în vedere cartea verde privind soluționarea alternativă a litigiilor în dreptul civil și comercial din 19 aprilie 2002 (COM(2002)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere cartea verde privind soluționarea alternativă a litigiilor în dreptul civil și comercial din 19 aprilie 2002 (COM(2002)0196),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 30 martie 1998 privind principiile aplicabile organismelor responsabile de rezolvarea extrajudiciară a litigiilor având ca obiect contracte cu consumatorii (1) și cea din 4 aprilie 2001 referitoare la organismele extrajudiciare implicate în soluționarea consensuală a litigiilor având ca obiect contractele de consum (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 30 martie 1998 privind principiile aplicabile organismelor responsabile de rezolvarea extrajudiciară a litigiilor având ca obiect contracte cu consumatorii (1) și cea din 4 aprilie 2001 referitoare la organismele extrajudiciare implicate în soluționarea consensuală a litigiilor având ca obiect contractele de consum (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere rezoluția Consiliului din 25 mai 2000 privind o rețea la nivel comunitar a organismelor naționale însărcinate cu soluționarea extrajudiciară a litigiilor legate de contracte cu consumatorii (3), precum și Rețeaua europeană extrajudiciară (REE-Net), lansată la 16 octombrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului din 25 mai 2000 privind o rețea la nivel comunitar a organismelor naționale însărcinate cu soluționarea extrajudiciară a litigiilor legate de contracte cu consumatorii (3), precum și Rețeaua europeană extrajudiciară (REE-Net), lansată la 16 octombrie 2001,

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere privind o rețea transfrontalieră de soluționare extrajudiciară a litigiilor în domeniul serviciilor financiare din Spațiul Economic European, din 30 martie 1998, precum și FIN-NET, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere privind o rețea transfrontalieră de soluționare extrajudiciară a litigiilor în domeniul serviciilor financiare din Spațiul Economic European, din 30 martie 1998, precum și FIN-NET,

| — | având în vedere Decizia 2001/470/CE din 28 mai 2001 a Consiliului de creare a unei Rețele Judiciare Europene în materie civilă și comercială (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2001/470/CE din 28 mai 2001 a Consiliului de creare a unei Rețele Judiciare Europene în materie civilă și comercială (4),

| — | având în vedere Codul de conduită european pentru mediatori (numit în continuare Codul de conduită), lansat în 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită european pentru mediatori (numit în continuare Codul de conduită), lansat în 2004,

| — | având în vedere Directiva 2008/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind anumite aspecte ale medierii în materie civilă și comercială (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind anumite aspecte ale medierii în materie civilă și comercială (5),

| — | având în vedere studiu intitulat „Costurile neaplicării soluționării alternative a litigiilor (ADR) - sinteza și prezentarea costurilor reale ale litigiilor comerciale din interiorul Comunității”, din 9 iunie 2010, elaborat de Centrul ADR din Roma, Italia, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiu intitulat „Costurile neaplicării soluționării alternative a litigiilor (ADR) - sinteza și prezentarea costurilor reale ale litigiilor comerciale din interiorul Comunității”, din 9 iunie 2010, elaborat de Centrul ADR din Roma, Italia,

| — | având în vedere rezultatele analizei Grupului de consultare a întreprinderilor europene referitoare la „Soluționarea alternativă a litigiilor”, pentru perioada 17 decembrie 2010 - 17 ianuarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele analizei Grupului de consultare a întreprinderilor europene referitoare la „Soluționarea alternativă a litigiilor”, pentru perioada 17 decembrie 2010 - 17 ianuarie 2011,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2003 referitoare la cartea verde a Comisiei privind soluționarea alternativă a litigiilor în dreptul civil și comercial (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2003 referitoare la cartea verde a Comisiei privind soluționarea alternativă a litigiilor în dreptul civil și comercial (6),

| — | având în vedere recomandarea sa din 19 iunie 2007 ca urmare a raportului Comisiei de anchetă privind criza Societății de asigurări Equitable Life (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 19 iunie 2007 ca urmare a raportului Comisiei de anchetă privind criza Societății de asigurări Equitable Life (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor – Programul de la Stockholm (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (9),

| — | având în vedere rezoluția din 13 septembrie 2011 referitoare la punerea în aplicare a directivei privind medierea în statele membre, impactul acesteia asupra medierii și acceptarea sa de către instanțe (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 13 septembrie 2011 referitoare la punerea în aplicare a directivei privind medierea în statele membre, impactul acesteia asupra medierii și acceptarea sa de către instanțe (10),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0343/2011),

| A. | întrucât accesul la justiție este un drept fundamental; |
| --- | --- |

A.

întrucât accesul la justiție este un drept fundamental;

| B. | întrucât spațiul de libertate, securitate și justiție, după cum prevăd tratatele, trebuie să fie în serviciul cetățenilor și al întreprinderilor, de exemplu prin crearea unor proceduri mai simple și mai clare, concomitent cu consolidarea accesului la justiție; |
| --- | --- |

B.

întrucât spațiul de libertate, securitate și justiție, după cum prevăd tratatele, trebuie să fie în serviciul cetățenilor și al întreprinderilor, de exemplu prin crearea unor proceduri mai simple și mai clare, concomitent cu consolidarea accesului la justiție;

| C. | întrucât procesul judiciar și modurile alternative de soluționare a litigiilor au obiective strâns legate, care vizează restabilirea rapidă a păcii juridice între părțile în litigiu, protejarea adecvată a drepturilor materiale subiective și soluționarea conflictelor între părți; |
| --- | --- |

C.

întrucât procesul judiciar și modurile alternative de soluționare a litigiilor au obiective strâns legate, care vizează restabilirea rapidă a păcii juridice între părțile în litigiu, protejarea adecvată a drepturilor materiale subiective și soluționarea conflictelor între părți;

| D. | întrucât soluționarea alternativă a litigiilor (ADR), care ajută părțile să evite procedurile arbitrale tradiționale, reprezintă o modalitate alternativă, rapidă și rentabilă la rezolvarea juridică litigiilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât soluționarea alternativă a litigiilor (ADR), care ajută părțile să evite procedurile arbitrale tradiționale, reprezintă o modalitate alternativă, rapidă și rentabilă la rezolvarea juridică litigiilor;

| E. | întrucât soluționarea alternativă a litigiilor (Alternative Dispute Resolution (ADR)) este un mecanism de reglementare extrajudiciară prin care consumatorii și comercianții sunt ajutați să-și reglementeze disensiunile prin intermediul unui terț (mediator sau arbitru), |
| --- | --- |

E.

întrucât soluționarea alternativă a litigiilor (Alternative Dispute Resolution (ADR)) este un mecanism de reglementare extrajudiciară prin care consumatorii și comercianții sunt ajutați să-și reglementeze disensiunile prin intermediul unui terț (mediator sau arbitru),

| F. | întrucât în numeroase state membre, autoritățile publice, inclusiv mediatorii și autoritățile de reglementare, joacă un rol important în încurajarea soluționării conflictelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât în numeroase state membre, autoritățile publice, inclusiv mediatorii și autoritățile de reglementare, joacă un rol important în încurajarea soluționării conflictelor;

| G. | întrucât prin creșterea încrederii cetățenilor în piața lor internă, punerea în execuție a drepturilor în litigiile transfrontaliere poate contribui la stimularea economiei UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât prin creșterea încrederii cetățenilor în piața lor internă, punerea în execuție a drepturilor în litigiile transfrontaliere poate contribui la stimularea economiei UE;

| H. | întrucât cetățenii din întreaga Uniune Europeană cunosc și înțeleg în mică măsură și în mod confuz mecanismele ADR, un procent foarte redus dintre aceștia știind cum se depune o cerere la un organism ADR; |
| --- | --- |

H.

întrucât cetățenii din întreaga Uniune Europeană cunosc și înțeleg în mică măsură și în mod confuz mecanismele ADR, un procent foarte redus dintre aceștia știind cum se depune o cerere la un organism ADR;

| I. | întrucât este important ca, în ceea ce privește existența mecanismelor ADR, să se asigure o mai bună informare iar consumatorii și profesioniștii să fie încurajați în mai mare măsură să le folosească, ca alternativă la procedurile judiciare, evitând astfel, confruntările și oferind perspectiva unor situații reciproc avantajoase; |
| --- | --- |

I.

întrucât este important ca, în ceea ce privește existența mecanismelor ADR, să se asigure o mai bună informare iar consumatorii și profesioniștii să fie încurajați în mai mare măsură să le folosească, ca alternativă la procedurile judiciare, evitând astfel, confruntările și oferind perspectiva unor situații reciproc avantajoase;

| J. | întrucât trebuie găsită o abordare echilibrată care să țină seama de suplețea sistemelor ADR, pe de o parte, și de necesitatea de asigurare a protecției consumatorilor și de proceduri echitabile, pe de altă parte; |
| --- | --- |

J.

întrucât trebuie găsită o abordare echilibrată care să țină seama de suplețea sistemelor ADR, pe de o parte, și de necesitatea de asigurare a protecției consumatorilor și de proceduri echitabile, pe de altă parte;

| K. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat angajarea unor eforturi suplimentare pentru dezvoltarea ADR; întrucât, în rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la „Guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice”, a solicitat Comisiei să prezinte o propunere legislativă cu privire la utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor în UE până la sfârșitul anului 2011; |
| --- | --- |

K.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat angajarea unor eforturi suplimentare pentru dezvoltarea ADR; întrucât, în rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la „Guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice”, a solicitat Comisiei să prezinte o propunere legislativă cu privire la utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor în UE până la sfârșitul anului 2011;

| L. | întrucât Comisia a inclus în programul său de lucru pe 2011, ca o inițiativă strategică, și în comunicarea sa din 13 aprilie 2011 privind „Actul privind piața unică”, ca una din cele douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii, o propunere legislativă privind ADR, cu scopul de a consolida poziția consumatorilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia a inclus în programul său de lucru pe 2011, ca o inițiativă strategică, și în comunicarea sa din 13 aprilie 2011 privind „Actul privind piața unică”, ca una din cele douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii, o propunere legislativă privind ADR, cu scopul de a consolida poziția consumatorilor;

| M. | întrucât termenul limită pentru implementarea Directivei 2008/52/EC a expirat la 21 mai 2011, |
| --- | --- |

M.

întrucât termenul limită pentru implementarea Directivei 2008/52/EC a expirat la 21 mai 2011,

Abordarea orizontală a ADR

| 1. | salută consultarea organizată recent de Comisie privind ADR, care, în pofida titlului său general, vizează exclusiv tranzacțiile cu consumatorii; |
| --- | --- |

1.

salută consultarea organizată recent de Comisie privind ADR, care, în pofida titlului său general, vizează exclusiv tranzacțiile cu consumatorii;

| 2. | consideră, cu toate acestea, că ADR face parte dintr-un program intersectorial general dedicat „justiției orientate spre creștere economică”; este de opinie că orice abordare a ADR ar trebui să depășească dimensiunea litigiilor de consum și să includă și litigiile dintre întreprinderi, tranzacțiile civile și comerciale, indiferent dacă acestea au loc între întreprinderi private sau publice, disputele de familie și cazurile de defăimare și alte diferende de opinie de interes general sau care aduc în opoziție părți cu statut juridic diferit; |
| --- | --- |

2.

consideră, cu toate acestea, că ADR face parte dintr-un program intersectorial general dedicat „justiției orientate spre creștere economică”; este de opinie că orice abordare a ADR ar trebui să depășească dimensiunea litigiilor de consum și să includă și litigiile dintre întreprinderi, tranzacțiile civile și comerciale, indiferent dacă acestea au loc între întreprinderi private sau publice, disputele de familie și cazurile de defăimare și alte diferende de opinie de interes general sau care aduc în opoziție părți cu statut juridic diferit;

| 3. | salută faptul că Directiva 2008/52/CE a armonizat o serie de standarde în cazul medierii; subliniază că trebuie definiți termenii comuni. și trebuie menținute garanțiile procedurale în toate domeniile ADR; simte nevoia reconsiderării recomandărilor Comisiei din 1998 și 2001 privind Codul de conduită; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că Directiva 2008/52/CE a armonizat o serie de standarde în cazul medierii; subliniază că trebuie definiți termenii comuni. și trebuie menținute garanțiile procedurale în toate domeniile ADR; simte nevoia reconsiderării recomandărilor Comisiei din 1998 și 2001 privind Codul de conduită;

| 4. | consideră că, deși autoreglementarea rămâne importantă, este nevoie de acțiune legislativă pentru definirea unor norme minime care să poată sta la baza mecanismelor ADR, pentru a furniza un cadru pentru ADR în interiorul sistemelor juridice ale statelor membre, după cum este cazul în Directiva 2008/52/CE; subliniază că orice astfel de cadru nu trebuie să limiteze diversitatea din domeniul ADR deoarece nu există o soluție „standard”care ar putea să reglementeze diversele probleme care apar în domenii juridice diferite; |
| --- | --- |

4.

consideră că, deși autoreglementarea rămâne importantă, este nevoie de acțiune legislativă pentru definirea unor norme minime care să poată sta la baza mecanismelor ADR, pentru a furniza un cadru pentru ADR în interiorul sistemelor juridice ale statelor membre, după cum este cazul în Directiva 2008/52/CE; subliniază că orice astfel de cadru nu trebuie să limiteze diversitatea din domeniul ADR deoarece nu există o soluție „standard”care ar putea să reglementeze diversele probleme care apar în domenii juridice diferite;

| 5. | subliniază că este necesar să se înțeleagă mai bine numeroasele tipuri de mecanisme și procedee (inclusiv activitățile autorităților publice, precum mediatorii) deseori regrupați sub termenul generic de ADR; consideră că, deși există un mare număr de similitudini între tehnicile de negociere și de asistență pentru soluționarea conflictelor care se regăsesc, în general, în sistemele de ADR, structura și arhitectura ADR variază în mod considerabil în statele membre; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este necesar să se înțeleagă mai bine numeroasele tipuri de mecanisme și procedee (inclusiv activitățile autorităților publice, precum mediatorii) deseori regrupați sub termenul generic de ADR; consideră că, deși există un mare număr de similitudini între tehnicile de negociere și de asistență pentru soluționarea conflictelor care se regăsesc, în general, în sistemele de ADR, structura și arhitectura ADR variază în mod considerabil în statele membre;

| 6. | consideră că măsurile legislative adoptate la nivelul Uniunii Europene vor facilita aplicarea ADR și vor încuraja persoanele fizice și juridice să recurgă la ele mai des, în special în litigiile transfrontaliere, ținând seama de faptul că procedurile judiciare pentru rezolvarea acestui tip de litigiu fiind mai complexe, mai costisitoare și mai îndelungate; |
| --- | --- |

6.

consideră că măsurile legislative adoptate la nivelul Uniunii Europene vor facilita aplicarea ADR și vor încuraja persoanele fizice și juridice să recurgă la ele mai des, în special în litigiile transfrontaliere, ținând seama de faptul că procedurile judiciare pentru rezolvarea acestui tip de litigiu fiind mai complexe, mai costisitoare și mai îndelungate;

| 7. | invită în acest sens Comisia să prezinte, până la sfârșitul anului 2011, o propunere legislativă privind utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor având ca obiect contractele de consum în UE și subliniază importanța adoptării rapide a acesteia; |
| --- | --- |

7.

invită în acest sens Comisia să prezinte, până la sfârșitul anului 2011, o propunere legislativă privind utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor având ca obiect contractele de consum în UE și subliniază importanța adoptării rapide a acesteia;

Standarde comune pentru ADR

| 8. | consideră că standardele pentru ADR ar trebui să includă: adeziunea/acordul cu privire la ADR; independență, transparență, eficacitate, echitate, imparțialitate și confidențialitate; consecințele asupra limitării și prescrierii; punerea în execuție a acordurilor rezultate în urma ADR; calificarea părților terțe; |
| --- | --- |

8.

consideră că standardele pentru ADR ar trebui să includă: adeziunea/acordul cu privire la ADR; independență, transparență, eficacitate, echitate, imparțialitate și confidențialitate; consecințele asupra limitării și prescrierii; punerea în execuție a acordurilor rezultate în urma ADR; calificarea părților terțe;

| 9. | consideră că organismele ADR ar trebui să facă obiectul unor monitorizări și evaluări periodice de către evaluatorii independenți; |
| --- | --- |

9.

consideră că organismele ADR ar trebui să facă obiectul unor monitorizări și evaluări periodice de către evaluatorii independenți;

| 10. | pentru a nu prejudicia accesul la justiție, respinge impunerea obligativității totale a sistemului ADR la nivelul UE, dar sugerează că ar putea fi examinat un sistem obligatoriu prin care li se propune părților să ia în considerare analizarea posibilităților oferite de ADR; |
| --- | --- |

10.

pentru a nu prejudicia accesul la justiție, respinge impunerea obligativității totale a sistemului ADR la nivelul UE, dar sugerează că ar putea fi examinat un sistem obligatoriu prin care li se propune părților să ia în considerare analizarea posibilităților oferite de ADR;

| 11. | atrage atenția asupra „concilierii paritare” italiene, ca un posibil exemplu de bună practică fondată pe un protocol încheiat și semnat de întreprindere și de asociațiile de consumatori, prin care întreprinderea se angajează în avans să recurgă la ADR pentru a rezolva toate litigiile care pot surveni în domeniile prevăzute de protocol; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra „concilierii paritare” italiene, ca un posibil exemplu de bună practică fondată pe un protocol încheiat și semnat de întreprindere și de asociațiile de consumatori, prin care întreprinderea se angajează în avans să recurgă la ADR pentru a rezolva toate litigiile care pot surveni în domeniile prevăzute de protocol;

| 12. | subliniază că nicio clauză ADR nu trebuie să obstrucționeze accesul la justiție, mai ales din perspectiva părții mai slabe, care, în anumite împrejurări, ar putea fi un IMM, și consideră, în acest context, că deciziile ADR ar putea fi obligatorii numai cu acordul explicit al părților implicate; |
| --- | --- |

12.

subliniază că nicio clauză ADR nu trebuie să obstrucționeze accesul la justiție, mai ales din perspectiva părții mai slabe, care, în anumite împrejurări, ar putea fi un IMM, și consideră, în acest context, că deciziile ADR ar putea fi obligatorii numai cu acordul explicit al părților implicate;

| 13. | consideră că ar trebui ca, în general, în cadrul ADR să fie obligatorii dezvăluirea circumstanțelor care afectează independența terților sau care dau naștere la un conflict de interese, precum și obligația de a deservi în mod egal toate părțile, conform procedurilor Codului de conduită; |
| --- | --- |

13.

consideră că ar trebui ca, în general, în cadrul ADR să fie obligatorii dezvăluirea circumstanțelor care afectează independența terților sau care dau naștere la un conflict de interese, precum și obligația de a deservi în mod egal toate părțile, conform procedurilor Codului de conduită;

| 14. | solicită ca părțile implicate, și, atunci când e cazul, și părțile terțe, conform procedurilor din codul de conduită, să fie obligate să păstreze confidențialitatea informațiilor; de asemenea, ia în considerație, atunci când este cazul, măsuri mai ample, precum crearea privilegiului profesional, în paralel cu cel prevăzut la articolul 7 din Directiva 2008/52/CE; |
| --- | --- |

14.

solicită ca părțile implicate, și, atunci când e cazul, și părțile terțe, conform procedurilor din codul de conduită, să fie obligate să păstreze confidențialitatea informațiilor; de asemenea, ia în considerație, atunci când este cazul, măsuri mai ample, precum crearea privilegiului profesional, în paralel cu cel prevăzut la articolul 7 din Directiva 2008/52/CE;

| 15. | observă, cu toate acestea, că în paralel cu respectarea confidențialității datelor personale, în procedura ADR ar trebui să prezinte un grad de transparență, care să le permită statelor membre și organismelor implicate în ADR să identifice și să facă schimb de cele mai bune practici și să le ofere organismelor de reglementare independente posibilitatea de a examina procedura în cazul în care au fost formulate plângeri. |
| --- | --- |

15.

observă, cu toate acestea, că în paralel cu respectarea confidențialității datelor personale, în procedura ADR ar trebui să prezinte un grad de transparență, care să le permită statelor membre și organismelor implicate în ADR să identifice și să facă schimb de cele mai bune practici și să le ofere organismelor de reglementare independente posibilitatea de a examina procedura în cazul în care au fost formulate plângeri.

| 16. | consideră că nu numai medierea, ci ADR în general (articolul 8 din Directiva 2008/52/CE) ar trebui să aibă un efect asupra termenelor de decădere și de prescripție; recunoaște riscul pe care îl implică multiplele forme de ADR precum și acela al întârzierilor excesive din cadrul procedurilor judiciare; observă că studiul de fezabilitate privind Legislația europeană privind contractele (11) prevede o suspendare a prescripției în cazul procedurilor de arbitraj și mediere, și în câteva alte situații ale ADR; invită Comisia să lucreze în continuare la aceste aspecte; |
| --- | --- |

16.

consideră că nu numai medierea, ci ADR în general (articolul 8 din Directiva 2008/52/CE) ar trebui să aibă un efect asupra termenelor de decădere și de prescripție; recunoaște riscul pe care îl implică multiplele forme de ADR precum și acela al întârzierilor excesive din cadrul procedurilor judiciare; observă că studiul de fezabilitate privind Legislația europeană privind contractele (11) prevede o suspendare a prescripției în cazul procedurilor de arbitraj și mediere, și în câteva alte situații ale ADR; invită Comisia să lucreze în continuare la aceste aspecte;

| 17. | este convins că aplicarea rapidă și cu costuri mici a acordurilor rezultate din ADR este indispensabilă, inclusiv la nivel transfrontalier; solicită măsuri legislative în acest scop; |
| --- | --- |

17.

este convins că aplicarea rapidă și cu costuri mici a acordurilor rezultate din ADR este indispensabilă, inclusiv la nivel transfrontalier; solicită măsuri legislative în acest scop;

| 18. | reamintește că pregătirea specifică a terților neutri este absolut necesară; invită Comisia să colecteze datele referitoare la tipul necesar și durata pregătirii, să sprijine sectoarele în dezvoltarea pregătirii și a sistemelor de control al calității; |
| --- | --- |

18.

reamintește că pregătirea specifică a terților neutri este absolut necesară; invită Comisia să colecteze datele referitoare la tipul necesar și durata pregătirii, să sprijine sectoarele în dezvoltarea pregătirii și a sistemelor de control al calității;

ADR în diferite domenii

| 19. | susține intenția Comisiei de a încuraja utilizarea modalităților alternative de soluționare a litigiilor, care sunt accesibile, nu reclamă costuri ridicate, sunt rapide, eficace și oferă posibilitatea de a institui și menține relații comerciale, economice, sociale și de vecinătate de calitate, bazate pe încredere reciprocă, în măsură să contribuie la ridicarea nivelului de protecție a consumatorilor în situații reciproc avantajoase, care oferă tuturor părților mai multe beneficii decât practica judiciară curentă; |
| --- | --- |

19.

susține intenția Comisiei de a încuraja utilizarea modalităților alternative de soluționare a litigiilor, care sunt accesibile, nu reclamă costuri ridicate, sunt rapide, eficace și oferă posibilitatea de a institui și menține relații comerciale, economice, sociale și de vecinătate de calitate, bazate pe încredere reciprocă, în măsură să contribuie la ridicarea nivelului de protecție a consumatorilor în situații reciproc avantajoase, care oferă tuturor părților mai multe beneficii decât practica judiciară curentă;

| 20. | subliniază că, deși în UE există, în prezent, numeroase sisteme ADR care funcționează efectiv, unul dintre principalele obstacole care stă în calea utilizării lor constă din faptul că ele nu au fost dezvoltate uniform pe întreg teritoriul UE, nici din punct de vedere geografic, nici din punct de vedere sectorial; sugerează, în consecință, eliminarea urgentă a neajunsurilor existente în ceea ce privește acoperirea geografică a ADR în Europa, regretă deficiențele sectoriale majore care persistă în majoritatea statelor membre, promovând totodată îmbunătățirea acoperirii sector cu sector, cu implicarea persoanelor care știu cum funcționează un anumit sector dat; încurajează statele membre să ia în considerare crearea unor puncte unice de contact pentru fiecare sector, destinate să ofere informații cu privire la modul de inițiere a unei proceduri ADR; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, deși în UE există, în prezent, numeroase sisteme ADR care funcționează efectiv, unul dintre principalele obstacole care stă în calea utilizării lor constă din faptul că ele nu au fost dezvoltate uniform pe întreg teritoriul UE, nici din punct de vedere geografic, nici din punct de vedere sectorial; sugerează, în consecință, eliminarea urgentă a neajunsurilor existente în ceea ce privește acoperirea geografică a ADR în Europa, regretă deficiențele sectoriale majore care persistă în majoritatea statelor membre, promovând totodată îmbunătățirea acoperirii sector cu sector, cu implicarea persoanelor care știu cum funcționează un anumit sector dat; încurajează statele membre să ia în considerare crearea unor puncte unice de contact pentru fiecare sector, destinate să ofere informații cu privire la modul de inițiere a unei proceduri ADR;

| 21. | reamintește că ADR prezintă un interes deosebit pentru IMM-uri; reiterează invitația adresată Comisiei de a analiza sinergiile dintre ADR și un instrument din cadrul dreptului contractual al UE; salută, de asemenea, oferirea de îndrumări privind clauzele ADR în cadrul contractelor standard; |
| --- | --- |

21.

reamintește că ADR prezintă un interes deosebit pentru IMM-uri; reiterează invitația adresată Comisiei de a analiza sinergiile dintre ADR și un instrument din cadrul dreptului contractual al UE; salută, de asemenea, oferirea de îndrumări privind clauzele ADR în cadrul contractelor standard;

| 22. | recunoaște realizările FIN-NET, ECC-Net și SOLVIT dar consideră că, în ceea ce privește dar crede că, în ceea ce privește informarea părților și finanțarea, mai pot fi făcute îmbunătățiri și invită Comisia să susțină, să consolideze și chiar să augmenteze capacitățile organismelor existente care își desfășoară activitatea în acest domeniu și care și-au demonstrat eficacitatea și valoarea; |
| --- | --- |

22.

recunoaște realizările FIN-NET, ECC-Net și SOLVIT dar consideră că, în ceea ce privește dar crede că, în ceea ce privește informarea părților și finanțarea, mai pot fi făcute îmbunătățiri și invită Comisia să susțină, să consolideze și chiar să augmenteze capacitățile organismelor existente care își desfășoară activitatea în acest domeniu și care și-au demonstrat eficacitatea și valoarea;

| 23. | consideră că există un mare potențial pentru procedurile ADR desfășurate online, îndeosebi pentru plângerile care însumează valori mai mici; remarcă existența online a procedurilor tradiționale ADR în paralel cu alte proceduri care urmăresc să prevină litigiile sau să faciliteze rezolvarea lor; subliniază că, în cazul în care procedura ADR tradițională se face online, standardele procedurale nu trebuie coborâte și că trebuie rezolvate și chestiuni cum ar fi punerea în execuție a hotărârilor; consideră că sistemele online de mărci de încredere sunt în mod semnificativ avantajoase; subliniază activitatea Grupul de lucru privind rezolvarea litigiilor online UNICTRAL (12), pentru tranzacțiile între întreprinderi (B2B) și între întreprinderi și consumatori (B2C); |
| --- | --- |

23.

consideră că există un mare potențial pentru procedurile ADR desfășurate online, îndeosebi pentru plângerile care însumează valori mai mici; remarcă existența online a procedurilor tradiționale ADR în paralel cu alte proceduri care urmăresc să prevină litigiile sau să faciliteze rezolvarea lor; subliniază că, în cazul în care procedura ADR tradițională se face online, standardele procedurale nu trebuie coborâte și că trebuie rezolvate și chestiuni cum ar fi punerea în execuție a hotărârilor; consideră că sistemele online de mărci de încredere sunt în mod semnificativ avantajoase; subliniază activitatea Grupul de lucru privind rezolvarea litigiilor online UNICTRAL (12), pentru tranzacțiile între întreprinderi (B2B) și între întreprinderi și consumatori (B2C);

| 24. | consideră că o ierarhie a rezolvării litigiilor (care să cuprindă, în primul rând, un sistem intern de depunere a plângerilor, în al doilea rând, ADR și, numai în ultimă instanță, rezolvarea juridică litigiilor) va conduce la reduceri de timp și costuri; invită Comisia să sprijine sectoarele în promovarea unor astfel de sisteme; |
| --- | --- |

24.

consideră că o ierarhie a rezolvării litigiilor (care să cuprindă, în primul rând, un sistem intern de depunere a plângerilor, în al doilea rând, ADR și, numai în ultimă instanță, rezolvarea juridică litigiilor) va conduce la reduceri de timp și costuri; invită Comisia să sprijine sectoarele în promovarea unor astfel de sisteme;

| 25. | subliniază rolul esențial al anumitor tipuri de ADR în rezolvarea litigiilor de familie, putând contribui la reducerea prejudiciilor psihologice, la reînceperea discuțiilor între părți și, mai ales la asigurarea protecției copiilor; consideră că există potențial în ADR la nivel transfrontalier, mai ales în ceea ce privește flexibilitatea; subliniază, de asemenea, activitatea Mediatorului Parlamentului European în materie de răpire parentală internațională a copiilor; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul esențial al anumitor tipuri de ADR în rezolvarea litigiilor de familie, putând contribui la reducerea prejudiciilor psihologice, la reînceperea discuțiilor între părți și, mai ales la asigurarea protecției copiilor; consideră că există potențial în ADR la nivel transfrontalier, mai ales în ceea ce privește flexibilitatea; subliniază, de asemenea, activitatea Mediatorului Parlamentului European în materie de răpire parentală internațională a copiilor;

| 26. | consideră, precum Comisia, că accesul adecvat la despăgubiri pe piața internă presupune atât posibilitatea de a recurge cu ușurință la ADR, cât și existența unui sistem eficient de recurs colectiv, cele două alternative fiind complementare, fără a se exclude reciproc; |
| --- | --- |

26.

consideră, precum Comisia, că accesul adecvat la despăgubiri pe piața internă presupune atât posibilitatea de a recurge cu ușurință la ADR, cât și existența unui sistem eficient de recurs colectiv, cele două alternative fiind complementare, fără a se exclude reciproc;

| 27. | consideră că există potențial al ADR în cadrul discuțiilor curente privind sistemul colectiv de despăgubire, având în vedere faptul că ADR constituie un mijloc eficient pentru a evita acțiunile de despăgubire în instanță; |
| --- | --- |

27.

consideră că există potențial al ADR în cadrul discuțiilor curente privind sistemul colectiv de despăgubire, având în vedere faptul că ADR constituie un mijloc eficient pentru a evita acțiunile de despăgubire în instanță;

| 28. | consideră că ADR e necesar la nivelul UE în domeniul libertății presei și a drepturilor personalității, ținând seama că în cazurile de defăimare și de încălcare a drepturilor personalității, în special, cheltuielile judiciare, mai ales în unele state membre, pot fi excesiv de mari, iar ADR ar putea contribui la îmbunătățirea situației existente; |
| --- | --- |

28.

consideră că ADR e necesar la nivelul UE în domeniul libertății presei și a drepturilor personalității, ținând seama că în cazurile de defăimare și de încălcare a drepturilor personalității, în special, cheltuielile judiciare, mai ales în unele state membre, pot fi excesiv de mari, iar ADR ar putea contribui la îmbunătățirea situației existente;

ADR ca mijloc de rezolvare a litigiilor având ca obiect contractele de consum

| 29. | insistă asupra necesității de a garanta consumatorilor europeni accesul la sisteme ADR, atât în cazul litigiilor naționale, cât și al celor transnaționale, în special pe piețele online, aflate în rapidă creștere în UE; ia act de faptul că utilizarea sistemelor ADR oferă un nivel mai ridicat de protecție a drepturilor consumatorilor și sporește încrederea consumatorilor în piață, în întreprinderi și în instituțiile de protecție a drepturilor consumatorilor, prin faptul că le face mai atractive, precum și prin promovarea comerțului transfrontalier și prin creșterea prosperității tuturor operatorilor pe piața UE; |
| --- | --- |

29.

insistă asupra necesității de a garanta consumatorilor europeni accesul la sisteme ADR, atât în cazul litigiilor naționale, cât și al celor transnaționale, în special pe piețele online, aflate în rapidă creștere în UE; ia act de faptul că utilizarea sistemelor ADR oferă un nivel mai ridicat de protecție a drepturilor consumatorilor și sporește încrederea consumatorilor în piață, în întreprinderi și în instituțiile de protecție a drepturilor consumatorilor, prin faptul că le face mai atractive, precum și prin promovarea comerțului transfrontalier și prin creșterea prosperității tuturor operatorilor pe piața UE;

| 30. | solicită un sistem eficient de soluționare extrajudiciară a litigiilor legate de contractele de consum care să fie funcțional pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

30.

solicită un sistem eficient de soluționare extrajudiciară a litigiilor legate de contractele de consum care să fie funcțional pe întreg teritoriul UE;

| 31. | sugerează Comisiei Europene să reia, în viitoarea sa propunere legislativă privind utilizarea ADR de către consumatori în UE, orientările de urmat în legătură cu sistemele ADR instituite în Europa, acestea fiind următoarele:






  — | independența, imparțialitatea și confidențialitatea: la desemnarea mediatorilor, trebuie să evite posibila apariție a unor conflicte de interese; principiul participării comune a unor membri ai asociațiilor de consumatori și ai organizațiilor care reprezintă întreprinderile ar putea servi ca bază utilă pentru a asigura imparțialitatea hotărârilor; |
| --- | --- | --- |

31.

sugerează Comisiei Europene să reia, în viitoarea sa propunere legislativă privind utilizarea ADR de către consumatori în UE, orientările de urmat în legătură cu sistemele ADR instituite în Europa, acestea fiind următoarele:

—

independența, imparțialitatea și confidențialitatea: la desemnarea mediatorilor, trebuie să evite posibila apariție a unor conflicte de interese; principiul participării comune a unor membri ai asociațiilor de consumatori și ai organizațiilor care reprezintă întreprinderile ar putea servi ca bază utilă pentru a asigura imparțialitatea hotărârilor;

| — | competența: profesioniștii în domeniu trebuie să aibă capacitatea, instruirea și experiența profesională necesară exercitării funcției și trebuie să fie imparțiali, independenți și competenți; |
| --- | --- |

—

competența: profesioniștii în domeniu trebuie să aibă capacitatea, instruirea și experiența profesională necesară exercitării funcției și trebuie să fie imparțiali, independenți și competenți;

| — | eficacitatea și rapiditatea: mediatorii trebuie să dispună de mijloace adecvate (resurse umane, materiale și financiare corespunzătoare) și să fie în măsură să respecte termene scurte între sesizare și decizie; |
| --- | --- |

—

eficacitatea și rapiditatea: mediatorii trebuie să dispună de mijloace adecvate (resurse umane, materiale și financiare corespunzătoare) și să fie în măsură să respecte termene scurte între sesizare și decizie;

| — | echitatea între consumatori și profesioniști, în termeni legați de informare, concepție și proceduri, precum și de schimburile operate în ambele direcții; cu alte cuvinte, posibilitatea ca ambele părți să își exprime punctul de vedere și să ia cunoștință de pozițiile și faptele prezentate de cealaltă parte; |
| --- | --- |

—

echitatea între consumatori și profesioniști, în termeni legați de informare, concepție și proceduri, precum și de schimburile operate în ambele direcții; cu alte cuvinte, posibilitatea ca ambele părți să își exprime punctul de vedere și să ia cunoștință de pozițiile și faptele prezentate de cealaltă parte;

| — | finanțarea: pentru a garanta atractivitatea acestei opțiuni pentru părțile interesate, ar trebui rezolvată problema costului mecanismelor ADR; în acest sens, sistemul ar trebui să fie gratuit, în cazul în care cauza este câștigată, sau oferit la un cost cu adevărat moderat pentru consumator; |
| --- | --- |

—

finanțarea: pentru a garanta atractivitatea acestei opțiuni pentru părțile interesate, ar trebui rezolvată problema costului mecanismelor ADR; în acest sens, sistemul ar trebui să fie gratuit, în cazul în care cauza este câștigată, sau oferit la un cost cu adevărat moderat pentru consumator;

| — | libertatea și caracterul extrajudiciar: mecanismele alternative de soluționare a litigiilor trebuie să aibă un caracter facultativ, fondat pe respectarea liberei alegeri de care se bucură părțile pe toată durata procesului, oferindu-le acestora, în orice moment, posibilitatea de a soluționa disputa în fața unei curți; în același timp, trebuie să se asigure depunerea unor eforturi serioase pentru a asigura soluționarea pe cale amiabilă; mecanismele nu trebuie în niciun caz să constituie o primă etapă obligatorie înainte de inițierea unei acțiuni în justiție, iar deciziile care decurg din acestea nu pot deveni obligatorii fără ca părțile să fi fost informate în prealabil și să fi acceptat acest lucru în mod expres; în ciuda unei astfel de decizii, posibilitatea acționării în justiție rămâne în continuare deschisă; |
| --- | --- |

—

libertatea și caracterul extrajudiciar: mecanismele alternative de soluționare a litigiilor trebuie să aibă un caracter facultativ, fondat pe respectarea liberei alegeri de care se bucură părțile pe toată durata procesului, oferindu-le acestora, în orice moment, posibilitatea de a soluționa disputa în fața unei curți; în același timp, trebuie să se asigure depunerea unor eforturi serioase pentru a asigura soluționarea pe cale amiabilă; mecanismele nu trebuie în niciun caz să constituie o primă etapă obligatorie înainte de inițierea unei acțiuni în justiție, iar deciziile care decurg din acestea nu pot deveni obligatorii fără ca părțile să fi fost informate în prealabil și să fi acceptat acest lucru în mod expres; în ciuda unei astfel de decizii, posibilitatea acționării în justiție rămâne în continuare deschisă;

| — | proporționalitatea procedurilor, a deciziilor și a costurilor, cu scopul de a evita ca impactul acestora să depășească subiectul și obiectul litigiului; costurile suportate trebuie adaptate la dimensiunea prejudiciului suferit; |
| --- | --- |

—

proporționalitatea procedurilor, a deciziilor și a costurilor, cu scopul de a evita ca impactul acestora să depășească subiectul și obiectul litigiului; costurile suportate trebuie adaptate la dimensiunea prejudiciului suferit;

| — | transparența: pe lângă furnizarea informațiilor generale (tipuri de proceduri judiciare, norme privind sesizarea, metode de luare a deciziilor etc.), fiecare persoană care acționează ca mediator trebuie să fie obligată să publice un raport anual; |
| --- | --- |

—

transparența: pe lângă furnizarea informațiilor generale (tipuri de proceduri judiciare, norme privind sesizarea, metode de luare a deciziilor etc.), fiecare persoană care acționează ca mediator trebuie să fie obligată să publice un raport anual;

| 32. | solicită Comisiei să adopte, în cazul litigiilor transnaționale în materie de contracte de consum, prevederi legate de coordonare, pentru a facilita accesul și coordonarea sistemelor ADR naționale și a celor conduse la nivel de întreprindere; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să adopte, în cazul litigiilor transnaționale în materie de contracte de consum, prevederi legate de coordonare, pentru a facilita accesul și coordonarea sistemelor ADR naționale și a celor conduse la nivel de întreprindere;

| 33. | solicită Comisiei, în contextul litigiilor legate de contractele de consum transfrontaliere de domeniul comerțului electronic, să dispună introducerea rapidă a unei platforme multilingve care să permită consumatorilor să-și soluționeze litigiile în întregime online, reținând că această platformă trebuie să satisfacă standardele de calitate și să se bazeze pe sistemele ADR existente în statele membre; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei, în contextul litigiilor legate de contractele de consum transfrontaliere de domeniul comerțului electronic, să dispună introducerea rapidă a unei platforme multilingve care să permită consumatorilor să-și soluționeze litigiile în întregime online, reținând că această platformă trebuie să satisfacă standardele de calitate și să se bazeze pe sistemele ADR existente în statele membre;

| 34. | consideră că sarcina de informare a consumatorilor le incumbă, deopotrivă, autorităților publice, rețelelor de informare și de consiliere, autorităților de reglementare și asociațiilor de consumatori și recomandă ca fiecare dintre acestea să desfășoare, la nivelul propriu, campanii de sensibilizare și proiecte-pilot pe această temă; |
| --- | --- |

34.

consideră că sarcina de informare a consumatorilor le incumbă, deopotrivă, autorităților publice, rețelelor de informare și de consiliere, autorităților de reglementare și asociațiilor de consumatori și recomandă ca fiecare dintre acestea să desfășoare, la nivelul propriu, campanii de sensibilizare și proiecte-pilot pe această temă;

| 35. | critică caracterul confuz al actualei baze de date privind ADR a Comisiei Europene; sugerează Comisiei să creeze un portal internet european multilingv ADR, unde toți consumatorii să se poată informa cu privire la modul de funcționare al ADR și la implicațiile acesteia, la drepturile și obligațiile lor, pe baza rețelelor și datelor existente; subliniază că, în interesul consumatorului, trebuie pus accentul pe inteligibilitatea și claritatea portalului online; |
| --- | --- |

35.

critică caracterul confuz al actualei baze de date privind ADR a Comisiei Europene; sugerează Comisiei să creeze un portal internet european multilingv ADR, unde toți consumatorii să se poată informa cu privire la modul de funcționare al ADR și la implicațiile acesteia, la drepturile și obligațiile lor, pe baza rețelelor și datelor existente; subliniază că, în interesul consumatorului, trebuie pus accentul pe inteligibilitatea și claritatea portalului online;

| 36. | subliniază faptul că, în ceea ce privește ADR, consumatorii trebuie să aibă posibilitatea de a obține toate informațiile pertinente online, traduse în mod corespunzător în limbile lor, prin utilizarea unor programe de traducere online, ușor accesibile și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că, în ceea ce privește ADR, consumatorii trebuie să aibă posibilitatea de a obține toate informațiile pertinente online, traduse în mod corespunzător în limbile lor, prin utilizarea unor programe de traducere online, ușor accesibile și ușor de utilizat;

| 37. | subliniază faptul că este esențială sensibilizarea consumatorilor cu privire la existența și beneficiile ADR înainte de apariția unui litigiu legat de contractele de consum; insistă asupra necesității de a consolida simțul responsabilității al întreprinderilor și al organizațiilor patronale, în acest sens; consideră că întreprinderile și asociațiile patronale au datoria de a informa consumatorul cu privire la mecanismele alternative de soluționare a litigiilor disponibile; propune ca această informație „în amonte” să fie transmisă prin includerea unei mențiuni referitoare la posibilitatea de a recurge la mecanismele alternative de soluționare a litigiilor în toate documentele contractuale, însoțită, în cazul profesioniștilor care au recurs la acestea, de datele de contact și de modalitățile de sesizare prevăzute de aceste sisteme de mecanisme; această cerință ar trebui însă să evite costurile suplimentare și birocrația; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că este esențială sensibilizarea consumatorilor cu privire la existența și beneficiile ADR înainte de apariția unui litigiu legat de contractele de consum; insistă asupra necesității de a consolida simțul responsabilității al întreprinderilor și al organizațiilor patronale, în acest sens; consideră că întreprinderile și asociațiile patronale au datoria de a informa consumatorul cu privire la mecanismele alternative de soluționare a litigiilor disponibile; propune ca această informație „în amonte” să fie transmisă prin includerea unei mențiuni referitoare la posibilitatea de a recurge la mecanismele alternative de soluționare a litigiilor în toate documentele contractuale, însoțită, în cazul profesioniștilor care au recurs la acestea, de datele de contact și de modalitățile de sesizare prevăzute de aceste sisteme de mecanisme; această cerință ar trebui însă să evite costurile suplimentare și birocrația;

| 38. | recomandă, drept posibil stimulent pentru întreprinderi, introducerea la nivel european a unei mărci de calitate privind medierea în domeniul litigiilor având ca obiect contractele de consum, însoțită de orientări referitoare la cele mai bune practici, astfel încât consumatorii să poată identifica rapid întreprinderile care au optat pentru sisteme ADR; opinează că, în legătură cu această propunere, ar trebui efectuată mai întâi o analiză costuri-beneficii; subliniază că Comisia ar trebui să asigure utilizarea și aplicarea corespunzătoare a mărcii de calitate. |
| --- | --- |

38.

recomandă, drept posibil stimulent pentru întreprinderi, introducerea la nivel european a unei mărci de calitate privind medierea în domeniul litigiilor având ca obiect contractele de consum, însoțită de orientări referitoare la cele mai bune practici, astfel încât consumatorii să poată identifica rapid întreprinderile care au optat pentru sisteme ADR; opinează că, în legătură cu această propunere, ar trebui efectuată mai întâi o analiză costuri-beneficii; subliniază că Comisia ar trebui să asigure utilizarea și aplicarea corespunzătoare a mărcii de calitate.

Următoarele etape

| 39. | constată că este necesară o ameliorare a informațiilor cu caracter general în legătură cu drepturile și aplicarea lor, precum și a informațiilor specifice privind mecanismele ADR, inclusiv privind existența, funcționarea și sediul acestora; consideră că programele de informare ar trebui, de asemenea, să sublinieze principalele avantaje ale alegerii ADR, precum costurile mai mici și rapiditatea prin raport cu o procedură judiciară, precum și procentele de reușită; consideră că aceste programe ar trebui să vizeze mai ales cetățenii și IMM-urile; consideră că ADR poate fi furnizată cel mai eficient într-o rețea apropiată cetățenilor și plecând de la colaborarea cu statele membre; |
| --- | --- |

39.

constată că este necesară o ameliorare a informațiilor cu caracter general în legătură cu drepturile și aplicarea lor, precum și a informațiilor specifice privind mecanismele ADR, inclusiv privind existența, funcționarea și sediul acestora; consideră că programele de informare ar trebui, de asemenea, să sublinieze principalele avantaje ale alegerii ADR, precum costurile mai mici și rapiditatea prin raport cu o procedură judiciară, precum și procentele de reușită; consideră că aceste programe ar trebui să vizeze mai ales cetățenii și IMM-urile; consideră că ADR poate fi furnizată cel mai eficient într-o rețea apropiată cetățenilor și plecând de la colaborarea cu statele membre;

| 40. | cere, în același timp, Comisiei să ia neîntârziat măsuri pentru a asigura, din partea consumatorilor și a întreprinderilor, o mai bună înțelegere a instrumentelor legislative deja existente, cum ar fi Regulamentul (CE) nr. 861/2007 de stabilire a unei proceduri europene cu privire la cererile cu valoare redusă, Directiva 2008/52/CE privind anumite aspecte ale medierii în materie civilă și comercială, precum și Regulamentul (CE) nr. 805/2004 privind crearea unui titlu executoriu european pentru creanțele necontestate; propune, în acest scop, implicarea autorităților naționale, a instanțelor, a barourilor de avocați și a camerelor de comerț, a birourilor de consiliere a consumatorilor, a asigurătorilor în materie de cheltuieli de judecată și a altor organizații competente într-o campanie de informare cuprinzătoare; solicită acordarea de sprijin financiar pentru campanii europene și naționale de acest fel; |
| --- | --- |

40.

cere, în același timp, Comisiei să ia neîntârziat măsuri pentru a asigura, din partea consumatorilor și a întreprinderilor, o mai bună înțelegere a instrumentelor legislative deja existente, cum ar fi Regulamentul (CE) nr. 861/2007 de stabilire a unei proceduri europene cu privire la cererile cu valoare redusă, Directiva 2008/52/CE privind anumite aspecte ale medierii în materie civilă și comercială, precum și Regulamentul (CE) nr. 805/2004 privind crearea unui titlu executoriu european pentru creanțele necontestate; propune, în acest scop, implicarea autorităților naționale, a instanțelor, a barourilor de avocați și a camerelor de comerț, a birourilor de consiliere a consumatorilor, a asigurătorilor în materie de cheltuieli de judecată și a altor organizații competente într-o campanie de informare cuprinzătoare; solicită acordarea de sprijin financiar pentru campanii europene și naționale de acest fel;

| 41. | constată că, în unele state membre, gradul de solicitare a instanțelor dedicate cererilor de despăgubire cu valoare mică rămâne semnificativ de redusă și că se impun eforturi suplimentare în ceea ce privește securitatea juridică, barierele lingvistice și transparența procedurilor; invită Comisia să acorde o atenție deosebită acestor organisme juridice atunci când formulează propunerea legislativă referitoare la utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor privind consumatorii din UE; |
| --- | --- |

41.

constată că, în unele state membre, gradul de solicitare a instanțelor dedicate cererilor de despăgubire cu valoare mică rămâne semnificativ de redusă și că se impun eforturi suplimentare în ceea ce privește securitatea juridică, barierele lingvistice și transparența procedurilor; invită Comisia să acorde o atenție deosebită acestor organisme juridice atunci când formulează propunerea legislativă referitoare la utilizarea mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor privind consumatorii din UE;

| 42. | constată că, având în vedere că preocuparea majoră a ADR este concilierea, litigiul poate fi mai ușor soluționat într-un mod avantajos pentru toate părțile și subliniază că soluțiile găsite prin ADR sunt, în general, respectate; consideră, prin urmare, că statisticile actualizate cu privire la aceste probleme ar trebui publicate în același timp cu informațiile publice privind ADR; |
| --- | --- |

42.

constată că, având în vedere că preocuparea majoră a ADR este concilierea, litigiul poate fi mai ușor soluționat într-un mod avantajos pentru toate părțile și subliniază că soluțiile găsite prin ADR sunt, în general, respectate; consideră, prin urmare, că statisticile actualizate cu privire la aceste probleme ar trebui publicate în același timp cu informațiile publice privind ADR;

| 43. | invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să desfășoare campanii de informare care vizează educarea și conștientizare atât a consumatorilor, cât și a întreprinderilor cu privire la avantajele utilizării acestei instituții; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să desfășoare campanii de informare care vizează educarea și conștientizare atât a consumatorilor, cât și a întreprinderilor cu privire la avantajele utilizării acestei instituții;

| 44. | consideră că campaniile de informare privind ADR ar trebui desfășurate în cooperare cu camerele de comerț, grupurile de consumatori și oficiile pentru comerț echitabil (sau echivalentele acestora) pentru a asigura o campanie bine coordonată și eficientă; |
| --- | --- |

44.

consideră că campaniile de informare privind ADR ar trebui desfășurate în cooperare cu camerele de comerț, grupurile de consumatori și oficiile pentru comerț echitabil (sau echivalentele acestora) pentru a asigura o campanie bine coordonată și eficientă;

| 45. | consideră că sarcina de informare a mediului de afaceri revine, deopotrivă, autorităților publice și organizațiile reprezentative și recomandă ca fiecare dintre acestea să desfășoare, la nivelul propriu, campanii de conștientizare și proiecte-pilot pe această temă; |
| --- | --- |

45.

consideră că sarcina de informare a mediului de afaceri revine, deopotrivă, autorităților publice și organizațiile reprezentative și recomandă ca fiecare dintre acestea să desfășoare, la nivelul propriu, campanii de conștientizare și proiecte-pilot pe această temă;

| 46. | recunoaște că unul dintre principalele obstacole în calea utilizării sistemelor ADR este reticența întreprinderilor de a recurge la aceste mecanisme; propune ca camerele de comerț și organizațiile-umbrelă atât de la nivel național, cât și de la nivelul UE, precum și celelalte entități profesionale să aibă obligația de a informa întreprinderile cu privire la existența mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor și la avantajele posibile ale utilizării acestora, în special în ceea ce privește posibilitățile de evitare la sursă a litigiilor judiciare sau imaginea vehiculată de întreprindere și, în sfârșit, la posibilitatea pe care acestea o oferă de a restabili relații comerciale bazate pe încredere între părți, spre deosebire de o decizie arbitrală sau de hotărârea unei curți; |
| --- | --- |

46.

recunoaște că unul dintre principalele obstacole în calea utilizării sistemelor ADR este reticența întreprinderilor de a recurge la aceste mecanisme; propune ca camerele de comerț și organizațiile-umbrelă atât de la nivel național, cât și de la nivelul UE, precum și celelalte entități profesionale să aibă obligația de a informa întreprinderile cu privire la existența mecanismelor alternative de soluționare a litigiilor și la avantajele posibile ale utilizării acestora, în special în ceea ce privește posibilitățile de evitare la sursă a litigiilor judiciare sau imaginea vehiculată de întreprindere și, în sfârșit, la posibilitatea pe care acestea o oferă de a restabili relații comerciale bazate pe încredere între părți, spre deosebire de o decizie arbitrală sau de hotărârea unei curți;

| 47. | invită Comisia, ca, plecând de la datele colectate și de la o evaluare de impact amănunțită în conformitate cu cele mai bune norme de reglementare, să ia în considerație definirea unor norme minime în materie de ADR în toate sectoarele, dezvoltând, în același timp, schemele existente și încurajând statele membre și sectoarele acoperite de scheme să mărească finanțarea, ținând seama că ADR, deși oferă părților o soluție alternativă la costuri mici, nu trebuie să fie o justiție „la preț redus”; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia, ca, plecând de la datele colectate și de la o evaluare de impact amănunțită în conformitate cu cele mai bune norme de reglementare, să ia în considerație definirea unor norme minime în materie de ADR în toate sectoarele, dezvoltând, în același timp, schemele existente și încurajând statele membre și sectoarele acoperite de scheme să mărească finanțarea, ținând seama că ADR, deși oferă părților o soluție alternativă la costuri mici, nu trebuie să fie o justiție „la preț redus”;

*

* *

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 115, 17.4.1998, p. 31.

(2)  JO L 109, 19.4.2001, p. 56.

(3)  JO C 155, 6.6.2000, p. 1.

(4)  JO L 174, 27.6.2001, p. 25.

(5)  JO L 136, 24.5.2008, p. 3.

(6)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 256.

(7)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 110.

(8)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0144.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0361.

(11)  http://ec.europa.eu/justice/policies/consumer/docs/explanatory_note_results_feasibility_study_05_2011_en.pdf.

(12)  http://www.uncitral.org/uncitral/commission/working_groups/3Online_Dispute_Resolution.html

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/9

---

Marți, 25 octombrie 2011Mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap

P7_TA(2011)0453

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (2010/2272(INI))

2013/C 131 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția Europeană a Drepturilor Omului și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția Europeană a Drepturilor Omului și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) și intrarea sa în vigoare în Uniune la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) și intrarea sa în vigoare în Uniune la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1),

| — | având în vedere Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor (2),

| — | având în vedere articolele 2, 10, 19 și 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 10, 19 și 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (3),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 pe această temă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 pe această temă (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Recomandarea 98/376/CE a Consiliului din 4 iunie 1998 privind tichetul de parcare pentru persoanele cu dizabilități (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 98/376/CE a Consiliului din 4 iunie 1998 privind tichetul de parcare pentru persoanele cu dizabilități (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2000 intitulată „Către o Europă fără bariere pentru persoanele cu handicap” (COM(2000)0284), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2000 intitulată „Către o Europă fără bariere pentru persoanele cu handicap” (COM(2000)0284),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 septembrie 2001 intitulată „e-Europa 2002: Accesibilitatea site-urilor web publice și a conținutului acestora” (COM(2001)0529), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 septembrie 2001 intitulată „e-Europa 2002: Accesibilitatea site-urilor web publice și a conținutului acestora” (COM(2001)0529),

| — | având în vedere definițiile internaționale ale funcționării, handicapului și sănătății oferite de Organizația Mondială a Sănătății din 22 mai 2001 [rezoluția Adunării Mondiale a Sănătății (AMS) 54.21], |
| --- | --- |

—

având în vedere definițiile internaționale ale funcționării, handicapului și sănătății oferite de Organizația Mondială a Sănătății din 22 mai 2001 [rezoluția Adunării Mondiale a Sănătății (AMS) 54.21],

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2003 intitulată „Egalitate de șanse pentru persoanele cu handicap: Un plan de acțiune european” (COM(2003)0650), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2003 intitulată „Egalitate de șanse pentru persoanele cu handicap: Un plan de acțiune european” (COM(2003)0650),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 ianuarie 2003 intitulată „Către un instrument cu forță juridică obligatorie al Organizației Națiunilor Unite destinat promovării și protecției drepturilor și demnității persoanelor cu handicap” (COM(2003)0016), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 ianuarie 2003 intitulată „Către un instrument cu forță juridică obligatorie al Organizației Națiunilor Unite destinat promovării și protecției drepturilor și demnității persoanelor cu handicap” (COM(2003)0016),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 16 martie 2005 intitulată „Față în față cu schimbările demografice: o nouă solidaritate între generații” (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 16 martie 2005 intitulată „Față în față cu schimbările demografice: o nouă solidaritate între generații” (COM(2005)0094),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2007 intitulată „Strategia europeană pentru persoanele cu handicap: Planul European de Acțiune 2008-2009” (COM(2007)0738), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2007 intitulată „Strategia europeană pentru persoanele cu handicap: Planul European de Acțiune 2008-2009” (COM(2007)0738),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636),

| — | având în vedere Protocolul opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap („Protocolul opțional”), adoptat la 13 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap („Protocolul opțional”), adoptat la 13 decembrie 2006,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind „Promovarea incluziunii pe piața muncii - redresarea în urma crizei și pregătirea pentru Agenda de la Lisabona de după 2010” din 30 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind „Promovarea incluziunii pe piața muncii - redresarea în urma crizei și pregătirea pentru Agenda de la Lisabona de după 2010” din 30 noiembrie 2009,

| — | având în vedere petiția 1454/2010 depusă de Urzula Weber-Król, |
| --- | --- |

—

având în vedere petiția 1454/2010 depusă de Urzula Weber-Król,

| — | având în vedere raportul Comisiei privind funcționarea și efectele Regulamentului (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului (COM(2011)0166), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei privind funcționarea și efectele Regulamentului (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului (COM(2011)0166),

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție (cauza C 13/05 privind Directiva 2000/78/CE – Egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă – conceptul de handicap) din 11 iulie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție (cauza C 13/05 privind Directiva 2000/78/CE – Egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă – conceptul de handicap) din 11 iulie 2006,

| — | având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 1988 referitoare la limbajul semnelor pentru persoanele cu deficiențe de auz (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 1988 referitoare la limbajul semnelor pentru persoanele cu deficiențe de auz (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 1989 referitoare la femeile cu handicap (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 1989 referitoare la femeile cu handicap (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 septembrie 1992 referitoare la persoanele cu handicap psihic (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 septembrie 1992 referitoare la persoanele cu handicap psihic (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 1995 referitoare la drepturile persoanelor cu handicap (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 1995 referitoare la drepturile persoanelor cu handicap (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 mai 1996 referitoare la drepturile persoanelor care suferă de autism (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 mai 1996 referitoare la drepturile persoanelor care suferă de autism (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 1996 referitoare la tichetul de parcare pentru persoanele cu handicap – drepturile persoanelor cu handicap (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 1996 referitoare la tichetul de parcare pentru persoanele cu handicap – drepturile persoanelor cu handicap (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 aprilie 1997 referitoare la șansele egale pentru persoanele cu handicap (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 aprilie 1997 referitoare la șansele egale pentru persoanele cu handicap (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Către un instrument cu forță juridică obligatorie al Națiunilor Unite destinat promovării și protecției drepturilor și demnității persoanelor cu handicap” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Către un instrument cu forță juridică obligatorie al Națiunilor Unite destinat promovării și protecției drepturilor și demnității persoanelor cu handicap” (14),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 ianuarie 2011 intitulată „Analiza anuală a creșterii: formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză” (COM(2011)0011) și proiectul comun de raport privind ocuparea forței de muncă anexat acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 ianuarie 2011 intitulată „Analiza anuală a creșterii: formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză” (COM(2011)0011) și proiectul comun de raport privind ocuparea forței de muncă anexat acesteia,

| — | având în vedere Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 privind reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 privind reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (16),

| — | având în vedere acordul-cadru privind piețele forței de muncă favorabile incluziunii, încheiat de către partenerii sociali europeni la data de 25 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul-cadru privind piețele forței de muncă favorabile incluziunii, încheiat de către partenerii sociali europeni la data de 25 martie 2010,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind valorile și principiile comune în sistemele de sănătate ale Uniunii Europene (2006/C146/01), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind valorile și principiile comune în sistemele de sănătate ale Uniunii Europene (2006/C146/01),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 8 iunie 2010 privind „Echitatea și sănătatea în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 8 iunie 2010 privind „Echitatea și sănătatea în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și al Comisiei pentru petiții (A7-0263/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și al Comisiei pentru petiții (A7-0263/2011),

| A. | întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline, persoanele cu handicap (atât fizic, cât și psihosocial) au drepturi egale și dreptul la demnitate incontestabilă, tratament egal, viață independentă și participare deplină în societate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline, persoanele cu handicap (atât fizic, cât și psihosocial) au drepturi egale și dreptul la demnitate incontestabilă, tratament egal, viață independentă și participare deplină în societate;

| B. | întrucât peste 80 de milioane de persoane sau aproximativ 16 % din totalul populației Uniunii Europene suferă de un handicap, incluzând persoanele cu probleme de sănătate mintală, vizând în special persoanele care suferă de autism, iar rata șomajului în rândul acestor persoane este de cel puțin două ori mai mare decât cea din rândul persoanelor fără handicap; întrucât persoanele cu handicap reprezintă un grup vulnerabil, în cadrul căruia rata sărăciei este cu 70 % peste medie; întrucât nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu handicap se situează doar în jurul valorii de 45 %, în timp ce un loc de muncă de calitate asigură independența economică și favorizează realizările personale; întrucât șomajul crește riscul sărăciei și al excluziunii sociale, dat fiind că minimum un sfert din populație suferă o dată pe parcursul vieții de o problemă de sănătate mintală și, în cazul a 10 % dintre aceste persoane, acest lucru poate conduce la probleme de sănătate mintală cronice, subliniindu-se necesitatea unor politici active și bine direcționate pentru a combate această situație persistentă; întrucât această expunere crescută la riscul de sărăcie este rezultatul unui acces de multe ori limitat la locurile de muncă, la formare profesională, precum și la asistență medicală și la o îngrijire adecvată; |
| --- | --- |

B.

întrucât peste 80 de milioane de persoane sau aproximativ 16 % din totalul populației Uniunii Europene suferă de un handicap, incluzând persoanele cu probleme de sănătate mintală, vizând în special persoanele care suferă de autism, iar rata șomajului în rândul acestor persoane este de cel puțin două ori mai mare decât cea din rândul persoanelor fără handicap; întrucât persoanele cu handicap reprezintă un grup vulnerabil, în cadrul căruia rata sărăciei este cu 70 % peste medie; întrucât nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu handicap se situează doar în jurul valorii de 45 %, în timp ce un loc de muncă de calitate asigură independența economică și favorizează realizările personale; întrucât șomajul crește riscul sărăciei și al excluziunii sociale, dat fiind că minimum un sfert din populație suferă o dată pe parcursul vieții de o problemă de sănătate mintală și, în cazul a 10 % dintre aceste persoane, acest lucru poate conduce la probleme de sănătate mintală cronice, subliniindu-se necesitatea unor politici active și bine direcționate pentru a combate această situație persistentă; întrucât această expunere crescută la riscul de sărăcie este rezultatul unui acces de multe ori limitat la locurile de muncă, la formare profesională, precum și la asistență medicală și la o îngrijire adecvată;

| C. | întrucât cele mai marginalizate grupuri din societate sunt și cele mai afectate de criză și întrucât persoanele cu handicap reprezintă unul dintre grupurile cele mai afectate de criza financiară din Europa; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele mai marginalizate grupuri din societate sunt și cele mai afectate de criză și întrucât persoanele cu handicap reprezintă unul dintre grupurile cele mai afectate de criza financiară din Europa;

| D. | întrucât deficiențele în punerea în aplicare a principiului existent al egalități de tratament pentru persoanele cu handicap sunt aduse în mod sistematic în atenția Comisiei pentru petiții de către cetățenii vizați; |
| --- | --- |

D.

întrucât deficiențele în punerea în aplicare a principiului existent al egalități de tratament pentru persoanele cu handicap sunt aduse în mod sistematic în atenția Comisiei pentru petiții de către cetățenii vizați;

| E. | întrucât persoanele cu handicap, care au nevoie de un nivel ridicat de sprijin, sunt printre cele mai excluse din societate și întrucât femeile cu handicap sunt, în general, printre cele mai vulnerabile și marginalizate persoane din societate, confruntându-se cu discriminarea și excluderea de la educație, încadrare în muncă și viață socială; |
| --- | --- |

E.

întrucât persoanele cu handicap, care au nevoie de un nivel ridicat de sprijin, sunt printre cele mai excluse din societate și întrucât femeile cu handicap sunt, în general, printre cele mai vulnerabile și marginalizate persoane din societate, confruntându-se cu discriminarea și excluderea de la educație, încadrare în muncă și viață socială;

| F. | întrucât succesul Strategiei Europa 2020, al cărei obiectiv este de a realiza o creștere europeană inteligentă (bazată pe inovare și pe cercetare), durabilă și favorabilă incluziunii, va implica în mod necesar îmbunătățiri structurale cu privire la mobilitatea și la integrarea persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

F.

întrucât succesul Strategiei Europa 2020, al cărei obiectiv este de a realiza o creștere europeană inteligentă (bazată pe inovare și pe cercetare), durabilă și favorabilă incluziunii, va implica în mod necesar îmbunătățiri structurale cu privire la mobilitatea și la integrarea persoanelor cu handicap;

| G. | întrucât această cifră va crește considerabil în următorii ani în fața răsturnării inevitabile a piramidei populației, dat fiind că peste o treime din persoanele în vârstă de peste 75 de ani suferă de anumite handicapuri care le restrâng parțial posibilitățile, iar peste 20 % suferă de o formă de handicap care le limitează în mod considerabil posibilitățile; |
| --- | --- |

G.

întrucât această cifră va crește considerabil în următorii ani în fața răsturnării inevitabile a piramidei populației, dat fiind că peste o treime din persoanele în vârstă de peste 75 de ani suferă de anumite handicapuri care le restrâng parțial posibilitățile, iar peste 20 % suferă de o formă de handicap care le limitează în mod considerabil posibilitățile;

| H. | întrucât Uniunea Europeană a ratificat în mod oficial Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care a fost, de asemenea, semnată de toate cele 27 de state membre ale UE și ratificată de 17 dintre acestea; |
| --- | --- |

H.

întrucât Uniunea Europeană a ratificat în mod oficial Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care a fost, de asemenea, semnată de toate cele 27 de state membre ale UE și ratificată de 17 dintre acestea;

| I. | întrucât competența Uniunii Europene în domeniul protecției împotriva discriminării pe criterii de handicap se limitează în prezent la ocuparea forței de muncă și la formarea profesională (2000/78/CE) și întrucât Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) reprezintă un acord mixt prin care instituțiile UE și statele membre au obligații cu privire la punerea acesteia în aplicare, iar propunerile și ideile din cadrul prezentului raport urmează să fie analizate și abordate în cadrul propunerii ce se va prezenta de către Comisie privind Actul european privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

I.

întrucât competența Uniunii Europene în domeniul protecției împotriva discriminării pe criterii de handicap se limitează în prezent la ocuparea forței de muncă și la formarea profesională (2000/78/CE) și întrucât Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) reprezintă un acord mixt prin care instituțiile UE și statele membre au obligații cu privire la punerea acesteia în aplicare, iar propunerile și ideile din cadrul prezentului raport urmează să fie analizate și abordate în cadrul propunerii ce se va prezenta de către Comisie privind Actul european privind accesibilitatea;

| J. | întrucât politicile sociale care vizează persoanele cu handicap țin adesea de competența statelor membre și, prin urmare, sunt bazate pe tradițiile și cultura națională, pe obiceiurile sociale, pe dezvoltarea economică, precum și pe rolul foarte important pe care îl au familiile și asociațiile în susținerea parcursului către autonomia și integrarea persoanelor cu handicap în viața socială; |
| --- | --- |

J.

întrucât politicile sociale care vizează persoanele cu handicap țin adesea de competența statelor membre și, prin urmare, sunt bazate pe tradițiile și cultura națională, pe obiceiurile sociale, pe dezvoltarea economică, precum și pe rolul foarte important pe care îl au familiile și asociațiile în susținerea parcursului către autonomia și integrarea persoanelor cu handicap în viața socială;

| K. | întrucât handicapul este un concept în schimbare, care rezultă din interacțiunea dintre persoanele afectate și barierele la nivelul atitudinii și al mediului ce împiedică participarea efectivă și deplină a acestora în societate pe o bază egală cu celelalte persoane și în condiții echivalente de demnitate; |
| --- | --- |

K.

întrucât handicapul este un concept în schimbare, care rezultă din interacțiunea dintre persoanele afectate și barierele la nivelul atitudinii și al mediului ce împiedică participarea efectivă și deplină a acestora în societate pe o bază egală cu celelalte persoane și în condiții echivalente de demnitate;

| L. | întrucât există o relație puternică între mobilitate, handicap și incluziune socială, în special cu privire la libertatea de mijloace și accesibilitatea comunicării (inclusiv alfabetul Braille și limbajul semnelor sau alte forme alternative de comunicare), libertatea de mișcare în toate domeniile vieții și accesul la servicii; întrucât trebuie promovată participarea deplină la toate aspectele societății, ținând seama de importanța politicilor comunitare legate de tehnologiile informației și comunicațiilor, precum și domotica și soluțiile de comunicare online și de nevoia de a realiza o accesibilitate deplină prin promovarea unor standarde compatibile pe piața unică și facilitarea diseminării acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât există o relație puternică între mobilitate, handicap și incluziune socială, în special cu privire la libertatea de mijloace și accesibilitatea comunicării (inclusiv alfabetul Braille și limbajul semnelor sau alte forme alternative de comunicare), libertatea de mișcare în toate domeniile vieții și accesul la servicii; întrucât trebuie promovată participarea deplină la toate aspectele societății, ținând seama de importanța politicilor comunitare legate de tehnologiile informației și comunicațiilor, precum și domotica și soluțiile de comunicare online și de nevoia de a realiza o accesibilitate deplină prin promovarea unor standarde compatibile pe piața unică și facilitarea diseminării acestora;

| M. | întrucât accesul la informații (articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale) și la cultură, așa cum este prevăzut în Rezoluția Consiliului din 6 mai 2003 privind accesul persoanelor cu handicap la infrastructurile și activitățile culturale, joacă un rol vital în dezvoltarea intelectuală a oamenilor, inclusiv a celor cu handicap, și are, prin urmare, un impact direct asupra oportunităților de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

M.

întrucât accesul la informații (articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale) și la cultură, așa cum este prevăzut în Rezoluția Consiliului din 6 mai 2003 privind accesul persoanelor cu handicap la infrastructurile și activitățile culturale, joacă un rol vital în dezvoltarea intelectuală a oamenilor, inclusiv a celor cu handicap, și are, prin urmare, un impact direct asupra oportunităților de ocupare a forței de muncă;

| N. | întrucât persoanele cu handicap au dreptul la servicii la nivelul comunității, care favorizează viața independentă, dreptul la asistență personală, dreptul la independență economică și socială și participarea deplină în societate și pe piața muncii; întrucât, dacă activitățile de sprijin ar fi remunerate, acestea ar reprezenta aproape 50 % din PIB (conform Comisiei pentru măsurarea performanței economice și a progresului social, 21 aprilie 2010); |
| --- | --- |

N.

întrucât persoanele cu handicap au dreptul la servicii la nivelul comunității, care favorizează viața independentă, dreptul la asistență personală, dreptul la independență economică și socială și participarea deplină în societate și pe piața muncii; întrucât, dacă activitățile de sprijin ar fi remunerate, acestea ar reprezenta aproape 50 % din PIB (conform Comisiei pentru măsurarea performanței economice și a progresului social, 21 aprilie 2010);

| O. | întrucât piedicile în calea accesibilității în utilizarea serviciilor și a bunurilor oferite tuturor sunt obstacole semnificative pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

O.

întrucât piedicile în calea accesibilității în utilizarea serviciilor și a bunurilor oferite tuturor sunt obstacole semnificative pentru persoanele cu handicap;

| P. | întrucât persoanele cu handicap din anumite state membre și din anumite sectoare suferă de pe urma discriminării pe durata întregii lor vieți, în special în perioada de educație și formare, din cauza lipsei de recunoaștere și de intervenție timpurie pentru copiii și elevii cu handicap, ceea ce le restrânge oportunitățile viitoare de angajare; |
| --- | --- |

P.

întrucât persoanele cu handicap din anumite state membre și din anumite sectoare suferă de pe urma discriminării pe durata întregii lor vieți, în special în perioada de educație și formare, din cauza lipsei de recunoaștere și de intervenție timpurie pentru copiii și elevii cu handicap, ceea ce le restrânge oportunitățile viitoare de angajare;

| Q. | întrucât, pentru categoria de vârstă cuprinsă între 16 și 19 ani, rata neparticipării la învățământ se ridică la 37 % în cazul persoanelor cu handicap și la 25 % în cel al persoanelor cu handicap parțial, comparativ cu 17 % în cazul persoanelor fără handicap; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, pentru categoria de vârstă cuprinsă între 16 și 19 ani, rata neparticipării la învățământ se ridică la 37 % în cazul persoanelor cu handicap și la 25 % în cel al persoanelor cu handicap parțial, comparativ cu 17 % în cazul persoanelor fără handicap;

| R. | întrucât articolul 24 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, ratificată de UE în decembrie 2010, interzice excluderea din sistemul de educație pe motive de handicap și întrucât o educație incluzivă reprezintă mijlocul cel mai eficient pentru combaterea comportamentelor discriminatorii, construirea unei societăți integratoare și obținerea unei educații pentru toți; |
| --- | --- |

R.

întrucât articolul 24 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, ratificată de UE în decembrie 2010, interzice excluderea din sistemul de educație pe motive de handicap și întrucât o educație incluzivă reprezintă mijlocul cel mai eficient pentru combaterea comportamentelor discriminatorii, construirea unei societăți integratoare și obținerea unei educații pentru toți;

| S. | întrucât femeile cu handicap suferă deseori o dublă discriminare, iar guvernele pot combate această situație prin utilizarea instrumentului de abordare integrată a perspectivei de gen în toate domeniile relevante ale politicii privind persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

S.

întrucât femeile cu handicap suferă deseori o dublă discriminare, iar guvernele pot combate această situație prin utilizarea instrumentului de abordare integrată a perspectivei de gen în toate domeniile relevante ale politicii privind persoanele cu handicap;

| T. | întrucât criza economică reprezintă o provocare în materie de ocupare a forței de muncă în general și pentru persoanele cu handicap în particular, creșterea ratei șomajului fiind mult mai mare în cazul persoanelor cu anumite forme de handicap și existând temerea, din ce în ce mai mare, că ajutoarele de handicapat vor fi folosite pentru controlarea ofertei de muncă; |
| --- | --- |

T.

întrucât criza economică reprezintă o provocare în materie de ocupare a forței de muncă în general și pentru persoanele cu handicap în particular, creșterea ratei șomajului fiind mult mai mare în cazul persoanelor cu anumite forme de handicap și existând temerea, din ce în ce mai mare, că ajutoarele de handicapat vor fi folosite pentru controlarea ofertei de muncă;

| U. | întrucât membrii familiilor cu persoane cu handicap suferă din cauza discriminării prin asociere, iar măsurile de susținere a familiilor vor avea, prin urmare, un efect pozitiv asupra aplicării depline și în condiții de egalitate a drepturilor persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

U.

întrucât membrii familiilor cu persoane cu handicap suferă din cauza discriminării prin asociere, iar măsurile de susținere a familiilor vor avea, prin urmare, un efect pozitiv asupra aplicării depline și în condiții de egalitate a drepturilor persoanelor cu handicap;

| V. | întrucât în anul 2007 a fost prezentată Comisiei Europene o petiție semnată de 1 364 984 de cetățeni pentru a solicita o protecție amplă a persoanelor cu handicap în cadrul tuturor politicilor Uniunii Europene și că, până astăzi, Comisia Europeană nu a ținut seama suficient de această inițiativă legitimă, |
| --- | --- |

V.

întrucât în anul 2007 a fost prezentată Comisiei Europene o petiție semnată de 1 364 984 de cetățeni pentru a solicita o protecție amplă a persoanelor cu handicap în cadrul tuturor politicilor Uniunii Europene și că, până astăzi, Comisia Europeană nu a ținut seama suficient de această inițiativă legitimă,

Obiective

| 1. | subliniază că obiectivul Strategiei Europa 2020 de a atinge o rata de ocupare a forței de muncă de 75 % din totalul populației active cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani nu va putea fi atins în niciun caz dacă nu se va include și populația activă cu anumite forme de handicap; |
| --- | --- |

1.

subliniază că obiectivul Strategiei Europa 2020 de a atinge o rata de ocupare a forței de muncă de 75 % din totalul populației active cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani nu va putea fi atins în niciun caz dacă nu se va include și populația activă cu anumite forme de handicap;

| 2. | subliniază faptul că cheltuielile financiare și investițiile economice în beneficiul persoanelor cu handicap reprezintă o investiție pe termen lung pentru bunăstarea tuturor într-o societate durabilă în care oamenii pot trăi mai mult și pot munci mai eficient în condiții mai bune; în acest sens, subliniază că, în cadrul măsurilor de austeritate privind finanțele publice, sunt inacceptabile reducerile în ceea ce privește serviciile pentru persoanele cu handicap sau proiectele destinate includerii sociale a acestora, din moment ce aceste reduceri ar însemna încetarea garantării unor drepturi fundamentale și inalienabile ale persoanelor cu handicap; consideră, de asemenea, că în aceste situații investițiile ar trebui mărite considerabil; afirmă din nou că toate sistemele de sănătate din Uniunea Europeană ar trebui să aibă la bază valori fundamentale precum universalitatea, accesul la servicii medicale de calitate și solidaritatea; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că cheltuielile financiare și investițiile economice în beneficiul persoanelor cu handicap reprezintă o investiție pe termen lung pentru bunăstarea tuturor într-o societate durabilă în care oamenii pot trăi mai mult și pot munci mai eficient în condiții mai bune; în acest sens, subliniază că, în cadrul măsurilor de austeritate privind finanțele publice, sunt inacceptabile reducerile în ceea ce privește serviciile pentru persoanele cu handicap sau proiectele destinate includerii sociale a acestora, din moment ce aceste reduceri ar însemna încetarea garantării unor drepturi fundamentale și inalienabile ale persoanelor cu handicap; consideră, de asemenea, că în aceste situații investițiile ar trebui mărite considerabil; afirmă din nou că toate sistemele de sănătate din Uniunea Europeană ar trebui să aibă la bază valori fundamentale precum universalitatea, accesul la servicii medicale de calitate și solidaritatea;

| 3. | remarcă faptul că, pe durata crizei financiare, care acum dă semne că se atenuează, a existat o solidaritate intrinsecă în societățile europene; recunoaște în totalitate și subliniază necesitatea de a garanta măsuri individualizate pentru persoanele cu handicap care necesită, în funcție de diferitele niveluri și caracteristici ale handicapului de care suferă, un sprijin mai mare, bazat pe demnitate umană, dar recunoaște și riscul discriminării, care este frecvent nerespectate și ar trebui, prin urmare, subliniat în cadrul campaniilor publice de informare din Europa; subliniază că nevoile persoanelor cu handicap ar trebui luate în considerare în funcție de cerințele lor specifice, astfel încât atât de-a lungul perioadelor de educare și formare și al vieții profesionale să poată fi găsite soluții adaptate; |
| --- | --- |

3.

remarcă faptul că, pe durata crizei financiare, care acum dă semne că se atenuează, a existat o solidaritate intrinsecă în societățile europene; recunoaște în totalitate și subliniază necesitatea de a garanta măsuri individualizate pentru persoanele cu handicap care necesită, în funcție de diferitele niveluri și caracteristici ale handicapului de care suferă, un sprijin mai mare, bazat pe demnitate umană, dar recunoaște și riscul discriminării, care este frecvent nerespectate și ar trebui, prin urmare, subliniat în cadrul campaniilor publice de informare din Europa; subliniază că nevoile persoanelor cu handicap ar trebui luate în considerare în funcție de cerințele lor specifice, astfel încât atât de-a lungul perioadelor de educare și formare și al vieții profesionale să poată fi găsite soluții adaptate;

| 4. | subliniază importanța obiectivelor Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (SPH) și solicită în special identificarea unor acțiuni mai detaliate pentru toate nivelurile de guvernanță, bazate pe date fiabile; consideră că ar trebui respectat principiul de bază „nimic despre persoanele cu handicap fără persoanele cu handicap”, acest lucru însemnând că persoanele cu handicap trebuie să ia parte la toate acțiunile și deciziile care le privesc; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța obiectivelor Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (SPH) și solicită în special identificarea unor acțiuni mai detaliate pentru toate nivelurile de guvernanță, bazate pe date fiabile; consideră că ar trebui respectat principiul de bază „nimic despre persoanele cu handicap fără persoanele cu handicap”, acest lucru însemnând că persoanele cu handicap trebuie să ia parte la toate acțiunile și deciziile care le privesc;

| 5. | regretă că în Comunicarea Comisiei privind Strategia europeană pentru persoanele cu handicap nu este cuprinsă o perspectivă integrată de gen sau un capitol separat referitor la politicile pentru persoanele cu handicap bazate pe gen, cu toate că femeile cu handicap se află deseori într-o poziție mai dezavantajată decât bărbații cu handicap și sunt mai des victime ale sărăciei și ale excluziunii sociale; solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare aspectele legate de gen în cadrul Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

5.

regretă că în Comunicarea Comisiei privind Strategia europeană pentru persoanele cu handicap nu este cuprinsă o perspectivă integrată de gen sau un capitol separat referitor la politicile pentru persoanele cu handicap bazate pe gen, cu toate că femeile cu handicap se află deseori într-o poziție mai dezavantajată decât bărbații cu handicap și sunt mai des victime ale sărăciei și ale excluziunii sociale; solicită Comisiei și statelor membre să ia în considerare aspectele legate de gen în cadrul Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap;

| 6. | subliniază necesitatea unei abordări noi și eficiente a handicapului, începând cu crearea unui comitet european pentru persoanele cu handicap, care să se reunească regulat și care să implice activ Parlamentul European și cu participarea unor organizații reprezentative ale persoanelor cu handicap, precum și a unor grupuri de lucru naționale, în vederea asigurării de mecanisme mai eficiente de coordonare, monitorizare și evaluare a aplicării strategiei europene pentru persoanele cu handicap în cadrul programelor și strategiilor Comisiei și ale statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea unei abordări noi și eficiente a handicapului, începând cu crearea unui comitet european pentru persoanele cu handicap, care să se reunească regulat și care să implice activ Parlamentul European și cu participarea unor organizații reprezentative ale persoanelor cu handicap, precum și a unor grupuri de lucru naționale, în vederea asigurării de mecanisme mai eficiente de coordonare, monitorizare și evaluare a aplicării strategiei europene pentru persoanele cu handicap în cadrul programelor și strategiilor Comisiei și ale statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității;

| 7. | reamintește faptul că o societate durabilă în care oamenii trăiesc mai mult și sunt mai sănătoși ar trebui să însemne, de asemenea, îmbunătățirea proiectării spațiilor urbane și a zonelor comune și accesibilitatea bunurilor și serviciilor, inclusiv accesul egal la noi informații și tehnologii ale comunicării, pentru îmbunătățirea calității vieții persoanelor cu handicap și pentru prevenirea excluziunii sociale; |
| --- | --- |

7.

reamintește faptul că o societate durabilă în care oamenii trăiesc mai mult și sunt mai sănătoși ar trebui să însemne, de asemenea, îmbunătățirea proiectării spațiilor urbane și a zonelor comune și accesibilitatea bunurilor și serviciilor, inclusiv accesul egal la noi informații și tehnologii ale comunicării, pentru îmbunătățirea calității vieții persoanelor cu handicap și pentru prevenirea excluziunii sociale;

Drepturile civile și drepturile omului

| 8. | solicită respectarea deplină a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și susținerea principiului „proiectare pentru toate utilizările și proiectare universală”; recunoaște eforturile depuse de Uniunea Europeană și de Organizația Națiunilor Unite în ceea ce privește legislația referitoare la consolidarea integrării depline a persoanelor cu handicap în societate, dar și că este nevoie ca mai multe eforturi să fie depuse; |
| --- | --- |

8.

solicită respectarea deplină a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și susținerea principiului „proiectare pentru toate utilizările și proiectare universală”; recunoaște eforturile depuse de Uniunea Europeană și de Organizația Națiunilor Unite în ceea ce privește legislația referitoare la consolidarea integrării depline a persoanelor cu handicap în societate, dar și că este nevoie ca mai multe eforturi să fie depuse;

| 9. | subliniază, în special, nevoia de a asigura și în cazul minorilor cu handicap respectarea deplină a drepturilor prevăzute în Convenția privind drepturile copilului, printre care dreptul la joc, la instruire, la participarea la viața propriei comunități, chiar și la cea culturală și artistică, la îngrijirile medicale impuse de situația personală, la libertatea de a căuta și de a primi informații și idei; reamintește, în special, că articolul 23 din această convenție recunoaște minorilor cu handicap dreptul la „o viață împlinită și decentă, în condiții care să le garanteze demnitatea, să le favorizeze autonomia și să le faciliteze participarea activă la viața comunității” și solicită ca aceștia „să aibă acces efectiv la educație, formare profesională, servicii medicale, recuperare, pregătire în vederea ocupării unui loc de muncă, activități recreative, care să asigure deplina integrare socială și dezvoltarea individuală a copiilor, inclusiv dezvoltarea lor culturală și spirituală.”; |
| --- | --- |

9.

subliniază, în special, nevoia de a asigura și în cazul minorilor cu handicap respectarea deplină a drepturilor prevăzute în Convenția privind drepturile copilului, printre care dreptul la joc, la instruire, la participarea la viața propriei comunități, chiar și la cea culturală și artistică, la îngrijirile medicale impuse de situația personală, la libertatea de a căuta și de a primi informații și idei; reamintește, în special, că articolul 23 din această convenție recunoaște minorilor cu handicap dreptul la „o viață împlinită și decentă, în condiții care să le garanteze demnitatea, să le favorizeze autonomia și să le faciliteze participarea activă la viața comunității” și solicită ca aceștia „să aibă acces efectiv la educație, formare profesională, servicii medicale, recuperare, pregătire în vederea ocupării unui loc de muncă, activități recreative, care să asigure deplina integrare socială și dezvoltarea individuală a copiilor, inclusiv dezvoltarea lor culturală și spirituală.”;

| 10. | solicită integrarea eficientă a aspectelor legate de handicap în cadrul întregii Strategiei Europa 2020 și al inițiativelor emblematice ale acesteia, inclusiv în cadrul inițiativei „O Uniune a inovării”, din care lipsesc referințele la respectivele aspecte; |
| --- | --- |

10.

solicită integrarea eficientă a aspectelor legate de handicap în cadrul întregii Strategiei Europa 2020 și al inițiativelor emblematice ale acesteia, inclusiv în cadrul inițiativei „O Uniune a inovării”, din care lipsesc referințele la respectivele aspecte;

| 11. | atrage atenția asupra faptului că multe persoane cu handicap continuă să fie discriminate în ceea ce privește recunoașterea egală în fața legii și a justiției și invită statele membre să remedieze aceste deficiențe, inclusiv accesul efectiv la justiție pentru persoanele cu handicap, formare adecvată a angajaților din domeniul administrativ al justiției, incluzând personalul din poliție și închisori, și subliniază importanța garantării și a asigurării unor condiții egale de participare în viața politică și publică, inclusiv dreptul la vot, dreptul de a candida pentru alegeri și de a deține un mandat, în conformitate cu articolul 29 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, deoarece, conform estimărilor realizate de ONG-urile competente și de experții în materie electorală, doar un mic procent de persoane cu handicap pot participa la alegeri; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra faptului că multe persoane cu handicap continuă să fie discriminate în ceea ce privește recunoașterea egală în fața legii și a justiției și invită statele membre să remedieze aceste deficiențe, inclusiv accesul efectiv la justiție pentru persoanele cu handicap, formare adecvată a angajaților din domeniul administrativ al justiției, incluzând personalul din poliție și închisori, și subliniază importanța garantării și a asigurării unor condiții egale de participare în viața politică și publică, inclusiv dreptul la vot, dreptul de a candida pentru alegeri și de a deține un mandat, în conformitate cu articolul 29 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, deoarece, conform estimărilor realizate de ONG-urile competente și de experții în materie electorală, doar un mic procent de persoane cu handicap pot participa la alegeri;

| 12. | consideră că achiziționarea de bunuri și servicii, inclusiv de informații relevante și accesibile despre acestea, ar trebui să includă soluții adecvate de cumpărare (online), precum și bunuri și servicii concepute pentru a fi accesibile pe termen lung; atrage atenția asupra necesității de omologare a produselor destinate persoanelor cu handicap, conform unor standarde nu doar europene, ci și mondiale; solicită Comisiei să adopte măsurile adecvate pentru a promova dezvoltarea de bunuri și servicii de concepție universală, precum și accesul la acestea, astfel cum s-a consacrat la articolul 29 din CNUDPH, inclusiv schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

12.

consideră că achiziționarea de bunuri și servicii, inclusiv de informații relevante și accesibile despre acestea, ar trebui să includă soluții adecvate de cumpărare (online), precum și bunuri și servicii concepute pentru a fi accesibile pe termen lung; atrage atenția asupra necesității de omologare a produselor destinate persoanelor cu handicap, conform unor standarde nu doar europene, ci și mondiale; solicită Comisiei să adopte măsurile adecvate pentru a promova dezvoltarea de bunuri și servicii de concepție universală, precum și accesul la acestea, astfel cum s-a consacrat la articolul 29 din CNUDPH, inclusiv schimbul de bune practici;

| 13. | subliniază că, în virtutea CNUDPH, numeroase studii au arătat discriminarea dublă la care sunt supuse femeile cu handicap, atât pe motive de sex, cât și de handicap; în fața lipsei de mecanisme practice în acest sens, solicită Comisiei să acorde o atenție specială sistemelor de protecție socială pentru femeile cu o anumită formă de handicap; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, în virtutea CNUDPH, numeroase studii au arătat discriminarea dublă la care sunt supuse femeile cu handicap, atât pe motive de sex, cât și de handicap; în fața lipsei de mecanisme practice în acest sens, solicită Comisiei să acorde o atenție specială sistemelor de protecție socială pentru femeile cu o anumită formă de handicap;

| 14. | subliniază faptul că persoanele cu handicap mintal și cu retard intelectual sunt în mod deosebit expuse riscului de abuz și violență; invită statele membre să stabilească un mecanism dezvoltat de control pentru a asigura servicii și protecție juridică pentru victime și să garanteze respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale ale omului în instituțiile rezidențiale, în special în ceea ce privește în special femeile și copiii cu handicap; solicită Institutului European pentru Egalitatea de Gen să realizeze studii referitoare la situația fetelor și a femeilor cu handicap în ceea ce privește violența; subliniază necesitatea adoptării de măsuri și de acțiuni care combat dubla discriminare a femeilor și care promovează egalitatea de drepturi și șanse; solicită Comisiei Europene și statelor membre să ia măsuri active și eficace pentru a sprijini și a promova tranziția de la regimul de asistență instituționalizat la cel comunitar, folosind posibilitățile finanțării din partea UE, cum ar fi PROGRESS, pentru măsuri care să ajute la sensibilizarea opiniei publice cu privire la situația persoanelor cu handicap care trăiesc în instituții; solicită statelor membre să garanteze accesul prioritar la locuințele sociale pentru femeile cu handicap care cad victime violenței, să acorde subvenții pentru adaptarea locuinței de domiciliu, pentru sprijin la domiciliu și servicii publice pentru cazurile de violență împotriva femeilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că persoanele cu handicap mintal și cu retard intelectual sunt în mod deosebit expuse riscului de abuz și violență; invită statele membre să stabilească un mecanism dezvoltat de control pentru a asigura servicii și protecție juridică pentru victime și să garanteze respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale ale omului în instituțiile rezidențiale, în special în ceea ce privește în special femeile și copiii cu handicap; solicită Institutului European pentru Egalitatea de Gen să realizeze studii referitoare la situația fetelor și a femeilor cu handicap în ceea ce privește violența; subliniază necesitatea adoptării de măsuri și de acțiuni care combat dubla discriminare a femeilor și care promovează egalitatea de drepturi și șanse; solicită Comisiei Europene și statelor membre să ia măsuri active și eficace pentru a sprijini și a promova tranziția de la regimul de asistență instituționalizat la cel comunitar, folosind posibilitățile finanțării din partea UE, cum ar fi PROGRESS, pentru măsuri care să ajute la sensibilizarea opiniei publice cu privire la situația persoanelor cu handicap care trăiesc în instituții; solicită statelor membre să garanteze accesul prioritar la locuințele sociale pentru femeile cu handicap care cad victime violenței, să acorde subvenții pentru adaptarea locuinței de domiciliu, pentru sprijin la domiciliu și servicii publice pentru cazurile de violență împotriva femeilor;

| 15. | subliniază necesitatea încurajării statelor membre să acorde mult mai multă atenție aspectelor sociale ale handicapului; consideră că stabilirea unui cadru juridic pentru un mecanism decizional susținut ar putea reprezenta o condiție prealabilă necesară pentru abilitatea individuală de a-și exercita drepturile civile; invită statele membre să încurajeze cât mai mult posibil formele de sprijin cum ar fi asistența personală și alte servicii care sprijină traiul individual, pentru a reduce plasamentul în instituții în favoarea altor forme de asistență; solicită Comisiei să efectueze un studiu aprofundat cu privire la aceste fenomene și să crească gradul de sensibilizare a societății; subliniază rolul voluntariatului ca ajutor indispensabil pentru persoanele cu handicap și invită Comisia și statele membre să continue și să îmbunătățească inițiativele și programele de sprijinire a acestor activități. |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea încurajării statelor membre să acorde mult mai multă atenție aspectelor sociale ale handicapului; consideră că stabilirea unui cadru juridic pentru un mecanism decizional susținut ar putea reprezenta o condiție prealabilă necesară pentru abilitatea individuală de a-și exercita drepturile civile; invită statele membre să încurajeze cât mai mult posibil formele de sprijin cum ar fi asistența personală și alte servicii care sprijină traiul individual, pentru a reduce plasamentul în instituții în favoarea altor forme de asistență; solicită Comisiei să efectueze un studiu aprofundat cu privire la aceste fenomene și să crească gradul de sensibilizare a societății; subliniază rolul voluntariatului ca ajutor indispensabil pentru persoanele cu handicap și invită Comisia și statele membre să continue și să îmbunătățească inițiativele și programele de sprijinire a acestor activități.

| 16. | subliniază importanța garantării și a asigurării unui acces egal la informațiile publice vizând, în special, gestiunea publică a dezastrelor naturale și a celor provocate de om, în conformitate cu articolul 21 din CNUDPH; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța garantării și a asigurării unui acces egal la informațiile publice vizând, în special, gestiunea publică a dezastrelor naturale și a celor provocate de om, în conformitate cu articolul 21 din CNUDPH;

| 17. | solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsuri cu privire la catastrofele naturale și la cele produse de om și, în special, în vederea furnizării de informații utile și adecvate persoanelor cu handicap, prin intermediul prezentării unor modele internaționale adecvate și utile; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsuri cu privire la catastrofele naturale și la cele produse de om și, în special, în vederea furnizării de informații utile și adecvate persoanelor cu handicap, prin intermediul prezentării unor modele internaționale adecvate și utile;

| 18. | subliniază necesitatea de asumare a inițiativelor, atât la nivel național, cât și la nivel european, pentru promovarea tranziției de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea la nivelul comunității, cu ajutorul fondurilor structurale, în combinație cu promovarea sensibilizării opiniei publice cu privire la situația persoanelor cu handicap care trăiesc în instituții; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de asumare a inițiativelor, atât la nivel național, cât și la nivel european, pentru promovarea tranziției de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea la nivelul comunității, cu ajutorul fondurilor structurale, în combinație cu promovarea sensibilizării opiniei publice cu privire la situația persoanelor cu handicap care trăiesc în instituții;

Importanța colectării datelor și a consultării părților interesate

| 19. | subliniază faptul că în prezent în statele membre lipsesc datele coerente specifice, defalcate pe sexe, referitoare la chestiuni și servicii pentru persoanele cu handicap, inclusiv indicatori și informații specifice privind numărul și calitatea instituțiilor și locuințelor speciale sau că aceste date sunt limitate și că Eurostat ar trebui să furnizeze mai multe date anuale defalcate pe sexe privind persoanele cu handicap și persoanele care se ocupă de îngrijirea acestora; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că în prezent în statele membre lipsesc datele coerente specifice, defalcate pe sexe, referitoare la chestiuni și servicii pentru persoanele cu handicap, inclusiv indicatori și informații specifice privind numărul și calitatea instituțiilor și locuințelor speciale sau că aceste date sunt limitate și că Eurostat ar trebui să furnizeze mai multe date anuale defalcate pe sexe privind persoanele cu handicap și persoanele care se ocupă de îngrijirea acestora;

| 20. | își exprimă dezamăgirea față de lipsa de transparență și de implicarea limitată a persoanelor cu handicap în colectarea de date și în consultări și consideră că Comisia Europeană ar trebui să încurajeze participarea persoanelor cu handicap la procedurile de consultare care trebuie să fie pe deplin accesibile, conform experiențelor ONG-urilor, concepute într-un mod care să permită comentarii coerente și susținute prin campanii de informare eficiente; subliniază faptul că cele numai 336 de răspunsuri oferite de societatea civilă în cadrul consultării online organizate de Comisie, care s-a desfășurat pe site-ul central de consultare al Comisiei în 2009, arată că aceste campanii de informare nu au atins grupurile-țintă și că instrumentul online nu a fost accesibil pentru nevăzători, care folosesc dispozitive de citire a ecranelor; solicită statelor membre să asigure că persoanele cu handicap și organizațiile acestora sunt incluse în cadrul tuturor proceselor de punere în aplicare, la toate nivelurile (astfel cum s-a stabilit la articolul 33 din CNUDPH); |
| --- | --- |

20.

își exprimă dezamăgirea față de lipsa de transparență și de implicarea limitată a persoanelor cu handicap în colectarea de date și în consultări și consideră că Comisia Europeană ar trebui să încurajeze participarea persoanelor cu handicap la procedurile de consultare care trebuie să fie pe deplin accesibile, conform experiențelor ONG-urilor, concepute într-un mod care să permită comentarii coerente și susținute prin campanii de informare eficiente; subliniază faptul că cele numai 336 de răspunsuri oferite de societatea civilă în cadrul consultării online organizate de Comisie, care s-a desfășurat pe site-ul central de consultare al Comisiei în 2009, arată că aceste campanii de informare nu au atins grupurile-țintă și că instrumentul online nu a fost accesibil pentru nevăzători, care folosesc dispozitive de citire a ecranelor; solicită statelor membre să asigure că persoanele cu handicap și organizațiile acestora sunt incluse în cadrul tuturor proceselor de punere în aplicare, la toate nivelurile (astfel cum s-a stabilit la articolul 33 din CNUDPH);

| 21. | invită Comisia să accelereze procesul de monitorizare, cooperare și schimb de bune practici între statele membre, în special în ceea ce privește colectarea de date defalcate pe sexe și comparabile, precum și indicatorii de progres pentru atingerea obiectivelor stabilite, atât la scară națională, cât și la scară comunitară; subliniază că măsurarea trebuie să se facă în funcție de nevoile persoanelor cu handicap și ar trebui să includă nu doar aspecte medicale, ci și aspecte sociale, de muncă și de mediu; în același timp, subliniază importanța coordonării eforturilor în vederea combaterii fenomenelor de abuz și a falșilor invalizi; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să accelereze procesul de monitorizare, cooperare și schimb de bune practici între statele membre, în special în ceea ce privește colectarea de date defalcate pe sexe și comparabile, precum și indicatorii de progres pentru atingerea obiectivelor stabilite, atât la scară națională, cât și la scară comunitară; subliniază că măsurarea trebuie să se facă în funcție de nevoile persoanelor cu handicap și ar trebui să includă nu doar aspecte medicale, ci și aspecte sociale, de muncă și de mediu; în același timp, subliniază importanța coordonării eforturilor în vederea combaterii fenomenelor de abuz și a falșilor invalizi;

| 22. | reamintește faptul că înregistrarea persoanelor cu handicap pentru servicii și sprijin asigurat din bugetul public nu trebuie să conducă la încălcarea drepturilor omului și a dreptului la intimitate, creând astfel stigmate; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că înregistrarea persoanelor cu handicap pentru servicii și sprijin asigurat din bugetul public nu trebuie să conducă la încălcarea drepturilor omului și a dreptului la intimitate, creând astfel stigmate;

Schimbările demografice și un mediu fără obstacole

| 23. | subliniază faptul că schimbările demografice vor conduce, de asemenea, la existența unui număr din ce în ce mai mare de persoane în vârstă cu handicap, deoarece tot mai multe persoane vor cunoaște instalarea unui handicap, având în vedere că speranța de viață este tot mai mare, în așa fel încât va exista o nevoie crescută de dezvoltare și proiectare a unor servicii și soluții de care să beneficieze atât persoanele cu handicap, indiferent de vârstă, cât și persoanele în vârstă, cu sau fără handicap; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că schimbările demografice vor conduce, de asemenea, la existența unui număr din ce în ce mai mare de persoane în vârstă cu handicap, deoarece tot mai multe persoane vor cunoaște instalarea unui handicap, având în vedere că speranța de viață este tot mai mare, în așa fel încât va exista o nevoie crescută de dezvoltare și proiectare a unor servicii și soluții de care să beneficieze atât persoanele cu handicap, indiferent de vârstă, cât și persoanele în vârstă, cu sau fără handicap;

| 24. | încurajează alianțele dintre cele două grupuri ale societății pentru a contribui la o creștere inovatoare, bazată, de asemenea, pe ocuparea forței de muncă și pe dezvoltarea socială din statele membre și pentru a satisface noile cereri din partea societății în curs de îmbătrânire și implicate de schimbarea demografică; |
| --- | --- |

24.

încurajează alianțele dintre cele două grupuri ale societății pentru a contribui la o creștere inovatoare, bazată, de asemenea, pe ocuparea forței de muncă și pe dezvoltarea socială din statele membre și pentru a satisface noile cereri din partea societății în curs de îmbătrânire și implicate de schimbarea demografică;

| 25. | invită Comisia să consolideze atât sancțiunile, cât și stimulentele pentru ca statele membre să pună în aplicare articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 și să respecte prevederile juridice obligatorii din acesta; solicită Comisiei să consolideze dispozițiile referitoare la antidiscriminare și accesibilitate în cadrul viitoarei politici de coeziune pentru perioada 2014-2020 și să monitorizeze și să evalueze punerea corectă în aplicare a programelor europene de finanțare și utilizarea fondurilor europene; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să consolideze atât sancțiunile, cât și stimulentele pentru ca statele membre să pună în aplicare articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 și să respecte prevederile juridice obligatorii din acesta; solicită Comisiei să consolideze dispozițiile referitoare la antidiscriminare și accesibilitate în cadrul viitoarei politici de coeziune pentru perioada 2014-2020 și să monitorizeze și să evalueze punerea corectă în aplicare a programelor europene de finanțare și utilizarea fondurilor europene;

| 26. | solicită Comisiei să promoveze utilizarea fondurilor structurale europene, în special a Fondului European de Dezvoltare Regională, pentru a îmbunătăți accesul la bunurile, serviciile și la mediul construit prin folosirea fondurilor europene; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să promoveze utilizarea fondurilor structurale europene, în special a Fondului European de Dezvoltare Regională, pentru a îmbunătăți accesul la bunurile, serviciile și la mediul construit prin folosirea fondurilor europene;

Libera circulație și servicii fără obstacole

| 27. | recunoaște faptul că libera circulație este un drept fundamental în cadrul Uniunii Europene; subliniază că aceasta influențează pozitiv calitatea vieții și participarea persoanelor cu handicap și a familiilor acestora în societate și pe piața muncii, în special în ceea ce privește un acces mai bun la serviciile medicale, acordând o mai mare atenție persoanelor cu handicap care suferă de boli cronice, vizând reducerea inegalităților la nivel medical în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

27.

recunoaște faptul că libera circulație este un drept fundamental în cadrul Uniunii Europene; subliniază că aceasta influențează pozitiv calitatea vieții și participarea persoanelor cu handicap și a familiilor acestora în societate și pe piața muncii, în special în ceea ce privește un acces mai bun la serviciile medicale, acordând o mai mare atenție persoanelor cu handicap care suferă de boli cronice, vizând reducerea inegalităților la nivel medical în întreaga Uniune Europeană;

| 28. | subliniază că, într-o Europă care promovează egalitatea și libertatea de circulație a cetățenilor în interiorul teritoriului său, drepturile persoanelor cu handicap diferă de la un stat la altul; |
| --- | --- |

28.

subliniază că, într-o Europă care promovează egalitatea și libertatea de circulație a cetățenilor în interiorul teritoriului său, drepturile persoanelor cu handicap diferă de la un stat la altul;

| 29. | subliniază faptul că transportul accesibil permite persoanelor cu handicap să participe mai ușor pe piața forței de muncă și, prin urmare, contribuie la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că transportul accesibil permite persoanelor cu handicap să participe mai ușor pe piața forței de muncă și, prin urmare, contribuie la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale;

| 30. | invită Comisia și statele membre să optimizeze mai rapid accesibilitatea serviciilor prin diferite strategii pentru depășirea obstacolelor în ceea ce privește accesul la astfel de tehnologii, în special prin reducerea prețurilor, precum și prin inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020, în scopul de a atinge obiectivele acesteia; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre să optimizeze mai rapid accesibilitatea serviciilor prin diferite strategii pentru depășirea obstacolelor în ceea ce privește accesul la astfel de tehnologii, în special prin reducerea prețurilor, precum și prin inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020, în scopul de a atinge obiectivele acesteia;

| 31. | reamintește că mobilitatea este o chestiune centrală în Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă și că barierele specifice în calea unei vieți demne și independente pentru persoanele cu handicap din în UE rămân semnificative, în special în ceea ce privește mobilitatea prestațiilor și a ajutoarelor, precum și accesul la facilitățile necesare sau la asistența personală; |
| --- | --- |

31.

reamintește că mobilitatea este o chestiune centrală în Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă și că barierele specifice în calea unei vieți demne și independente pentru persoanele cu handicap din în UE rămân semnificative, în special în ceea ce privește mobilitatea prestațiilor și a ajutoarelor, precum și accesul la facilitățile necesare sau la asistența personală;

| 32. | subliniază faptul că persoanele cu handicap, conform Directivei privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (2011/24/UE), au dreptul la asistență medicală transfrontalieră și acestora ar trebui să le fie asigurat accesul egal la asistență medicală în oricare alt stat membru al UE, în special dacă au nevoie de asistență medicală foarte specializată; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că persoanele cu handicap, conform Directivei privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (2011/24/UE), au dreptul la asistență medicală transfrontalieră și acestora ar trebui să le fie asigurat accesul egal la asistență medicală în oricare alt stat membru al UE, în special dacă au nevoie de asistență medicală foarte specializată;

| 33. | solicită o mai bună recunoaștere reciprocă a statutului persoanelor cu handicap în statele membre; solicită statelor membre să schimbe bune practici în vederea apropierii sistemelor naționale în materie de evaluare a gradului de handicap în întreaga UE, astfel încât să asigure o mai bună mobilitate pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

33.

solicită o mai bună recunoaștere reciprocă a statutului persoanelor cu handicap în statele membre; solicită statelor membre să schimbe bune practici în vederea apropierii sistemelor naționale în materie de evaluare a gradului de handicap în întreaga UE, astfel încât să asigure o mai bună mobilitate pentru persoanele cu handicap;

| 34. | subliniază necesitatea de a încuraja statele membre să recunoască, în cadrul sistemelor de asigurări sociale și în momentul pensionării, implicarea și activitatea neplătită, cel mai adesea a femeilor, de îngrijire a persoanelor cu handicap; subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită acestor femei; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea de a încuraja statele membre să recunoască, în cadrul sistemelor de asigurări sociale și în momentul pensionării, implicarea și activitatea neplătită, cel mai adesea a femeilor, de îngrijire a persoanelor cu handicap; subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită acestor femei;

| 35. | recunoaște importanța Recomandării 98/376/CE a Consiliului din 4 iunie 1998 privind tichetul de parcare pentru persoanele cu dizabilități, care susține faptul că acest tichet ar trebui să existe într-un format standard și să fie recunoscut în toate statele membre, pentru a facilita folosirea autoturismelor de către purtători și observă că o cartă unificată a UE pentru drepturile călătorilor și obținerea și reînnoirea permiselor de conducere și a altor permise sau documente care pot fi necesare pentru facilitarea mobilității între statele membre sunt relevante pentru integrarea persoanelor cu handicap în societate, în toate statele membre ale UE; recunoaște faptul că, pentru ca aceste persoane să se bucure pe deplin de drepturi, sunt esențiale, de asemenea, forme inovatoare ale instrumentelor de comunicare liberă pentru nevăzători și surzi, cum ar fi servicii informatice accesibile, în special serviciile online; acestea includ versiuni „ușor de citit” pentru persoane cu handicap cognitiv și intelectual; solicită reducerea barierelor în calea libertății de circulație a persoanelor cu handicap, prin adoptarea unui card european de mobilitate, bazat pe recunoașterea reciprocă de către statele membre a cardurilor pentru persoanele cu handicap și a beneficiilor și drepturilor acestora, pentru a facilita posibilitățile persoanelor cu handicap de a studia, de a munci și de a călători folosind și cadrul metodei deschise de coordonare; solicită Comisiei să creeze un site de internet informativ destinat persoanelor cu handicap, care să explice drepturile de care se bucură acestea atunci când călătoresc, dar și informații specifice suplimentare; |
| --- | --- |

35.

recunoaște importanța Recomandării 98/376/CE a Consiliului din 4 iunie 1998 privind tichetul de parcare pentru persoanele cu dizabilități, care susține faptul că acest tichet ar trebui să existe într-un format standard și să fie recunoscut în toate statele membre, pentru a facilita folosirea autoturismelor de către purtători și observă că o cartă unificată a UE pentru drepturile călătorilor și obținerea și reînnoirea permiselor de conducere și a altor permise sau documente care pot fi necesare pentru facilitarea mobilității între statele membre sunt relevante pentru integrarea persoanelor cu handicap în societate, în toate statele membre ale UE; recunoaște faptul că, pentru ca aceste persoane să se bucure pe deplin de drepturi, sunt esențiale, de asemenea, forme inovatoare ale instrumentelor de comunicare liberă pentru nevăzători și surzi, cum ar fi servicii informatice accesibile, în special serviciile online; acestea includ versiuni „ușor de citit” pentru persoane cu handicap cognitiv și intelectual; solicită reducerea barierelor în calea libertății de circulație a persoanelor cu handicap, prin adoptarea unui card european de mobilitate, bazat pe recunoașterea reciprocă de către statele membre a cardurilor pentru persoanele cu handicap și a beneficiilor și drepturilor acestora, pentru a facilita posibilitățile persoanelor cu handicap de a studia, de a munci și de a călători folosind și cadrul metodei deschise de coordonare; solicită Comisiei să creeze un site de internet informativ destinat persoanelor cu handicap, care să explice drepturile de care se bucură acestea atunci când călătoresc, dar și informații specifice suplimentare;

| 36. | solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare pentru promovarea accesului, fără bariere fizice, la locuri de muncă și la locuințe, în vederea sporirii integrării profesionale a persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare pentru promovarea accesului, fără bariere fizice, la locuri de muncă și la locuințe, în vederea sporirii integrării profesionale a persoanelor cu handicap;

| 37. | subliniază faptul că economiile inovatoare și bazate pe cunoaștere nu se pot dezvolta fără conținuturi și forme accesibile pentru persoanele cu handicap, de exemplu, pagini de internet accesibile pentru nevăzători și conținuturi subtitrate pentru persoanele cu deficiențe de auz, inclusiv servicii mass-media și servicii online disponibile pentru cei care utilizează limbajele mimico-gestuale, aplicații smartphone și asistență tactilă și vocală, prin intermediul unei legislații cu forță juridică obligatorie; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că economiile inovatoare și bazate pe cunoaștere nu se pot dezvolta fără conținuturi și forme accesibile pentru persoanele cu handicap, de exemplu, pagini de internet accesibile pentru nevăzători și conținuturi subtitrate pentru persoanele cu deficiențe de auz, inclusiv servicii mass-media și servicii online disponibile pentru cei care utilizează limbajele mimico-gestuale, aplicații smartphone și asistență tactilă și vocală, prin intermediul unei legislații cu forță juridică obligatorie;

| 38. | solicită Comisiei si statelor membre o abordare dublă, în care standardele și legislația obligatorie sunt considerate instrumente complementare, necesare pentru atingerea accesibilității; legislația ar trebui să stabilească un cadru sustenabil, dată fiind evoluția rapidă în sectorul TIC; remarcă faptul că standardele ar trebui, astfel, să fie instrumente în evoluție, care să poată asigura punerea în aplicare a legislației; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei si statelor membre o abordare dublă, în care standardele și legislația obligatorie sunt considerate instrumente complementare, necesare pentru atingerea accesibilității; legislația ar trebui să stabilească un cadru sustenabil, dată fiind evoluția rapidă în sectorul TIC; remarcă faptul că standardele ar trebui, astfel, să fie instrumente în evoluție, care să poată asigura punerea în aplicare a legislației;

| 39. | este conștient de inegalitățile existente în domeniul accesului la servicii medicale, inclusiv al accesului la informații despre sănătate și asistență medicală și invită Comisia Europeană să accelereze elaborarea recomandărilor care ar susține accesul egal la serviciile de sănătate și accesul egal la informații despre sănătate și asistență medicală; |
| --- | --- |

39.

este conștient de inegalitățile existente în domeniul accesului la servicii medicale, inclusiv al accesului la informații despre sănătate și asistență medicală și invită Comisia Europeană să accelereze elaborarea recomandărilor care ar susține accesul egal la serviciile de sănătate și accesul egal la informații despre sănătate și asistență medicală;

| 40. | subliniază faptul că, pentru implicarea activă a persoanelor cu handicap în toate domeniile vieții sociale, trebuie depuse eforturi pentru a asigura soluții de comunicare pentru persoanele cu handicap mintal (de exemplu, site-uri ușor de citit) și o comunicare ameliorată și alternativă (CAA) pentru persoanele cu nevoi complexe de comunicare; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că, pentru implicarea activă a persoanelor cu handicap în toate domeniile vieții sociale, trebuie depuse eforturi pentru a asigura soluții de comunicare pentru persoanele cu handicap mintal (de exemplu, site-uri ușor de citit) și o comunicare ameliorată și alternativă (CAA) pentru persoanele cu nevoi complexe de comunicare;

| 41. | invită statele membre, asistate de Comisie, să încurajeze integrarea și acceptarea în societate a persoanelor cu handicap, îmbunătățind accesul acestora la facilități și la activități sportive, de divertisment și culturale, dar și promovarea și schimbul între statele membre de materiale culturale accesibile persoanelor cu deficiențe de văz, în conformitate cu Rezoluția Consiliului din 6 mai 2003 privind accesul persoanelor cu handicap la infrastructurile și activitățile culturale (17); |
| --- | --- |

41.

invită statele membre, asistate de Comisie, să încurajeze integrarea și acceptarea în societate a persoanelor cu handicap, îmbunătățind accesul acestora la facilități și la activități sportive, de divertisment și culturale, dar și promovarea și schimbul între statele membre de materiale culturale accesibile persoanelor cu deficiențe de văz, în conformitate cu Rezoluția Consiliului din 6 mai 2003 privind accesul persoanelor cu handicap la infrastructurile și activitățile culturale (17);

| 42. | solicită statelor membre să remedieze deficiențele la nivelul legislației privind accesibilitatea, în special în ceea ce privește transportul public, legislația privind drepturile pasagerilor, inclusiv pagubele aduse echipamentelor necesare mobilității, serviciile care folosesc sistemele de comunicare electronică a informațiilor, precum și normele privind infrastructurile construite și serviciile publice; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre să remedieze deficiențele la nivelul legislației privind accesibilitatea, în special în ceea ce privește transportul public, legislația privind drepturile pasagerilor, inclusiv pagubele aduse echipamentelor necesare mobilității, serviciile care folosesc sistemele de comunicare electronică a informațiilor, precum și normele privind infrastructurile construite și serviciile publice;

Egalitatea de șanse

| 43. | consideră că ideea de șanse egale nu poate fi interpretată ca însemnând aceleași condiții și circumstanțe pentru persoane cu diferite nevoi și consideră, prin urmare, că persoanele cu diferite handicapuri ar trebui să aibă acces la mijloace adecvate care să le permită să achiziționeze bunuri și servicii și care să creeze adevărate șanse egale; |
| --- | --- |

43.

consideră că ideea de șanse egale nu poate fi interpretată ca însemnând aceleași condiții și circumstanțe pentru persoane cu diferite nevoi și consideră, prin urmare, că persoanele cu diferite handicapuri ar trebui să aibă acces la mijloace adecvate care să le permită să achiziționeze bunuri și servicii și care să creeze adevărate șanse egale;

| 44. | reafirmă nevoia de garantare a accesului universal, efectiv și nediscriminatoriu pentru persoanele cu handicap la protecția socială, avantajele sociale, îngrijirea medicală și educație și a accesului la furnizarea de bunuri și servicii care sunt puse la dispoziția publicului, inclusiv locuințe, telecomunicații și mijloace de comunicare electronice, informații, inclusiv informațiile furnizate în format accesibil, servicii financiare, cultură și divertisment, clădiri deschise publicului, mijloace de transport și în alte spații și facilități publice; |
| --- | --- |

44.

reafirmă nevoia de garantare a accesului universal, efectiv și nediscriminatoriu pentru persoanele cu handicap la protecția socială, avantajele sociale, îngrijirea medicală și educație și a accesului la furnizarea de bunuri și servicii care sunt puse la dispoziția publicului, inclusiv locuințe, telecomunicații și mijloace de comunicare electronice, informații, inclusiv informațiile furnizate în format accesibil, servicii financiare, cultură și divertisment, clădiri deschise publicului, mijloace de transport și în alte spații și facilități publice;

| 45. | subliniază faptul că integrarea în câmpul muncii și autonomia economică reprezintă factori extrem de importanți pentru integrarea socială a persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că integrarea în câmpul muncii și autonomia economică reprezintă factori extrem de importanți pentru integrarea socială a persoanelor cu handicap;

| 46. | reafirmă că produsele, bunurile și serviciile, inclusiv versiunile modificate ale acestora, nu ar trebui să fie discriminatorii și, prin urmare, nu trebuie să fie mai scumpe pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

46.

reafirmă că produsele, bunurile și serviciile, inclusiv versiunile modificate ale acestora, nu ar trebui să fie discriminatorii și, prin urmare, nu trebuie să fie mai scumpe pentru persoanele cu handicap;

| 47. | consideră că IMM-urile sunt fundamentale pentru accesul pe piața forței de muncă a persoanelor cu handicap, în cazul în care acestea pot crea un mediu de lucru adecvat pentru a promova potențialul individual și profesional al acestor persoane; prin urmare, subliniază că ar trebui să li se ofere IMM-urilor nu numai toate informațiile referitoare la măsurile de facilitare și de sprijin în legătură cu angajarea categoriilor protejate, ci și toate informațiile pertinente referitoare la tehnologiile și studiile suplimentare care ajută persoanele cu handicap să aibă o viață profesională autonomă și activă; |
| --- | --- |

47.

consideră că IMM-urile sunt fundamentale pentru accesul pe piața forței de muncă a persoanelor cu handicap, în cazul în care acestea pot crea un mediu de lucru adecvat pentru a promova potențialul individual și profesional al acestor persoane; prin urmare, subliniază că ar trebui să li se ofere IMM-urilor nu numai toate informațiile referitoare la măsurile de facilitare și de sprijin în legătură cu angajarea categoriilor protejate, ci și toate informațiile pertinente referitoare la tehnologiile și studiile suplimentare care ajută persoanele cu handicap să aibă o viață profesională autonomă și activă;

| 48. | subliniază importanța deosebită a includerii pe piața generală a muncii a persoanelor cu handicap; recunoaște necesitatea sporită a reglementării juridice mai flexibile a raporturilor de muncă cu accent pe forma modernă a raporturilor dintre angajat și angajator și invită Comisia Europeană și guvernele statelor membre să adopte măsuri legislative și financiare care să susțină în mod eficient includerea pe piața forței de muncă a persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța deosebită a includerii pe piața generală a muncii a persoanelor cu handicap; recunoaște necesitatea sporită a reglementării juridice mai flexibile a raporturilor de muncă cu accent pe forma modernă a raporturilor dintre angajat și angajator și invită Comisia Europeană și guvernele statelor membre să adopte măsuri legislative și financiare care să susțină în mod eficient includerea pe piața forței de muncă a persoanelor cu handicap;

| 49. | solicită statelor membre să își îmbunătățească și să își adapteze politicile active de ocupare a forței de muncă, astfel încât să permită atât intrarea, cât și menținerea persoanelor cu handicap pe piața muncii; sprijină introducerea unor inițiative adaptate necesităților, în funcție de fiecare tip de handicap, inclusiv planificare și orientare profesională din momentul în care persoanele care solicită acest lucru se înregistrează în cadrul serviciilor create în acest scop; |
| --- | --- |

49.

solicită statelor membre să își îmbunătățească și să își adapteze politicile active de ocupare a forței de muncă, astfel încât să permită atât intrarea, cât și menținerea persoanelor cu handicap pe piața muncii; sprijină introducerea unor inițiative adaptate necesităților, în funcție de fiecare tip de handicap, inclusiv planificare și orientare profesională din momentul în care persoanele care solicită acest lucru se înregistrează în cadrul serviciilor create în acest scop;

| 50. | subliniază faptul că atelierele protejate și locurile de muncă integrate, deși nu sunt egale din punctul de vedere al participării pe piața deschisă a muncii, reprezintă modalități valoroase de a însoți și susține persoane cu diferite handicapuri în etape diferite ale vieții lor, inclusiv prin intermediul unor amenajări rezonabile în tranziția către o piață deschisă a forței de muncă, și consideră că refuzul nejustificat al unor amenajări rezonabile (articolul 5 din Directiva 2000/78/CE) ar trebui considerat drept o formă de discriminare, conform articolului 2 din CNUDPH; remarcă faptul că, în unele state membre, atelierele protejate și cotele pot fi folosite în tranziția către o piață deschisă a forței de muncă, în paralel cu amenajările speciale pentru persoanele cu handicap și cu asigurarea de personal instruit adecvat nevoilor acestor persoane; subliniază faptul că, în întreprinderile mari, ar trebui încurajată numirea de reprezentanți din rândul persoanelor cu handicap, care să le permită să vorbească în nume propriu, dar și consolidarea unei cooperări mai strânse între ONG-urile și IMM-urile locale implicate; subliniază că asistenții personali ar trebui sprijiniți, dacă este necesar, deoarece astfel persoanelor cu handicap li s-ar oferi mai multe posibilități să se afirme pe piața muncii; |
| --- | --- |

50.

subliniază faptul că atelierele protejate și locurile de muncă integrate, deși nu sunt egale din punctul de vedere al participării pe piața deschisă a muncii, reprezintă modalități valoroase de a însoți și susține persoane cu diferite handicapuri în etape diferite ale vieții lor, inclusiv prin intermediul unor amenajări rezonabile în tranziția către o piață deschisă a forței de muncă, și consideră că refuzul nejustificat al unor amenajări rezonabile (articolul 5 din Directiva 2000/78/CE) ar trebui considerat drept o formă de discriminare, conform articolului 2 din CNUDPH; remarcă faptul că, în unele state membre, atelierele protejate și cotele pot fi folosite în tranziția către o piață deschisă a forței de muncă, în paralel cu amenajările speciale pentru persoanele cu handicap și cu asigurarea de personal instruit adecvat nevoilor acestor persoane; subliniază faptul că, în întreprinderile mari, ar trebui încurajată numirea de reprezentanți din rândul persoanelor cu handicap, care să le permită să vorbească în nume propriu, dar și consolidarea unei cooperări mai strânse între ONG-urile și IMM-urile locale implicate; subliniază că asistenții personali ar trebui sprijiniți, dacă este necesar, deoarece astfel persoanelor cu handicap li s-ar oferi mai multe posibilități să se afirme pe piața muncii;

| 51. | subliniază importanța programelor de tranziție care, în primul rând, oferă oportunități de muncă, începând cu ateliere protejate și continuând cu piața deschisă a muncii și, în al doilea rând, creează un cadru mai flexibil pentru tranziția de la reabilitarea profesională la alte forme de încadrare în muncă pe parcursul punerii în aplicare a strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța programelor de tranziție care, în primul rând, oferă oportunități de muncă, începând cu ateliere protejate și continuând cu piața deschisă a muncii și, în al doilea rând, creează un cadru mai flexibil pentru tranziția de la reabilitarea profesională la alte forme de încadrare în muncă pe parcursul punerii în aplicare a strategiei Europa 2020;

| 52. | invită statele membre să consolideze și să îmbunătățească politicile active de ocupare a forței de muncă pe care le adoptă pentru integrarea persoanelor cu handicap în câmpul muncii, precum și să crească eficiența organismelor naționale competente; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre să consolideze și să îmbunătățească politicile active de ocupare a forței de muncă pe care le adoptă pentru integrarea persoanelor cu handicap în câmpul muncii, precum și să crească eficiența organismelor naționale competente;

| 53. | constată că statele membre ar trebui, ca o prioritate, să fie de acord și să adopte cât mai curând posibil propunerea de directivă a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426); solicită Comisiei să continue să sprijine depășirea dificultăților de natură tehnică din cadrul Consiliului pentru a garanta că se ajunge la un acord rapid; remarcă faptul că politica de combatere a discriminării are un rol-cheie în promovarea incluziunii sociale și a ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

53.

constată că statele membre ar trebui, ca o prioritate, să fie de acord și să adopte cât mai curând posibil propunerea de directivă a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426); solicită Comisiei să continue să sprijine depășirea dificultăților de natură tehnică din cadrul Consiliului pentru a garanta că se ajunge la un acord rapid; remarcă faptul că politica de combatere a discriminării are un rol-cheie în promovarea incluziunii sociale și a ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cu handicap;

| 54. | solicită revizuirea legislației europene privind achizițiile publice, astfel încât criteriile de accesibilitate să devină obligatorii pentru aplicarea criteriilor de selecție care vizează promovarea incluziunii sociale, inovarea și accesibilitatea pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

54.

solicită revizuirea legislației europene privind achizițiile publice, astfel încât criteriile de accesibilitate să devină obligatorii pentru aplicarea criteriilor de selecție care vizează promovarea incluziunii sociale, inovarea și accesibilitatea pentru persoanele cu handicap;

| 55. | evidențiază că, în ciuda diferențelor existente între statele membre, marea majoritate a sistemelor de securitate socială nu oferă suficientă flexibilitate pentru obținerea de ajutoare sociale care să permită beneficiarilor să rămână pe piața muncii; solicită ca aceste sisteme să fie revizuite pentru ca sistemele de securitate socială să fie mai active, astfel încât persoanele care primesc ajutoare și cele cu invaliditate parțială să poată fi integrate pe piața muncii; |
| --- | --- |

55.

evidențiază că, în ciuda diferențelor existente între statele membre, marea majoritate a sistemelor de securitate socială nu oferă suficientă flexibilitate pentru obținerea de ajutoare sociale care să permită beneficiarilor să rămână pe piața muncii; solicită ca aceste sisteme să fie revizuite pentru ca sistemele de securitate socială să fie mai active, astfel încât persoanele care primesc ajutoare și cele cu invaliditate parțială să poată fi integrate pe piața muncii;

| 56. | reamintește că însăși Comisia, în comunicarea sa privind strategia europeană pentru persoanele cu handicap, își exprimă îngrijorarea privind nivelul scăzut de disponibilitate a subtitrărilor și a descrierilor audio pe posturile de televiziune din Uniunea Europeană; subliniază, în special, faptul că o campanie paneuropeană care să asigure un acces mai mare la subtitrare pe posturile de televiziune din Uniunea Europeană este derulată de mai mulți ani de către organizațiile persoanelor surde și cu deficiențe de auz, cu sprijinul Parlamentului European; solicită o punere în aplicare mai serioasă a obligațiilor statelor membre în temeiul Directivei 2007/65/CE, pentru a încuraja posturile de televiziune să asigure un grad mai ridicat de accesibilitate la serviciile media pentru persoanele cu deficiențe de văz sau auz; solicită Comisiei să asigure posibilități de finanțare adecvată pentru posturile de televiziune publice, pentru a contribui la introducerea subtitrărilor și a descrierilor audio în programele lor; |
| --- | --- |

56.

reamintește că însăși Comisia, în comunicarea sa privind strategia europeană pentru persoanele cu handicap, își exprimă îngrijorarea privind nivelul scăzut de disponibilitate a subtitrărilor și a descrierilor audio pe posturile de televiziune din Uniunea Europeană; subliniază, în special, faptul că o campanie paneuropeană care să asigure un acces mai mare la subtitrare pe posturile de televiziune din Uniunea Europeană este derulată de mai mulți ani de către organizațiile persoanelor surde și cu deficiențe de auz, cu sprijinul Parlamentului European; solicită o punere în aplicare mai serioasă a obligațiilor statelor membre în temeiul Directivei 2007/65/CE, pentru a încuraja posturile de televiziune să asigure un grad mai ridicat de accesibilitate la serviciile media pentru persoanele cu deficiențe de văz sau auz; solicită Comisiei să asigure posibilități de finanțare adecvată pentru posturile de televiziune publice, pentru a contribui la introducerea subtitrărilor și a descrierilor audio în programele lor;

Investițiile în persoanele cu handicap

| 57. | afirmă că, în Europa, numărul locurilor de muncă ocupate de persoanele cu handicap este extrem de mic și reamintește totodată instituțiilor europene că, fără îmbunătățirea situației acestora, nu vor putea fi atinse obiectivele Strategiei Europa 2020; din acest motiv, societatea trebuie familiarizată, încă din etapa de educație preșcolară și de școală primară, cu existența persoanelor cu handicap și trebuie să le accepte; |
| --- | --- |

57.

afirmă că, în Europa, numărul locurilor de muncă ocupate de persoanele cu handicap este extrem de mic și reamintește totodată instituțiilor europene că, fără îmbunătățirea situației acestora, nu vor putea fi atinse obiectivele Strategiei Europa 2020; din acest motiv, societatea trebuie familiarizată, încă din etapa de educație preșcolară și de școală primară, cu existența persoanelor cu handicap și trebuie să le accepte;

| 58. | afirmă că sistemele actuale de educație și formare profesională nu sunt suficiente pentru a preveni rata mare a abandonului școlar în rândul persoanelor cu handicap în lipsa unor politici publice suplimentare care să vizeze un sprijin specific pentru învățare, deoarece cifrele legate de obiectivul Strategiei Europa 2020 se referă la o reducere la sub 10 %; subliniază faptul că acest lucru duce la intensificarea dezavantajelor sociale și a celor legate de ocuparea forței de muncă și, prin urmare, la sărăcie în rândul persoanelor cu handicap, în special în timpul crizei economice actuale; subliniază, dată fiind rata mare a abandonului școlar în rândul persoanelor cu handicap și în lumina Concluziilor Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale, nevoia de a investi și de a promova programe educaționale și de formare profesională (inclusiv alternativă) adaptate nevoilor, atribuțiilor și capacităților persoanelor cu handicap și remarcă faptul că, în acest sens, este necesară prezența unei forțe profesionale adecvate din punct de vedere numeric, calificate și motivate în cadrul unor programe serioase și adecvate și este necesar ca aceste programe să fie disponibile în programele tuturor instituțiilor de formare profesională, de educație și de învățământ superior, inclusiv în programele extra-curiculare pentru persoanele cu handicap, pentru a combate atitudinile negative față de copiii cu handicap și pentru ca aceștia să obțină calificări adecvate pentru piața muncii modernă și deschisă; solicită statelor membre și Comisiei să permită persoanelor cu handicap accesul îmbunătățit la informațiile privind programele de mobilitate și educație, precum și acces egal la programele de învățare pe tot parcursul vieții; în acest sens, remarcă faptul că integrarea măsurilor de combatere a discriminării în Strategia Europa 2020 și în inițiativele emblematice ale acesteia este necesară pentru respectarea integrală a articolului 24 din CNUDPH; |
| --- | --- |

58.

afirmă că sistemele actuale de educație și formare profesională nu sunt suficiente pentru a preveni rata mare a abandonului școlar în rândul persoanelor cu handicap în lipsa unor politici publice suplimentare care să vizeze un sprijin specific pentru învățare, deoarece cifrele legate de obiectivul Strategiei Europa 2020 se referă la o reducere la sub 10 %; subliniază faptul că acest lucru duce la intensificarea dezavantajelor sociale și a celor legate de ocuparea forței de muncă și, prin urmare, la sărăcie în rândul persoanelor cu handicap, în special în timpul crizei economice actuale; subliniază, dată fiind rata mare a abandonului școlar în rândul persoanelor cu handicap și în lumina Concluziilor Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale, nevoia de a investi și de a promova programe educaționale și de formare profesională (inclusiv alternativă) adaptate nevoilor, atribuțiilor și capacităților persoanelor cu handicap și remarcă faptul că, în acest sens, este necesară prezența unei forțe profesionale adecvate din punct de vedere numeric, calificate și motivate în cadrul unor programe serioase și adecvate și este necesar ca aceste programe să fie disponibile în programele tuturor instituțiilor de formare profesională, de educație și de învățământ superior, inclusiv în programele extra-curiculare pentru persoanele cu handicap, pentru a combate atitudinile negative față de copiii cu handicap și pentru ca aceștia să obțină calificări adecvate pentru piața muncii modernă și deschisă; solicită statelor membre și Comisiei să permită persoanelor cu handicap accesul îmbunătățit la informațiile privind programele de mobilitate și educație, precum și acces egal la programele de învățare pe tot parcursul vieții; în acest sens, remarcă faptul că integrarea măsurilor de combatere a discriminării în Strategia Europa 2020 și în inițiativele emblematice ale acesteia este necesară pentru respectarea integrală a articolului 24 din CNUDPH;

| 59. | confirmă că educația favorabilă incluziunii ar trebui să beneficieze de o atenție maximă, mai ales în cadrul validării experienței dobândite; prin urmare, aceasta ar trebui să fie evidențiată în cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”), precum și în inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” a Strategiei Europa 2020; în plus, remarcă nevoia de orientări noi și adecvate și folosirea corectă a instrumentelor IT în școli și la domiciliu cu privire la asistența personală adaptată; |
| --- | --- |

59.

confirmă că educația favorabilă incluziunii ar trebui să beneficieze de o atenție maximă, mai ales în cadrul validării experienței dobândite; prin urmare, aceasta ar trebui să fie evidențiată în cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”), precum și în inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” a Strategiei Europa 2020; în plus, remarcă nevoia de orientări noi și adecvate și folosirea corectă a instrumentelor IT în școli și la domiciliu cu privire la asistența personală adaptată;

| 60. | subliniază faptul că tuturor copiilor, inclusiv celor cu handicap, trebuie să li se garanteze dreptul la un acces universal la toate sectoarele și nivelurile de educație în cadrul tuturor instituțiilor; invită Comisia și statele membre să își crească nivelul informațiilor generale adresate familiilor cu copii cu handicap în scopul de a include recunoașterea și asistența timpurie, precum și posibile soluții deschise pentru nevoile lor specifice; evidențiază importanța sprijinului care trebuie acordat de către stat familiilor persoanelor cu handicap, din punct de vedere economic, al asistenței (inclusiv prin servicii de îngrijire a copiilor), al sprijinului medical și psihologic și al partajării experiențelor, dar și importanța unui orar de lucru mai flexibil pentru (măcar unul dintre) părinții copiilor cu handicap; prin urmare, solicită statelor membre să înființeze ghișee specializate și accesibile de unde să se poată obține informații și consiliere de ordin administrativ; solicită statelor membre să sprijine familiile persoanelor cu handicap și specialiștii din sistemele naționale de sănătate prin acțiuni de informare și de formare adaptate, cu implicarea asociațiilor de pacienți în procesele decizionale și de monitorizare; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că tuturor copiilor, inclusiv celor cu handicap, trebuie să li se garanteze dreptul la un acces universal la toate sectoarele și nivelurile de educație în cadrul tuturor instituțiilor; invită Comisia și statele membre să își crească nivelul informațiilor generale adresate familiilor cu copii cu handicap în scopul de a include recunoașterea și asistența timpurie, precum și posibile soluții deschise pentru nevoile lor specifice; evidențiază importanța sprijinului care trebuie acordat de către stat familiilor persoanelor cu handicap, din punct de vedere economic, al asistenței (inclusiv prin servicii de îngrijire a copiilor), al sprijinului medical și psihologic și al partajării experiențelor, dar și importanța unui orar de lucru mai flexibil pentru (măcar unul dintre) părinții copiilor cu handicap; prin urmare, solicită statelor membre să înființeze ghișee specializate și accesibile de unde să se poată obține informații și consiliere de ordin administrativ; solicită statelor membre să sprijine familiile persoanelor cu handicap și specialiștii din sistemele naționale de sănătate prin acțiuni de informare și de formare adaptate, cu implicarea asociațiilor de pacienți în procesele decizionale și de monitorizare;

| 61. | subliniază faptul că angajatorii ar trebui să permită persoanelor cu handicap să ocupe un post, dacă sunt calificate, și să avanseze pe acest post, dar să le și susțină prin acțiuni de formare; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că angajatorii ar trebui să permită persoanelor cu handicap să ocupe un post, dacă sunt calificate, și să avanseze pe acest post, dar să le și susțină prin acțiuni de formare;

| 62. | subliniază că este necesar să se încurajeze proiectele integrate de tip școală-muncă, ce permit o trecere concretă și imediată de la proiectul didactic și educativ la „proiectul de viață” pentru tinerii cu handicap; |
| --- | --- |

62.

subliniază că este necesar să se încurajeze proiectele integrate de tip școală-muncă, ce permit o trecere concretă și imediată de la proiectul didactic și educativ la „proiectul de viață” pentru tinerii cu handicap;

| 63. | subliniază că trebuie depuse, de asemenea, eforturi în vederea abordării chestiunii privind educația informală a tinerilor cu handicap, inclusiv în domenii precum relațiile sociale, mijloacele de comunicare în masă (care ar trebui supuse unor cerințe mai stricte privind accesibilitatea, inclusiv cu privire la sisteme de subtitrare și de descriere audio), sportul, timpul liber și activitățile în aer liber, conform nevoilor specifice ale fiecărui copil sau tânăr; subliniază faptul că acestea nu reprezintă numai instrumente fundamentale pentru dezvoltarea sănătoasă a fiecărui individ, ci și drepturi inalienabile recunoscute de ONU; |
| --- | --- |

63.

subliniază că trebuie depuse, de asemenea, eforturi în vederea abordării chestiunii privind educația informală a tinerilor cu handicap, inclusiv în domenii precum relațiile sociale, mijloacele de comunicare în masă (care ar trebui supuse unor cerințe mai stricte privind accesibilitatea, inclusiv cu privire la sisteme de subtitrare și de descriere audio), sportul, timpul liber și activitățile în aer liber, conform nevoilor specifice ale fiecărui copil sau tânăr; subliniază faptul că acestea nu reprezintă numai instrumente fundamentale pentru dezvoltarea sănătoasă a fiecărui individ, ci și drepturi inalienabile recunoscute de ONU;

| 64. | subliniază că învățarea pe tot parcursul vieții reprezintă o modalitate esențială de susținere, de sporire a adaptabilității și de menținere în câmpul muncii a persoanelor cu handicap și că învățarea pe tot parcursul vieții este foarte importantă pentru persoanele care dobândesc un handicap în timp ce ocupă un loc de muncă, în special pentru persoanele care suferă de o boală în evoluție le cauzează un handicap; |
| --- | --- |

64.

subliniază că învățarea pe tot parcursul vieții reprezintă o modalitate esențială de susținere, de sporire a adaptabilității și de menținere în câmpul muncii a persoanelor cu handicap și că învățarea pe tot parcursul vieții este foarte importantă pentru persoanele care dobândesc un handicap în timp ce ocupă un loc de muncă, în special pentru persoanele care suferă de o boală în evoluție le cauzează un handicap;

| 65. | invită Comisia și statele membre să sprijine sau să înființeze servicii de reabilitare mai eficiente și suprapuse în domeniul sănătății, educației, formării profesionale, locurilor de muncă, a mijloacelor de trai independent, transporturilor etc.; aceste servicii nu trebuie doar monitorizate și personalizate, ci ajută și la strategia bugetară și de dezvoltare pe termen lung; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia și statele membre să sprijine sau să înființeze servicii de reabilitare mai eficiente și suprapuse în domeniul sănătății, educației, formării profesionale, locurilor de muncă, a mijloacelor de trai independent, transporturilor etc.; aceste servicii nu trebuie doar monitorizate și personalizate, ci ajută și la strategia bugetară și de dezvoltare pe termen lung;

| 66. | consideră că organizațiile persoanelor cu handicap ar trebui să beneficieze de un sprijin financiar adecvat; subliniază că rata de cofinanțare a acestor organizații ar trebui să fie de cel puțin 10 % din valoarea proiectelor, având în vedere dificultățile financiare cunoscute în care se află aceste organizații; |
| --- | --- |

66.

consideră că organizațiile persoanelor cu handicap ar trebui să beneficieze de un sprijin financiar adecvat; subliniază că rata de cofinanțare a acestor organizații ar trebui să fie de cel puțin 10 % din valoarea proiectelor, având în vedere dificultățile financiare cunoscute în care se află aceste organizații;

Stiluri de viață

| 67. | subliniază faptul că responsabilitatea socială voluntară a întreprinderilor ar putea fi, de asemenea, un impuls important pentru situația persoanelor cu handicap; solicită introducerea de ajutoare și subvenții din fondurile și prin programele UE, care să varieze în funcție de tipul de contract, pentru persoanele fizice și întreprinderile care angajează persoane cu handicap; invită părțile interesate și implicate să susțină și să aplice bunele practici în acest domeniu, în special în ceea ce privește femeile care au copii cu handicap; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că responsabilitatea socială voluntară a întreprinderilor ar putea fi, de asemenea, un impuls important pentru situația persoanelor cu handicap; solicită introducerea de ajutoare și subvenții din fondurile și prin programele UE, care să varieze în funcție de tipul de contract, pentru persoanele fizice și întreprinderile care angajează persoane cu handicap; invită părțile interesate și implicate să susțină și să aplice bunele practici în acest domeniu, în special în ceea ce privește femeile care au copii cu handicap;

| 68. | reafirmă faptul că formarea profesională a funcționarilor publici ai instituțiilor europene și ai statelor membre cu privire la primirea și informarea persoanelor cu handicap ar trebui să devină o regulă, iar accesul la documente și proceduri juridice de drept public ar trebui să fie susținut prin acțiuni concrete; invită instituțiile Uniunii Europene să dea un exemplu în ceea ce privește angajarea persoanelor cu handicap și încurajează statele membre să continue această strategie; |
| --- | --- |

68.

reafirmă faptul că formarea profesională a funcționarilor publici ai instituțiilor europene și ai statelor membre cu privire la primirea și informarea persoanelor cu handicap ar trebui să devină o regulă, iar accesul la documente și proceduri juridice de drept public ar trebui să fie susținut prin acțiuni concrete; invită instituțiile Uniunii Europene să dea un exemplu în ceea ce privește angajarea persoanelor cu handicap și încurajează statele membre să continue această strategie;

| 69. | subliniază că politicile de stimulare și sprijinire a spiritului antreprenorial permit incluziunea persoanelor cu handicap pe piața muncii, precum și în sfera activității economice, dat fiind că reprezintă un mijloc de flexibilitate care permite, în multe cazuri, depășirea limitărilor și a barierelor care există la locul de muncă; solicită statelor membre să introducă mai multe ajutoare adecvate și eficace pentru politicile pentru stimularea spiritului antreprenorial destinate acestui segment al societății; |
| --- | --- |

69.

subliniază că politicile de stimulare și sprijinire a spiritului antreprenorial permit incluziunea persoanelor cu handicap pe piața muncii, precum și în sfera activității economice, dat fiind că reprezintă un mijloc de flexibilitate care permite, în multe cazuri, depășirea limitărilor și a barierelor care există la locul de muncă; solicită statelor membre să introducă mai multe ajutoare adecvate și eficace pentru politicile pentru stimularea spiritului antreprenorial destinate acestui segment al societății;

| 70. | solicită Comisiei să prezinte, într-un mod mai eficient, avantajele accesibilității și să integreze costurile și cheltuielile în procesul de creare a unui mediu fără bariere pentru toți, în special vizând societatea în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

70.

solicită Comisiei să prezinte, într-un mod mai eficient, avantajele accesibilității și să integreze costurile și cheltuielile în procesul de creare a unui mediu fără bariere pentru toți, în special vizând societatea în curs de îmbătrânire;

| 71. | încurajează crearea unor concedii specifice, astfel încât părinții să se poată ocupa de copiii lor care suferă de un handicap; îndeamnă, de asemenea, ca angajamentul și munca părinților care au copii cu handicap să fie recunoscute prin validarea experienței dobândite, precum și prin luarea în considerare, în mod specific, a acesteia la calcularea drepturilor de pensie pentru limită de vârstă; |
| --- | --- |

71.

încurajează crearea unor concedii specifice, astfel încât părinții să se poată ocupa de copiii lor care suferă de un handicap; îndeamnă, de asemenea, ca angajamentul și munca părinților care au copii cu handicap să fie recunoscute prin validarea experienței dobândite, precum și prin luarea în considerare, în mod specific, a acesteia la calcularea drepturilor de pensie pentru limită de vârstă;

| 72. | subliniază faptul că accesul fără piedici la serviciile medicale și la serviciile de reabilitare complexă nu împiedică în totalitate deteriorarea sănătății, cu precădere într-o societate îmbătrânită; de aceea, în vederea unei societăți durabile în care sănătatea trebuie să dețină o valoare din ce în ce mai mare, de la prevenire până la reabilitare, toată lumea este responsabilă în termenii obiceiurilor cotidiene și consumatoriale; |
| --- | --- |

72.

subliniază faptul că accesul fără piedici la serviciile medicale și la serviciile de reabilitare complexă nu împiedică în totalitate deteriorarea sănătății, cu precădere într-o societate îmbătrânită; de aceea, în vederea unei societăți durabile în care sănătatea trebuie să dețină o valoare din ce în ce mai mare, de la prevenire până la reabilitare, toată lumea este responsabilă în termenii obiceiurilor cotidiene și consumatoriale;

Combaterea sărăciei

| 73. | solicită Comisiei să asigure sprijin financiar adecvat pentru organizațiile reprezentative ale persoanelor cu handicap sprijinite de UE, precum și pentru alte organizații europene ale persoanelor cu deficiențe specifice, pentru a permite o participare deplină în cadrul procesului decizional și de punere în aplicare a legislației care dezvoltă angajamentele din Strategia europeană pentru persoanele cu handicap, precum și din CNUDPH, și în alte procese decizionale privind chestiuni legate de persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei să asigure sprijin financiar adecvat pentru organizațiile reprezentative ale persoanelor cu handicap sprijinite de UE, precum și pentru alte organizații europene ale persoanelor cu deficiențe specifice, pentru a permite o participare deplină în cadrul procesului decizional și de punere în aplicare a legislației care dezvoltă angajamentele din Strategia europeană pentru persoanele cu handicap, precum și din CNUDPH, și în alte procese decizionale privind chestiuni legate de persoanele cu handicap;

| 74. | denunță faptul că persoanele cu handicap sunt nevoite să își asume o sarcină financiară suplimentară – cheltuieli suplimentare pe termen scurt din cauza handicapului pe care îl au – în viața de zi cu zi, ceea ce le reduce considerabil calitatea vieții; |
| --- | --- |

74.

denunță faptul că persoanele cu handicap sunt nevoite să își asume o sarcină financiară suplimentară – cheltuieli suplimentare pe termen scurt din cauza handicapului pe care îl au – în viața de zi cu zi, ceea ce le reduce considerabil calitatea vieții;

| 75. | solicită Comisiei, în lumina obiectivelor sale de a reduce sărăcia, să separe cifrele referitoare la sărăcie pentru a calcula numărul de persoane cu handicap care trăiesc în sărăcie, astfel încât, în cadrul strategiei UE 2020, să poată fi atinse obiective comparabile de reducere a sărăciei în rândul persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

75.

solicită Comisiei, în lumina obiectivelor sale de a reduce sărăcia, să separe cifrele referitoare la sărăcie pentru a calcula numărul de persoane cu handicap care trăiesc în sărăcie, astfel încât, în cadrul strategiei UE 2020, să poată fi atinse obiective comparabile de reducere a sărăciei în rândul persoanelor cu handicap;

| 76. | semnalează că eliminarea sau atenuarea considerabilă a acestei sărăcii ar spori numărul persoanelor cu handicap pe piața forței de muncă, fapt ce ar crește contribuția netă la finanțele publice prin impozite și reducând numărul de pensii atribuite în situații de necesitate extremă; |
| --- | --- |

76.

semnalează că eliminarea sau atenuarea considerabilă a acestei sărăcii ar spori numărul persoanelor cu handicap pe piața forței de muncă, fapt ce ar crește contribuția netă la finanțele publice prin impozite și reducând numărul de pensii atribuite în situații de necesitate extremă;

| 77. | confirmă faptul că, amintind de avântul Anului european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, sărăcia nu poate fi redusă fără integrarea persoanelor cu handicap în sfera educației și, mai târziu, pe piața forței de muncă și fără ajustarea politicilor în materie de venit în ceea ce privește sistemele de pensii de invaliditate și handicap în conformitate cu punctul 12 al Concluziilor Consiliului EPSCO adoptate la 30 noiembrie 2009, ținând cont de faptul că acest proces poate fi considerat ca stigmat; |
| --- | --- |

77.

confirmă faptul că, amintind de avântul Anului european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, sărăcia nu poate fi redusă fără integrarea persoanelor cu handicap în sfera educației și, mai târziu, pe piața forței de muncă și fără ajustarea politicilor în materie de venit în ceea ce privește sistemele de pensii de invaliditate și handicap în conformitate cu punctul 12 al Concluziilor Consiliului EPSCO adoptate la 30 noiembrie 2009, ținând cont de faptul că acest proces poate fi considerat ca stigmat;

| 78. | confirmă faptul că depistarea precoce și sprijinul acordat în cazul copiilor cu handicap sunt vitale și fundamentale și trebuie considerate ca o investiție pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire; observă că familiile persoanelor cu handicap sunt mai expuse riscului sărăciei și excluziunii sociale și că o atenție specială trebuie acordată acestora; |
| --- | --- |

78.

confirmă faptul că depistarea precoce și sprijinul acordat în cazul copiilor cu handicap sunt vitale și fundamentale și trebuie considerate ca o investiție pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire; observă că familiile persoanelor cu handicap sunt mai expuse riscului sărăciei și excluziunii sociale și că o atenție specială trebuie acordată acestora;

| 79. | invită statele membre să evite reducerile nejustificate din sistemele de protecție socială ale persoanelor cu handicap, în contextul politicilor de austeritate determinate de criza economică, aceste fonduri fiind necesare pentru asigurarea unor condiții decente de trai pentru aceste persoane, ca drept inalienabil al acestora; |
| --- | --- |

79.

invită statele membre să evite reducerile nejustificate din sistemele de protecție socială ale persoanelor cu handicap, în contextul politicilor de austeritate determinate de criza economică, aceste fonduri fiind necesare pentru asigurarea unor condiții decente de trai pentru aceste persoane, ca drept inalienabil al acestora;

| 80. | afirmă că persoanele cu handicap riscă în mare măsură excluziunea socială și sărăcia și subliniază faptul că nivelul de sărăcie în rândul persoanelor cu handicap este cu 70 % mai ridicat decât în cazul persoanelor fără handicap; subliniază faptul că persoanele cu handicap sever sau multiplu și părinții singuri cu copii cu handicap se află în cea mai vulnerabilă poziție; solicită Comisiei și statelor membre să garanteze drepturile acestora și să adopte măsuri pentru a îmbunătăți calitatea vieții acestor persoane, înțelegând prin aceasta, printre altele, accesul la informațiile practice cu privire la problemele zilnice, incluzând familiarizarea acestora cu procedurile și serviciile de abilitare care vor avea impact asupra vieții lor familiale; |
| --- | --- |

80.

afirmă că persoanele cu handicap riscă în mare măsură excluziunea socială și sărăcia și subliniază faptul că nivelul de sărăcie în rândul persoanelor cu handicap este cu 70 % mai ridicat decât în cazul persoanelor fără handicap; subliniază faptul că persoanele cu handicap sever sau multiplu și părinții singuri cu copii cu handicap se află în cea mai vulnerabilă poziție; solicită Comisiei și statelor membre să garanteze drepturile acestora și să adopte măsuri pentru a îmbunătăți calitatea vieții acestor persoane, înțelegând prin aceasta, printre altele, accesul la informațiile practice cu privire la problemele zilnice, incluzând familiarizarea acestora cu procedurile și serviciile de abilitare care vor avea impact asupra vieții lor familiale;

| 81. | invită Consiliul și Comisia să ia în continuare măsuri și să prezinte rapoarte regulate cu privire la bolile rare și să ofere asistență reală în dezvoltarea legăturilor dintre părinți și specialiștii care locuiesc în apropierea lor; consideră că acest lucru trebuie luat în calcul și evaluat în cadrul lucrărilor organizației INSERM; invită Comisia să promoveze crearea unei rețele europene de centre acreditate pentru diagnosticarea și tratarea unor forme specifice ale bolilor rare, pentru a coordona și a monitoriza activitatea acestora și avantajele oferite pacienților; |
| --- | --- |

81.

invită Consiliul și Comisia să ia în continuare măsuri și să prezinte rapoarte regulate cu privire la bolile rare și să ofere asistență reală în dezvoltarea legăturilor dintre părinți și specialiștii care locuiesc în apropierea lor; consideră că acest lucru trebuie luat în calcul și evaluat în cadrul lucrărilor organizației INSERM; invită Comisia să promoveze crearea unei rețele europene de centre acreditate pentru diagnosticarea și tratarea unor forme specifice ale bolilor rare, pentru a coordona și a monitoriza activitatea acestora și avantajele oferite pacienților;

Parlamentul continuă să solicite introducerea unei abordări sociale durabile și bazate pe drepturile omului

| 82. | confirmă faptul că, pe baza noilor drepturi din Carta UE, Comisia abordează în mod corect egalitatea de șanse prin: consolidarea anti-discriminării, susținerea politicilor active privind incluziunea, precum și sensibilizarea cu privire la handicap, inclusiv noțiunile de „proiectare pentru toate utilizările și proiectare universală”, și prin sublinierea importanței unor amenajări corespunzătoare; |
| --- | --- |

82.

confirmă faptul că, pe baza noilor drepturi din Carta UE, Comisia abordează în mod corect egalitatea de șanse prin: consolidarea anti-discriminării, susținerea politicilor active privind incluziunea, precum și sensibilizarea cu privire la handicap, inclusiv noțiunile de „proiectare pentru toate utilizările și proiectare universală”, și prin sublinierea importanței unor amenajări corespunzătoare;

| 83. | invită statele membre și Comisia să ratifice și să pună în aplicare rapid Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), precum și protocoalele sale opționale și salută inițiativa Comisiei de a adera la protocolul opțional al Convenției; |
| --- | --- |

83.

invită statele membre și Comisia să ratifice și să pună în aplicare rapid Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), precum și protocoalele sale opționale și salută inițiativa Comisiei de a adera la protocolul opțional al Convenției;

| 84. | invită Consiliul și Comisia să ia în considerare încheierea unui acord interinstituțional cu Parlamentul European și să întocmească, în termen de un an, o recomandare specifică pentru ca Parlamentul să poate fi implicat în monitorizarea punerii în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

84.

invită Consiliul și Comisia să ia în considerare încheierea unui acord interinstituțional cu Parlamentul European și să întocmească, în termen de un an, o recomandare specifică pentru ca Parlamentul să poate fi implicat în monitorizarea punerii în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap;

| 85. | solicită Consiliului să adopte propunerea de decizie a Comisiei privind încheierea de către UE a Protocolului opțional, subliniind importanța faptului că mecanismul instituit prin acest Protocol, cu implicarea Parlamentului European, ar putea conduce la punerea efectivă în aplicare a CNUDPH de către UE; |
| --- | --- |

85.

solicită Consiliului să adopte propunerea de decizie a Comisiei privind încheierea de către UE a Protocolului opțional, subliniind importanța faptului că mecanismul instituit prin acest Protocol, cu implicarea Parlamentului European, ar putea conduce la punerea efectivă în aplicare a CNUDPH de către UE;

| 86. | invită Comisia să elaboreze acțiuni concrete, adecvate și mai detaliate, precum și un mecanism de monitorizare pentru toate nivelurile de guvernanță în ceea ce privește punerea în aplicare a Strategiei europene pentru persoanele cu handicap, în conformitate cu lista de acțiuni a acestei strategii, în strânsă cooperare cu PE; |
| --- | --- |

86.

invită Comisia să elaboreze acțiuni concrete, adecvate și mai detaliate, precum și un mecanism de monitorizare pentru toate nivelurile de guvernanță în ceea ce privește punerea în aplicare a Strategiei europene pentru persoanele cu handicap, în conformitate cu lista de acțiuni a acestei strategii, în strânsă cooperare cu PE;

| 87. | invită statele membre să sprijine cât mai mult posibil măsuri adecvate și instrumente adaptate, în afară de aspectul medical, pentru a ridica nivelul de independență a vieții, în vederea asigurării unor șanse egale și a vieții active pentru persoanele cu handicap și familiile acestora; |
| --- | --- |

87.

invită statele membre să sprijine cât mai mult posibil măsuri adecvate și instrumente adaptate, în afară de aspectul medical, pentru a ridica nivelul de independență a vieții, în vederea asigurării unor șanse egale și a vieții active pentru persoanele cu handicap și familiile acestora;

| 88. | subliniază nevoia de a îi ajuta pe cei care pot lucra și doresc să rămână în câmpul muncii, chiar dacă și-au pierdut o parte din capacitățile funcționale; solicită statelor membre să promoveze o cultură a incluziunii sociale și să contribuie la integrarea pe piața forței de muncă a persoanelor cu capacitate parțială de muncă; |
| --- | --- |

88.

subliniază nevoia de a îi ajuta pe cei care pot lucra și doresc să rămână în câmpul muncii, chiar dacă și-au pierdut o parte din capacitățile funcționale; solicită statelor membre să promoveze o cultură a incluziunii sociale și să contribuie la integrarea pe piața forței de muncă a persoanelor cu capacitate parțială de muncă;

| 89. | invită statele membre să își (re)analizeze acțiunile și programele sau strategiile naționale în materie de handicap din perioada și cadrul Strategiei europene pentru persoanele cu handicap, în conformitate cu Strategia Europa 2020 și Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

89.

invită statele membre să își (re)analizeze acțiunile și programele sau strategiile naționale în materie de handicap din perioada și cadrul Strategiei europene pentru persoanele cu handicap, în conformitate cu Strategia Europa 2020 și Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap;

| 90. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru un Act european privind accesibilitatea, așa cum s-a anunțat în Strategia europeană pentru persoanele cu handicap, subliniind nevoia de măsuri obligatorii solide la nivelul UE, vizând îmbunătățirea accesibilității la bunuri și servicii destinate persoanelor cu handicap, pe baza unui plan clar definit; |
| --- | --- |

90.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru un Act european privind accesibilitatea, așa cum s-a anunțat în Strategia europeană pentru persoanele cu handicap, subliniind nevoia de măsuri obligatorii solide la nivelul UE, vizând îmbunătățirea accesibilității la bunuri și servicii destinate persoanelor cu handicap, pe baza unui plan clar definit;

| 91. | invită statele membre să adopte, cu ajutorul Comisiei, politici specifice de asigurare a accesului egal la servicii medicale, inclusiv la servicii medicale și de reabilitare de calitate destinate persoanelor cu handicap mental sau fizic; |
| --- | --- |

91.

invită statele membre să adopte, cu ajutorul Comisiei, politici specifice de asigurare a accesului egal la servicii medicale, inclusiv la servicii medicale și de reabilitare de calitate destinate persoanelor cu handicap mental sau fizic;

| 92. | subliniază importanța cercetării privind noi metode de terapie care să faciliteze în continuare integrarea persoanelor cu handicap în societate; subliniază, în acest sens, că teatrul și terapia cu animale de companie, de exemplu, se dovedesc a fi eficiente în ceea ce privește promovarea socializării și a comunicării interpersonale; |
| --- | --- |

92.

subliniază importanța cercetării privind noi metode de terapie care să faciliteze în continuare integrarea persoanelor cu handicap în societate; subliniază, în acest sens, că teatrul și terapia cu animale de companie, de exemplu, se dovedesc a fi eficiente în ceea ce privește promovarea socializării și a comunicării interpersonale;

| 93. | solicită Comisiei să adopte măsurile necesare pentru facilitatea tranzacțiilor comerciale pentru persoanele cu deficiențe de vedere; |
| --- | --- |

93.

solicită Comisiei să adopte măsurile necesare pentru facilitatea tranzacțiilor comerciale pentru persoanele cu deficiențe de vedere;

| 94. | invită Comisia să includă referiri mai ferme legate de handicap în revizuirea planificată privind reforma achizițiilor publice; |
| --- | --- |

94.

invită Comisia să includă referiri mai ferme legate de handicap în revizuirea planificată privind reforma achizițiilor publice;

| 95. | solicită Comisiei să își exprime acordul cu privire la dezbaterile desfășurate în vederea publicării cărții verzi privind pensiile și să promoveze o politică transversală în materie de handicap în următoarea cartea albă, a cărei publicări este prevăzută în al doilea semestru al anului 2011; |
| --- | --- |

95.

solicită Comisiei să își exprime acordul cu privire la dezbaterile desfășurate în vederea publicării cărții verzi privind pensiile și să promoveze o politică transversală în materie de handicap în următoarea cartea albă, a cărei publicări este prevăzută în al doilea semestru al anului 2011;

| 96. | solicită Comisiei să analizeze dacă alte măsuri adoptate în contextul fondurilor structurale europene, în special vizând fondul de dezvoltare rurală, ajută persoanele cu handicap care trăiesc în zone rurale să devină cetățeni activi ai Europei; |
| --- | --- |

96.

solicită Comisiei să analizeze dacă alte măsuri adoptate în contextul fondurilor structurale europene, în special vizând fondul de dezvoltare rurală, ajută persoanele cu handicap care trăiesc în zone rurale să devină cetățeni activi ai Europei;

| 97. | invită Comisia și Consiliul să depună toate eforturile posibile în elaborarea unor reguli privind verificarea personală în momentul în care se utilizează servicii de transport care vor garanta demnitatea și drepturile fundamentale ale pasagerilor care călătoresc cu avionul și care le deservesc scopul călătoriei, acordând o atenție deosebită dispozitivelor și accesoriilor medicale care pot fi luate la bord, și să se obțină o interpretare clară și unitară a cerințelor de securitate deja existente, cu scopul de a garanta faptul că nu li se va interzice dreptul de a călători persoanelor cu handicap sub pretextul deranjului pricinuit furnizorului de servicii în lipsa unei justificări pertinente și a unui sistem disproporționat; |
| --- | --- |

97.

invită Comisia și Consiliul să depună toate eforturile posibile în elaborarea unor reguli privind verificarea personală în momentul în care se utilizează servicii de transport care vor garanta demnitatea și drepturile fundamentale ale pasagerilor care călătoresc cu avionul și care le deservesc scopul călătoriei, acordând o atenție deosebită dispozitivelor și accesoriilor medicale care pot fi luate la bord, și să se obțină o interpretare clară și unitară a cerințelor de securitate deja existente, cu scopul de a garanta faptul că nu li se va interzice dreptul de a călători persoanelor cu handicap sub pretextul deranjului pricinuit furnizorului de servicii în lipsa unei justificări pertinente și a unui sistem disproporționat;

| 98. | invită Comisia să facă eforturi mai mari în vederea obținerii unor servicii personalizate pe bază de navigație pentru persoanele fără vedere și pentru cele cu dificultăți mari de vedere, să întocmească anual un raport cu privire la aceștia, în care să facă recomandări concrete având în vedere dezvoltarea dinamică a tehnologiei, asigurându-se de realizarea progresului și de posibilitatea transportului din casă în casă, cum este prevăzut în Cartea albă întitulată „Către un sistem de transport competitiv și cu resurse eficiente”; |
| --- | --- |

98.

invită Comisia să facă eforturi mai mari în vederea obținerii unor servicii personalizate pe bază de navigație pentru persoanele fără vedere și pentru cele cu dificultăți mari de vedere, să întocmească anual un raport cu privire la aceștia, în care să facă recomandări concrete având în vedere dezvoltarea dinamică a tehnologiei, asigurându-se de realizarea progresului și de posibilitatea transportului din casă în casă, cum este prevăzut în Cartea albă întitulată „Către un sistem de transport competitiv și cu resurse eficiente”;

| 99. | solicită statelor membre să își revizuiască dispoziția privind serviciile medicale pentru persoanele cu handicap, cum ar fi măsurile cuprinzătoare privind accesibilitatea fizică la servicii, formarea și personalul medical, sensibilizarea, informațiile oferite în formate accesibile, serviciile de consiliere personalizate, inclusiv traducere în diverse limbi, și serviciile medicale adaptate nevoilor persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

99.

solicită statelor membre să își revizuiască dispoziția privind serviciile medicale pentru persoanele cu handicap, cum ar fi măsurile cuprinzătoare privind accesibilitatea fizică la servicii, formarea și personalul medical, sensibilizarea, informațiile oferite în formate accesibile, serviciile de consiliere personalizate, inclusiv traducere în diverse limbi, și serviciile medicale adaptate nevoilor persoanelor cu handicap;

| 100. | invită Comisia și statele membre să susțină sportul și recrearea persoanelor cu handicap, să evite tratarea acestora în mod diferit în momentul în care fac referire la identificarea handicapurilor și îndeamnă Comisia să-și continue eforturile în susținerea practicării de sport de către persoanele cu handicap, amintind de promisiunea făcută deja de către miniștrii Consiliului European în anul 1986; |
| --- | --- |

100.

invită Comisia și statele membre să susțină sportul și recrearea persoanelor cu handicap, să evite tratarea acestora în mod diferit în momentul în care fac referire la identificarea handicapurilor și îndeamnă Comisia să-și continue eforturile în susținerea practicării de sport de către persoanele cu handicap, amintind de promisiunea făcută deja de către miniștrii Consiliului European în anul 1986;

| 101. | invită Comisia și Consiliul să îmbunătățească accesul persoanelor cu handicap în domeniul drepturilor de autor, inclusiv schimbul sporit de bune practici, să susțină dezvoltarea unor modalități optime de cooperare și să se asigure de faptul că furnizorii de servicii se ghidează după cerințe adecvate, comune și obligatorii în raport cu persoanele cu handicap, având în vedere mai ales persoanele cu deficiențe de vedere; |
| --- | --- |

101.

invită Comisia și Consiliul să îmbunătățească accesul persoanelor cu handicap în domeniul drepturilor de autor, inclusiv schimbul sporit de bune practici, să susțină dezvoltarea unor modalități optime de cooperare și să se asigure de faptul că furnizorii de servicii se ghidează după cerințe adecvate, comune și obligatorii în raport cu persoanele cu handicap, având în vedere mai ales persoanele cu deficiențe de vedere;

| 102. | subliniază faptul că în conformitate cu spiritul CNUDPH, Directiva 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale – îndeosebi dispozițiile privind practicile înșelătoare, se referă și la persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

102.

subliniază faptul că în conformitate cu spiritul CNUDPH, Directiva 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale – îndeosebi dispozițiile privind practicile înșelătoare, se referă și la persoanele cu handicap;

| 103. | invită Comisia și Consiliul să ia măsuri, pe baza practicilor și experiențelor Parlamentului European, cu privire la accesul fără obstacole al surzilor la mijloacele de informare și comunicare, în conformitate cu deciziile Parlamentului din 1988 și 1998, și să prezinte un raport anual asupra acestui fapt deputatului/deputaților în Parlamentul European competent(competenți); |
| --- | --- |

103.

invită Comisia și Consiliul să ia măsuri, pe baza practicilor și experiențelor Parlamentului European, cu privire la accesul fără obstacole al surzilor la mijloacele de informare și comunicare, în conformitate cu deciziile Parlamentului din 1988 și 1998, și să prezinte un raport anual asupra acestui fapt deputatului/deputaților în Parlamentul European competent(competenți);

| 104. | invită Comisia să elaboreze un studiu cu privire la persoanele cu deficiențe de vedere, care să analizeze caracteristicile afișajelor digitale (interfețelor) ale produselor industriale și casnice, și să găsească soluții informative echivalente alternative pentru persoanele fără vedere și să formuleze totodată propuneri legislative concrete; |
| --- | --- |

104.

invită Comisia să elaboreze un studiu cu privire la persoanele cu deficiențe de vedere, care să analizeze caracteristicile afișajelor digitale (interfețelor) ale produselor industriale și casnice, și să găsească soluții informative echivalente alternative pentru persoanele fără vedere și să formuleze totodată propuneri legislative concrete;

| 105. | solicită statelor membre și Comisiei să recunoască limbajul semnelor ca limbă oficială în statele membre; remarcă faptul că statele membre ar trebui să acționeze spre posibilitatea unei astfel de recunoașteri, în conformitate cu Declarația de la Bruxelles din 19 noiembrie 2010; |
| --- | --- |

105.

solicită statelor membre și Comisiei să recunoască limbajul semnelor ca limbă oficială în statele membre; remarcă faptul că statele membre ar trebui să acționeze spre posibilitatea unei astfel de recunoașteri, în conformitate cu Declarația de la Bruxelles din 19 noiembrie 2010;

| 106. | invită Comisia să acorde atenție includerii intereselor persoanelor cu handicap în momentul gestionării ajutorului pentru relațiile internaționale și dezvoltare, în conformitate cu Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

106.

invită Comisia să acorde atenție includerii intereselor persoanelor cu handicap în momentul gestionării ajutorului pentru relațiile internaționale și dezvoltare, în conformitate cu Obiectivele de dezvoltare ale mileniului;

*

* *

| 107. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

107.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2)  JO C 364, 18.12.2000, p. 1.

(3)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(4)  JO C137 E, 27.5.2010, p. 68.

(5)  JO L 167, 12.6.1998, p. 25.

(6)  JO L 308, 24.11.2010, p. 46.

(7)  JO C 187, 18.7.1988, p. 236.

(8)  JO C 158, 26.6.1989, p. 383.

(9)  JO C 284, 2.11.1992, p. 49.

(10)  JO C 17, 22.1.1996, p. 196.

(11)  JO C 152, 27.5.1996, p. 87.

(12)  JO C 20, 20.1.1997, p. 386.

(13)  JO C 132, 28.4.1997, p. 313.

(14)  JO C 76 E, 25.3.2004, p. 231.

(15)  JO L 138, 26.5.2011, p. 56.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0081.

(17)  JO C 134, 7.6.2003, p. 7.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/25

---

Marți, 25 octombrie 2011Modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice

P7_TA(2011)0454

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice (2011/2048(INI))

2013/C 131 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directivele 2004/18/CE și 2004/17/CE privind procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice (1) și Directiva 2007/66/CE privind căile de atac în materie de atribuire a contractelor de achiziții publice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directivele 2004/18/CE și 2004/17/CE privind procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice (1) și Directiva 2007/66/CE privind căile de atac în materie de atribuire a contractelor de achiziții publice (2),

| — | având în vedere Decizia 2010/48/CE a Consiliului privind încheierea Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (3), care a intrat în vigoare la 22 ianuarie 2011 și care identifică directivele privind achizițiile publice ca acte comunitare ce se referă la aspecte reglementate de Convenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/48/CE a Consiliului privind încheierea Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (3), care a intrat în vigoare la 22 ianuarie 2011 și care identifică directivele privind achizițiile publice ca acte comunitare ce se referă la aspecte reglementate de Convenție,

| — | având în vedere Acordul privind achizițiile publice al OMC din 15 aprilie 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind achizițiile publice al OMC din 15 aprilie 1994,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 26 (integrarea persoanelor cu handicap), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 26 (integrarea persoanelor cu handicap),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la accesul egal la piețele din sectorul public din Uniunea Europeană și din țările terțe (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la accesul egal la piețele din sectorul public din Uniunea Europeană și din țările terțe (4),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice (COM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice (COM(2011)0015),

| — | având în vedere Cartea verde privind extinderea utilizării achizițiilor publice electronice în UE (COM(2010)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde privind extinderea utilizării achizițiilor publice electronice în UE (COM(2010)0571),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la noile evoluții în achizițiile publice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la noile evoluții în achizițiile publice (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2009 intitulată „Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa (7)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2009 intitulată „Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa (7)”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană” (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană” (COM(2010)0543),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Către un Act privind piața unică. Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate. 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Către un Act privind piața unică. Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate. 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere raportul profesorului Mario Monti din 9 mai 2010, intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul profesorului Mario Monti din 9 mai 2010, intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2010)1214, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2010)1214,

| — | având în vedere raportul referitor la „Evaluarea accesului IMM-urilor la achizițiile publice din UE” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul referitor la „Evaluarea accesului IMM-urilor la achizițiile publice din UE” (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Achiziții publice pentru îmbunătățirea condițiilor de mediu” (COM(2008)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Achiziții publice pentru îmbunătățirea condițiilor de mediu” (COM(2008)0400),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „ «Gândiți mai întâi la scară mică»: Prioritate pentru IMM-uri - Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „ «Gândiți mai întâi la scară mică»: Prioritate pentru IMM-uri - Un «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2008)0394),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020: O Uniune a inovării” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020: O Uniune a inovării” (COM(2010)0546),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11-12 mai 2011 privind Cartea verde intitulată „Modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice – către o piață europeană a achizițiilor publice mai performantă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11-12 mai 2011 privind Cartea verde intitulată „Modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice – către o piață europeană a achizițiilor publice mai performantă”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 iulie 2011 referitor la Cartea verde privind „Modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice – către o piață europeană a achizițiilor publice mai performantă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 iulie 2011 referitor la Cartea verde privind „Modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice – către o piață europeană a achizițiilor publice mai performantă”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 iulie 2011 referitor la Cartea verde privind extinderea utilizării achizițiilor publice electronice în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 iulie 2011 referitor la Cartea verde privind extinderea utilizării achizițiilor publice electronice în UE,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0326/2011),

| A. | întrucât o piață de achiziții publice a UE care funcționează corect este un factor-cheie al creșterii și o piatră de temelie a pieței unice și, în plus, este esențială pentru stimularea concurenței și inovării și pentru abordarea rapidă a provocărilor sociale și de mediu care apar în cadrul politicii publice, precum și a problemei calității muncii, inclusiv a remunerării adecvate, egalității, coeziunii și incluziunii sociale, odată cu atingerea unei valori optime pentru cetățeni, întreprinderi și contribuabili; |
| --- | --- |

A.

întrucât o piață de achiziții publice a UE care funcționează corect este un factor-cheie al creșterii și o piatră de temelie a pieței unice și, în plus, este esențială pentru stimularea concurenței și inovării și pentru abordarea rapidă a provocărilor sociale și de mediu care apar în cadrul politicii publice, precum și a problemei calității muncii, inclusiv a remunerării adecvate, egalității, coeziunii și incluziunii sociale, odată cu atingerea unei valori optime pentru cetățeni, întreprinderi și contribuabili;

| B. | întrucât normele europene în materie de achiziții publice au contribuit semnificativ la creșterea transparenței și la garantarea tratamentului egal, la combaterea corupției și la profesionalizarea procedurilor de achiziții publice; |
| --- | --- |

B.

întrucât normele europene în materie de achiziții publice au contribuit semnificativ la creșterea transparenței și la garantarea tratamentului egal, la combaterea corupției și la profesionalizarea procedurilor de achiziții publice;

| C. | întrucât, ținând seama de climatul economic actual, este mai important ca oricând să se asigure o eficiență optimă a cheltuielilor publice, limitând totodată cât mai mult posibil costurile suportate de întreprinderi, și întrucât o mai bună funcționare a achizițiilor publice ar contribui la realizarea acestor două obiective, |
| --- | --- |

C.

întrucât, ținând seama de climatul economic actual, este mai important ca oricând să se asigure o eficiență optimă a cheltuielilor publice, limitând totodată cât mai mult posibil costurile suportate de întreprinderi, și întrucât o mai bună funcționare a achizițiilor publice ar contribui la realizarea acestor două obiective,

| 1. | salută Cartea verde a Comisiei și procesul extins de consultare ca punct de plecare pentru revizuirea directivelor privind achizițiile publice, în conformitate cu dispozițiile Tratatului de la Lisabona și cu jurisprudența Curții Europene de Justiție (CEJ), și în conformitate cu normele revizuite privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea verde a Comisiei și procesul extins de consultare ca punct de plecare pentru revizuirea directivelor privind achizițiile publice, în conformitate cu dispozițiile Tratatului de la Lisabona și cu jurisprudența Curții Europene de Justiție (CEJ), și în conformitate cu normele revizuite privind ajutoarele de stat;

| 2. | subliniază faptul că, deși revizuirea directivelor UE privind achizițiile publice în 2004 a condus, în esență, la o dezvoltare suplimentară utilă a pieței unice pentru achizițiile publice, la câțiva ani după transpunerea directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE în legislațiile naționale, trebuie să se evalueze dacă vor fi necesare optimizări și clarificări ale directivelor în vederea depășirii deficiențelor apărute în practică; subliniază faptul că un număr ridicat de părți interesate consideră că normele privind achizițiile publice sunt extrem de complexe, ducând la proceduri administrative de conformitate costisitoare și greoaie; regretă cazurile frecvente de transpunere neadecvată a normelor comune în dreptul național, precum și insuficiența măsurilor în domeniul formării; invită Comisia să propună o simplificare considerabilă și o consolidare a normelor, aducând totodată clarificări suplimentare acolo unde este necesar; în plus, subliniază faptul că utilizarea sporită a TIC trebuie, în prezent, să joace un rol major în reducerea administrației și a costurilor, și că numeroasele inițiative europene privind achizițiile publice și comerțul electronic ar trebui să fie aliniate în mod corespunzător cu reforma normelor privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că, deși revizuirea directivelor UE privind achizițiile publice în 2004 a condus, în esență, la o dezvoltare suplimentară utilă a pieței unice pentru achizițiile publice, la câțiva ani după transpunerea directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE în legislațiile naționale, trebuie să se evalueze dacă vor fi necesare optimizări și clarificări ale directivelor în vederea depășirii deficiențelor apărute în practică; subliniază faptul că un număr ridicat de părți interesate consideră că normele privind achizițiile publice sunt extrem de complexe, ducând la proceduri administrative de conformitate costisitoare și greoaie; regretă cazurile frecvente de transpunere neadecvată a normelor comune în dreptul național, precum și insuficiența măsurilor în domeniul formării; invită Comisia să propună o simplificare considerabilă și o consolidare a normelor, aducând totodată clarificări suplimentare acolo unde este necesar; în plus, subliniază faptul că utilizarea sporită a TIC trebuie, în prezent, să joace un rol major în reducerea administrației și a costurilor, și că numeroasele inițiative europene privind achizițiile publice și comerțul electronic ar trebui să fie aliniate în mod corespunzător cu reforma normelor privind achizițiile publice;

| 3. | solicită să fie prevăzut explicit în directive faptul că acestea nu împiedică nicio țară să se conformeze Convenției OIM nr. 94; invită Comisia să încurajeze respectarea acestei convenții de către toate statele membre; subliniază faptul că în vederea funcționării eficiente a achizițiilor publice ecologice sunt necesare norme europene clare și univoce care să definească concret cadrul legislativ și modul de aplicare în statele membre; |
| --- | --- |

3.

solicită să fie prevăzut explicit în directive faptul că acestea nu împiedică nicio țară să se conformeze Convenției OIM nr. 94; invită Comisia să încurajeze respectarea acestei convenții de către toate statele membre; subliniază faptul că în vederea funcționării eficiente a achizițiilor publice ecologice sunt necesare norme europene clare și univoce care să definească concret cadrul legislativ și modul de aplicare în statele membre;

Prima sarcină: îmbunătățirea clarității juridice

| 4. | solicită o clarificare a domeniului de aplicare a directivelor; relevă faptul că scopul principal al achizițiilor publice este achiziționarea de bunuri, lucrări și servicii de către autoritățile publice pentru a se adapta nevoilor cetățenilor lor și pentru a asigura utilizarea eficientă a fondurilor publice; subliniază faptul că trebuie să existe un beneficiu direct pentru autoritatea contractantă pentru ca o procedură să fie calificată drept achiziție publică; |
| --- | --- |

4.

solicită o clarificare a domeniului de aplicare a directivelor; relevă faptul că scopul principal al achizițiilor publice este achiziționarea de bunuri, lucrări și servicii de către autoritățile publice pentru a se adapta nevoilor cetățenilor lor și pentru a asigura utilizarea eficientă a fondurilor publice; subliniază faptul că trebuie să existe un beneficiu direct pentru autoritatea contractantă pentru ca o procedură să fie calificată drept achiziție publică;

| 5. | solicită clarificarea definițiilor din directive - de exemplu, definiția unui „organism de drept public” - în conformitate cu jurisprudența CEJ și fără a limita domeniile de aplicare a normelor UE privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

5.

solicită clarificarea definițiilor din directive - de exemplu, definiția unui „organism de drept public” - în conformitate cu jurisprudența CEJ și fără a limita domeniile de aplicare a normelor UE privind achizițiile publice;

| 6. | reamintește Rezoluția sa din mai 2010 referitoare la evoluțiile recente în achizițiile publice, care a luat act de jurisprudența CEJ și a considerat că cooperarea public-public nu este inclusă în domeniul de aplicare a normelor privind achizițiile publice dacă îndeplinește următoarele criterii: scopul parteneriatului este realizarea unei sarcini de serviciu public atribuite tuturor autorităților locale participante; sarcina se realizează exclusiv prin intermediul autorităților publice în cauză, adică fără participarea sectorului privat; și activitatea este realizată în esență pentru autoritățile publice participante; subliniază că transferul de atribuții între organizațiile din sectorul public ține de organizarea administrativă internă a statelor membre și nu face obiectul achizițiilor publice; consideră că aceste clarificări ar trebui să fie codificate în directivele privind achizițiile; |
| --- | --- |

6.

reamintește Rezoluția sa din mai 2010 referitoare la evoluțiile recente în achizițiile publice, care a luat act de jurisprudența CEJ și a considerat că cooperarea public-public nu este inclusă în domeniul de aplicare a normelor privind achizițiile publice dacă îndeplinește următoarele criterii: scopul parteneriatului este realizarea unei sarcini de serviciu public atribuite tuturor autorităților locale participante; sarcina se realizează exclusiv prin intermediul autorităților publice în cauză, adică fără participarea sectorului privat; și activitatea este realizată în esență pentru autoritățile publice participante; subliniază că transferul de atribuții între organizațiile din sectorul public ține de organizarea administrativă internă a statelor membre și nu face obiectul achizițiilor publice; consideră că aceste clarificări ar trebui să fie codificate în directivele privind achizițiile;

| 7. | subliniază excluderea concesionărilor de servicii din domeniul de aplicare a normelor europene privind achizițiile publice; amintește că este important să se ia în considerare atât complexitatea procedurilor, cât și diferențele care există în cultura și practica juridică din statele membre în ceea ce privește concesionările de servicii; consideră că dezbaterea cu privire la definirea termenului „concesionările de servicii” și stabilirea unui cadru juridic de reglementare a acestor concesionări au evoluat în urma adoptării directivelor din 2004 privind achizițiile publice și în urma jurisprudenței complementare a Curții de Justiție a Uniunii Europene; insistă asupra faptului că o propunere legislativă referitoare la concesionările de servicii nu este justificată decât în cazul remedierii eventualelor denaturări ale pieței interne; subliniază că nicio astfel de denaturare nu a fost identificată până în prezent și că un act legislativ referitor la concesionările de servicii este, prin urmare, inutil atât timp cât acesta nu vizează o îmbunătățire clară a modului de funcționare a pieței interne; |
| --- | --- |

7.

subliniază excluderea concesionărilor de servicii din domeniul de aplicare a normelor europene privind achizițiile publice; amintește că este important să se ia în considerare atât complexitatea procedurilor, cât și diferențele care există în cultura și practica juridică din statele membre în ceea ce privește concesionările de servicii; consideră că dezbaterea cu privire la definirea termenului „concesionările de servicii” și stabilirea unui cadru juridic de reglementare a acestor concesionări au evoluat în urma adoptării directivelor din 2004 privind achizițiile publice și în urma jurisprudenței complementare a Curții de Justiție a Uniunii Europene; insistă asupra faptului că o propunere legislativă referitoare la concesionările de servicii nu este justificată decât în cazul remedierii eventualelor denaturări ale pieței interne; subliniază că nicio astfel de denaturare nu a fost identificată până în prezent și că un act legislativ referitor la concesionările de servicii este, prin urmare, inutil atât timp cât acesta nu vizează o îmbunătățire clară a modului de funcționare a pieței interne;

| 8. | subliniază că clasificarea actuală a serviciilor de categoria A și B ar trebui să fie menținută în măsura în care dispozițiile „mai ușoare” pentru serviciile de categoria B sunt justificate prin caracteristicile acestora de servicii furnizate în principal la nivel local sau regional; solicită Comisiei Europene să dezvolte instrumente care să înlesnească decizia autorităților locale și regionale cu privire la luarea unei hotărâri în cazul unor licitații concrete de achiziții publice; |
| --- | --- |

8.

subliniază că clasificarea actuală a serviciilor de categoria A și B ar trebui să fie menținută în măsura în care dispozițiile „mai ușoare” pentru serviciile de categoria B sunt justificate prin caracteristicile acestora de servicii furnizate în principal la nivel local sau regional; solicită Comisiei Europene să dezvolte instrumente care să înlesnească decizia autorităților locale și regionale cu privire la luarea unei hotărâri în cazul unor licitații concrete de achiziții publice;

| 9. | constată, în acest context, că aplicarea legislației privind achizițiile publice în cazul prestării de servicii sociale personalizate este deseori neadecvată pentru a obține rezultate optime pentru beneficiarii serviciilor în cauză; solicită recunoașterea, în temeiul dreptului comunitar, a mecanismelor verificate ale statelor membre, care se bazează pe faptul că tuturor ofertanților care sunt în măsură să îndeplinească condițiile stabilite în prealabil de lege, indiferent de forma lor juridică, li se permite să presteze servicii, atât timp cât sunt respectate principiile generale de bază referitoare la tratamentul egal, transparență și nediscriminare; |
| --- | --- |

9.

constată, în acest context, că aplicarea legislației privind achizițiile publice în cazul prestării de servicii sociale personalizate este deseori neadecvată pentru a obține rezultate optime pentru beneficiarii serviciilor în cauză; solicită recunoașterea, în temeiul dreptului comunitar, a mecanismelor verificate ale statelor membre, care se bazează pe faptul că tuturor ofertanților care sunt în măsură să îndeplinească condițiile stabilite în prealabil de lege, indiferent de forma lor juridică, li se permite să presteze servicii, atât timp cât sunt respectate principiile generale de bază referitoare la tratamentul egal, transparență și nediscriminare;

| 10. | subliniază că ar trebui să se evite introducerea de noi reguli pentru piețele de achiziții publice situate sub pragurile UE, deoarece ar putea periclita securitatea juridică stabilită la nivel național; |
| --- | --- |

10.

subliniază că ar trebui să se evite introducerea de noi reguli pentru piețele de achiziții publice situate sub pragurile UE, deoarece ar putea periclita securitatea juridică stabilită la nivel național;

| 11. | invită Comisia să alinieze Directiva privind căile de atac la noul cadru privind achizițiile publice, care va fi instituit în urma actualei revizuiri, și să efectueze acest lucru în paralel cu propunerea legislativă principală, pentru a garanta coerența; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să alinieze Directiva privind căile de atac la noul cadru privind achizițiile publice, care va fi instituit în urma actualei revizuiri, și să efectueze acest lucru în paralel cu propunerea legislativă principală, pentru a garanta coerența;

| 12. | subliniază răspunderea Comisiei Europene de a monitoriza punerea corectă în aplicare a directivelor europene în statele membre; |
| --- | --- |

12.

subliniază răspunderea Comisiei Europene de a monitoriza punerea corectă în aplicare a directivelor europene în statele membre;

Cea de-a doua sarcină: dezvoltarea întregului potențial al achizițiilor publice - cel mai bun raport calitate/preț

| 13. | consideră că, în vederea dezvoltării întregului potențial al achizițiilor publice, criteriul celui mai scăzut preț nu ar mai trebui să fie criteriul determinant pentru atribuirea contractelor de achiziții și că ar trebui să fie înlocuit la nivel general de criteriul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic - în ceea ce privește beneficiile economice, sociale și de mediu - ținând seama de toate costurile pe ciclu de viață ale bunurilor, serviciilor sau lucrărilor relevante; subliniază faptul că acest lucru nu exclude criteriul celui mai scăzut preț drept criteriu decisiv în cazul bunurilor sau serviciilor standardizate; solicită Comisiei să dezvolte, în strânsă cooperare cu statele membre, o metodologie pentru calcularea costurilor pe ciclu de viață la scară largă și pe bază voluntară; subliniază că sprijinul față de criteriul „beneficiului economic maxim” împiedică inovarea și aspirația spre o calitate și o valoare mai bună și, astfel, îndeplinirea cerințelor Strategiei Europa 2020; subliniază că acest lucru este deosebit de relevant pentru achizițiile publice de bunuri care au un impact asupra sănătății consumatorilor – de exemplu în sectorul alimentar – unde calitatea și metodele de producție joacă un rol important; subliniază că normele privind achizițiile publice ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a asigura că acei consumatorii pasivi, de exemplu din spitale, centre de îngrijire a persoanelor în vârstă, școli și grădinițe pot avea acces egal la alimente sănătoase și care respectă raportul calitate-preț, nu doar la opțiunea cea mai ieftină disponibilă; |
| --- | --- |

13.

consideră că, în vederea dezvoltării întregului potențial al achizițiilor publice, criteriul celui mai scăzut preț nu ar mai trebui să fie criteriul determinant pentru atribuirea contractelor de achiziții și că ar trebui să fie înlocuit la nivel general de criteriul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic - în ceea ce privește beneficiile economice, sociale și de mediu - ținând seama de toate costurile pe ciclu de viață ale bunurilor, serviciilor sau lucrărilor relevante; subliniază faptul că acest lucru nu exclude criteriul celui mai scăzut preț drept criteriu decisiv în cazul bunurilor sau serviciilor standardizate; solicită Comisiei să dezvolte, în strânsă cooperare cu statele membre, o metodologie pentru calcularea costurilor pe ciclu de viață la scară largă și pe bază voluntară; subliniază că sprijinul față de criteriul „beneficiului economic maxim” împiedică inovarea și aspirația spre o calitate și o valoare mai bună și, astfel, îndeplinirea cerințelor Strategiei Europa 2020; subliniază că acest lucru este deosebit de relevant pentru achizițiile publice de bunuri care au un impact asupra sănătății consumatorilor – de exemplu în sectorul alimentar – unde calitatea și metodele de producție joacă un rol important; subliniază că normele privind achizițiile publice ar trebui să fie suficient de flexibile pentru a asigura că acei consumatorii pasivi, de exemplu din spitale, centre de îngrijire a persoanelor în vârstă, școli și grădinițe pot avea acces egal la alimente sănătoase și care respectă raportul calitate-preț, nu doar la opțiunea cea mai ieftină disponibilă;

| 14. | recunoaște că achizițiile publice, dacă sunt utilizate în mod eficient, ar putea fi un factor real pentru promovarea locurilor de muncă, a remunerațiilor și a condițiilor de lucru de calitate, precum și a egalității, pentru dezvoltarea competențelor și a formării, pentru promovarea politicilor de mediu, precum și pentru acordarea de stimulente pentru cercetare și inovare; invită Comisia să încurajeze guvernele și autoritățile contractante să sporească utilizarea achizițiilor publice durabile care sprijină și promovează o ocupare de calitate a forței de muncă și furnizarea de servicii și de bunuri de calitate în Europa; invită Comisia să evalueze modul în care achizițiile publice au contribuit la atingerea obiectivelor mai generale ale UE și să evidențieze ce ar trebui să se facă pentru a îmbunătăți aceste obiective în viitor; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că achizițiile publice, dacă sunt utilizate în mod eficient, ar putea fi un factor real pentru promovarea locurilor de muncă, a remunerațiilor și a condițiilor de lucru de calitate, precum și a egalității, pentru dezvoltarea competențelor și a formării, pentru promovarea politicilor de mediu, precum și pentru acordarea de stimulente pentru cercetare și inovare; invită Comisia să încurajeze guvernele și autoritățile contractante să sporească utilizarea achizițiilor publice durabile care sprijină și promovează o ocupare de calitate a forței de muncă și furnizarea de servicii și de bunuri de calitate în Europa; invită Comisia să evalueze modul în care achizițiile publice au contribuit la atingerea obiectivelor mai generale ale UE și să evidențieze ce ar trebui să se facă pentru a îmbunătăți aceste obiective în viitor;

| 15. | reamintește că achizițiile publice precomerciale reprezintă un instrument prea puțin utilizat, care poate aduce o inovare în acest domeniu și care poate avea o contribuție semnificativă la identificarea și stabilirea piețelor principale și la îmbunătățirea accesului IMM-urilor la achizițiile publice; în plus, consideră că modelul propus de partajare a riscurilor și a beneficiilor (DPI) în domeniul achizițiilor publice înainte de comercializare impune atât o clarificare juridică, cât și o simplificare juridică, pentru a permite utilizarea eficientă și cu regularitate a acestui instrument de către achizitori; în consecință, invită Comisia să propună o adaptare a normelor relevante privind achizițiile publice sau ajutorul de stat, ca parte a exercițiului de revizuire integrală, în scopul de a stimula adoptarea achizițiilor publice înainte de comercializare; |
| --- | --- |

15.

reamintește că achizițiile publice precomerciale reprezintă un instrument prea puțin utilizat, care poate aduce o inovare în acest domeniu și care poate avea o contribuție semnificativă la identificarea și stabilirea piețelor principale și la îmbunătățirea accesului IMM-urilor la achizițiile publice; în plus, consideră că modelul propus de partajare a riscurilor și a beneficiilor (DPI) în domeniul achizițiilor publice înainte de comercializare impune atât o clarificare juridică, cât și o simplificare juridică, pentru a permite utilizarea eficientă și cu regularitate a acestui instrument de către achizitori; în consecință, invită Comisia să propună o adaptare a normelor relevante privind achizițiile publice sau ajutorul de stat, ca parte a exercițiului de revizuire integrală, în scopul de a stimula adoptarea achizițiilor publice înainte de comercializare;

| 16. | constată importanța standardelor pentru achizițiile publice, în măsura în care acestea îi pot ajuta pe achizitori să își atingă obiectivele de politică într-un mod eficient și transparent; în acest sens, solicită dezvoltarea unei baze de date de standarde care să fie actualizată în mod regulat, în special în ceea ce privește criteriile de mediu și sociale, și care să fie disponibilă pentru autoritățile publice în scopul de a garanta că achizitorii au acces la o orientare adecvată și la un set de reguli clare în momentul elaborării ofertelor, astfel încât să poată verifica cu ușurință conformitatea acestora cu standardele relevante; |
| --- | --- |

16.

constată importanța standardelor pentru achizițiile publice, în măsura în care acestea îi pot ajuta pe achizitori să își atingă obiectivele de politică într-un mod eficient și transparent; în acest sens, solicită dezvoltarea unei baze de date de standarde care să fie actualizată în mod regulat, în special în ceea ce privește criteriile de mediu și sociale, și care să fie disponibilă pentru autoritățile publice în scopul de a garanta că achizitorii au acces la o orientare adecvată și la un set de reguli clare în momentul elaborării ofertelor, astfel încât să poată verifica cu ușurință conformitatea acestora cu standardele relevante;

| 17. | solicită acordarea unei atenții sporite standardelor nediscriminatorii și deschise din domeniul achizițiilor publice în sprijinul obiectivelor de simplificare și inovare, în special în ceea ce privește accesibilitatea, tehnologiile informației și comunicațiilor și mediul; |
| --- | --- |

17.

solicită acordarea unei atenții sporite standardelor nediscriminatorii și deschise din domeniul achizițiilor publice în sprijinul obiectivelor de simplificare și inovare, în special în ceea ce privește accesibilitatea, tehnologiile informației și comunicațiilor și mediul;

| 18. | subliniază că producerea în mod durabil sau nedurabil a unui bun sau serviciu este considerată pe bună dreptate a fi o caracteristică a produsului care poate fi folosită drept criteriu de comparație cu alte produse sau servicii care nu au fost produse în mod durabil, pentru a permite autorităților contractante să controleze impactul social și de mediu al contractelor atribuite de acestea într-un mod transparent și totodată pentru a nu slăbi legătura necesară cu obiectul contractului; subliniază faptul că ar trebui clarificat domeniul de aplicare pentru includerea cerințelor referitoare la procesul de producție în specificațiile tehnice pentru toate tipurile de contracte, atunci când este relevant sau proporțional; face referire la cazul Wienstrom, care a devenit un exemplu clasic al modului și motivului pentru care caracteristicile de producție pot fi clasificate drept specificații tehnice; |
| --- | --- |

18.

subliniază că producerea în mod durabil sau nedurabil a unui bun sau serviciu este considerată pe bună dreptate a fi o caracteristică a produsului care poate fi folosită drept criteriu de comparație cu alte produse sau servicii care nu au fost produse în mod durabil, pentru a permite autorităților contractante să controleze impactul social și de mediu al contractelor atribuite de acestea într-un mod transparent și totodată pentru a nu slăbi legătura necesară cu obiectul contractului; subliniază faptul că ar trebui clarificat domeniul de aplicare pentru includerea cerințelor referitoare la procesul de producție în specificațiile tehnice pentru toate tipurile de contracte, atunci când este relevant sau proporțional; face referire la cazul Wienstrom, care a devenit un exemplu clasic al modului și motivului pentru care caracteristicile de producție pot fi clasificate drept specificații tehnice;

| 19. | subliniază nevoia de a consolida dimensiunea sustenabilității în domeniul achizițiilor publice, prin integrarea acesteia în fiecare etapă a procesului de achiziții (și anume testarea capacității, specificațiile tehnice, clauzele contractuale de execuție); |
| --- | --- |

19.

subliniază nevoia de a consolida dimensiunea sustenabilității în domeniul achizițiilor publice, prin integrarea acesteia în fiecare etapă a procesului de achiziții (și anume testarea capacității, specificațiile tehnice, clauzele contractuale de execuție);

| 20. | subliniază că, pentru a ține seama de gradul mai ridicat de conștientizare a impactului produselor, activităților și serviciilor asupra mediului și climei, autoritățile publice achizitoare ar trebui să includă costurile de mediu în evaluarea „ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic” și calcularea costurilor pe ciclu de viață; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, pentru a ține seama de gradul mai ridicat de conștientizare a impactului produselor, activităților și serviciilor asupra mediului și climei, autoritățile publice achizitoare ar trebui să includă costurile de mediu în evaluarea „ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic” și calcularea costurilor pe ciclu de viață;

| 21. | constată că textul directivelor trebuie să fie mai concret în privința îmbunătățirii accesului persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

21.

constată că textul directivelor trebuie să fie mai concret în privința îmbunătățirii accesului persoanelor cu handicap;

| 22. | consideră că dispozițiile actuale privind subcontractarea trebuie să fie consolidate, utilizarea mai multor niveluri de subcontractare putând fi o problemă în ceea ce privește respectarea contractelor colective, a condițiilor de muncă și a standardele de sănătate și de securitate; în consecință, recomandă ca autoritățile publice să fie informate cu privire la toate detaliile legate de utilizarea subcontractanților înainte de încheierea contractului; solicită Comisiei să evalueze, ținând seama de viitoarea revizuire a directivelor, dacă sunt necesare norme suplimentare în ceea ce privește atribuirea subcontractelor, de exemplu referitor la instituirea unui lanț de răspundere, în special pentru a evita situațiile în care IMM-urile subcontractante sunt supuse unor condiții mai puțin avantajoase față de cele aplicabile contractantului principal căruia i s-a atribuit contractul de achiziții publice; |
| --- | --- |

22.

consideră că dispozițiile actuale privind subcontractarea trebuie să fie consolidate, utilizarea mai multor niveluri de subcontractare putând fi o problemă în ceea ce privește respectarea contractelor colective, a condițiilor de muncă și a standardele de sănătate și de securitate; în consecință, recomandă ca autoritățile publice să fie informate cu privire la toate detaliile legate de utilizarea subcontractanților înainte de încheierea contractului; solicită Comisiei să evalueze, ținând seama de viitoarea revizuire a directivelor, dacă sunt necesare norme suplimentare în ceea ce privește atribuirea subcontractelor, de exemplu referitor la instituirea unui lanț de răspundere, în special pentru a evita situațiile în care IMM-urile subcontractante sunt supuse unor condiții mai puțin avantajoase față de cele aplicabile contractantului principal căruia i s-a atribuit contractul de achiziții publice;

| 23. | recunoaște rolul pe care UE îl poate juca în facilitarea dezvoltării unor parteneriate public-private (PPP) de succes, promovând concurența loială și schimbul de bune practici între statele membre, în raport cu politicile sociale și de ocupare a forței de muncă; constată totuși diferențe importante între cerințele legale și cele procedurale din domeniu ale diferitelor state membre; astfel, invită Comisia să clarifice conceptul de PPP, în special în ceea ce privește asumarea de riscuri în comun de către părți și îndeplinirea obligațiilor lor financiare; |
| --- | --- |

23.

recunoaște rolul pe care UE îl poate juca în facilitarea dezvoltării unor parteneriate public-private (PPP) de succes, promovând concurența loială și schimbul de bune practici între statele membre, în raport cu politicile sociale și de ocupare a forței de muncă; constată totuși diferențe importante între cerințele legale și cele procedurale din domeniu ale diferitelor state membre; astfel, invită Comisia să clarifice conceptul de PPP, în special în ceea ce privește asumarea de riscuri în comun de către părți și îndeplinirea obligațiilor lor financiare;

| 24. | solicită Comisiei să evalueze din nou nivelul adecvat al valorilor prag din domeniul contractelor de achiziții publice de bunuri și de servicii și eventual să îl mărească, pentru a facilita accesul la achizițiile publice pentru părți interesate cum ar fi operatorii din economia socială și nonprofit, precum și al IMM-urilor; solicită să se acorde o atenție specială cerințelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Acordul OMC privind achizițiile publice; în plus, trebuie de asemenea ținut cont de faptul că, având în vedere negocierile și așa dificile în materie de acces la achizițiile publice, o creștere a valorilor prag din Europa ar putea genera cu ușurință alte dificultăți pentru politica comercială a UE; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să evalueze din nou nivelul adecvat al valorilor prag din domeniul contractelor de achiziții publice de bunuri și de servicii și eventual să îl mărească, pentru a facilita accesul la achizițiile publice pentru părți interesate cum ar fi operatorii din economia socială și nonprofit, precum și al IMM-urilor; solicită să se acorde o atenție specială cerințelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Acordul OMC privind achizițiile publice; în plus, trebuie de asemenea ținut cont de faptul că, având în vedere negocierile și așa dificile în materie de acces la achizițiile publice, o creștere a valorilor prag din Europa ar putea genera cu ușurință alte dificultăți pentru politica comercială a UE;

| 25. | subliniază că orice extindere a normelor UE privind achizițiile publice în zona „ce se cumpără” ar reprezenta o schimbare semnificativă a regimului actual și ar trebui să fie atent evaluată; se îndoiește că aceasta ar contribui la simplificare și raționalizare și se teme că ar conduce mai degrabă la norme mai complicate cu multe exceptări care ar fi dificil de administrat în practică – directivele privind achizițiile publice sunt directive în materie procedurală („cum” se cumpără), care nu trebuie completate cu dispoziții privind „ce” se cumpără; |
| --- | --- |

25.

subliniază că orice extindere a normelor UE privind achizițiile publice în zona „ce se cumpără” ar reprezenta o schimbare semnificativă a regimului actual și ar trebui să fie atent evaluată; se îndoiește că aceasta ar contribui la simplificare și raționalizare și se teme că ar conduce mai degrabă la norme mai complicate cu multe exceptări care ar fi dificil de administrat în practică – directivele privind achizițiile publice sunt directive în materie procedurală („cum” se cumpără), care nu trebuie completate cu dispoziții privind „ce” se cumpără;

Cea de-a treia sarcină: simplificarea normelor și promovarea unor proceduri mai flexibile

| 26. | subliniază că directivele sunt adesea percepute ca fiind prea detaliate și că au devenit tot mai tehnice și complicate și, în același timp, riscul legal al neconformității cu aceste norme a crescut considerabil deopotrivă pentru autoritățile contractante și pentru furnizori; constată că teama de provocare conduce la o abordare reticentă față de riscuri, care frânează inovarea și dezvoltarea durabilă, făcând ca autoritățile contractante să opteze mult prea des pentru prețul cel mai mic în detrimentul celei mai bune calități; solicită un spațiu mai larg pentru negociere și comunicare, combinat cu măsuri care să asigure transparența și să prevină abuzul și discriminarea și, totodată, să se permită consultarea pieței în mod explicit ca un prim pas posibil; |
| --- | --- |

26.

subliniază că directivele sunt adesea percepute ca fiind prea detaliate și că au devenit tot mai tehnice și complicate și, în același timp, riscul legal al neconformității cu aceste norme a crescut considerabil deopotrivă pentru autoritățile contractante și pentru furnizori; constată că teama de provocare conduce la o abordare reticentă față de riscuri, care frânează inovarea și dezvoltarea durabilă, făcând ca autoritățile contractante să opteze mult prea des pentru prețul cel mai mic în detrimentul celei mai bune calități; solicită un spațiu mai larg pentru negociere și comunicare, combinat cu măsuri care să asigure transparența și să prevină abuzul și discriminarea și, totodată, să se permită consultarea pieței în mod explicit ca un prim pas posibil;

| 27. | subliniază că politica în domeniul achizițiilor publice trebuie să asigure în primul rând utilizarea eficientă a fondurilor publice de către statele membre și să obțină rezultate optime cu achizițiile publice prin aplicarea unor proceduri clare, transparente și flexibile, precum și să permită întreprinderilor UE să concureze în condiții echitabile pe teritoriul întregii Uniuni Europene; |
| --- | --- |

27.

subliniază că politica în domeniul achizițiilor publice trebuie să asigure în primul rând utilizarea eficientă a fondurilor publice de către statele membre și să obțină rezultate optime cu achizițiile publice prin aplicarea unor proceduri clare, transparente și flexibile, precum și să permită întreprinderilor UE să concureze în condiții echitabile pe teritoriul întregii Uniuni Europene;

| 28. | susține, în cadrul unei revizuiri a legislației europene în domeniul achizițiilor publice, norme simple, clare și flexibile, cu o reducere a nivelului de detaliere și care conturează în același timp proceduri de atribuire mai simple, mai suple, mai puțin costisitoare, mai favorabile IMM-urilor și investițiilor; constată, prin urmare, că este nevoie să se pună un accent mai mare pe principiile generale de transparență, tratament egal și nediscriminare; consideră că simplificarea normelor privind achizițiile publice ar oferi posibilitatea de a reduce riscul greșelilor și ar corespunde mai bine cerințelor întreprinderilor mici care participă la achizițiile publice; |
| --- | --- |

28.

susține, în cadrul unei revizuiri a legislației europene în domeniul achizițiilor publice, norme simple, clare și flexibile, cu o reducere a nivelului de detaliere și care conturează în același timp proceduri de atribuire mai simple, mai suple, mai puțin costisitoare, mai favorabile IMM-urilor și investițiilor; constată, prin urmare, că este nevoie să se pună un accent mai mare pe principiile generale de transparență, tratament egal și nediscriminare; consideră că simplificarea normelor privind achizițiile publice ar oferi posibilitatea de a reduce riscul greșelilor și ar corespunde mai bine cerințelor întreprinderilor mici care participă la achizițiile publice;

| 29. | consideră că este important să se evalueze dacă utilizarea pe scară mai largă a procedurii de negociere, cu publicarea prealabilă la nivelul UE, ar putea fi permisă dincolo de dispozițiile actualelor directive, astfel încât autoritățile contractante și antreprenorii să aibă mai mult spațiu de comunicare și să se creeze o mai bună legătură între cerere și ofertă; este de părere că, în cazul în care se are în vedere extinderea sferei de aplicare a procedurii de negociere, ar trebui să fie introduse garanții suplimentare împotriva abuzului, de exemplu obligația autorităților contractante de a stabili de la început cel puțin câteva condiții minime în ceea ce privește desfășurarea procedurii pentru orice ofertant, respectând practicile consacrate în cazul achizițiilor private, precum și obligația furnizării de documente justificative scrise; |
| --- | --- |

29.

consideră că este important să se evalueze dacă utilizarea pe scară mai largă a procedurii de negociere, cu publicarea prealabilă la nivelul UE, ar putea fi permisă dincolo de dispozițiile actualelor directive, astfel încât autoritățile contractante și antreprenorii să aibă mai mult spațiu de comunicare și să se creeze o mai bună legătură între cerere și ofertă; este de părere că, în cazul în care se are în vedere extinderea sferei de aplicare a procedurii de negociere, ar trebui să fie introduse garanții suplimentare împotriva abuzului, de exemplu obligația autorităților contractante de a stabili de la început cel puțin câteva condiții minime în ceea ce privește desfășurarea procedurii pentru orice ofertant, respectând practicile consacrate în cazul achizițiilor private, precum și obligația furnizării de documente justificative scrise;

| 30. | invită Comisia să revizuiască abordările actuale privind calificarea furnizorilor (în special acordurile-cadru, sistemele dinamice de achiziție și utilizarea sistemelor de calificare de către achizitorii de utilități publice), astfel încât orice noi abordări privind calificarea să reducă costurile și termenele, să fie atractive atât pentru autoritățile contractante, cât și pentru operatorii economici și să conducă la cele mai bune rezultate posibile; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să revizuiască abordările actuale privind calificarea furnizorilor (în special acordurile-cadru, sistemele dinamice de achiziție și utilizarea sistemelor de calificare de către achizitorii de utilități publice), astfel încât orice noi abordări privind calificarea să reducă costurile și termenele, să fie atractive atât pentru autoritățile contractante, cât și pentru operatorii economici și să conducă la cele mai bune rezultate posibile;

| 31. | reamintește insistența cu privire la admiterea sistematică a ofertelor (sau a variantelor) alternative, întrucât acestea sunt cruciale pentru promovarea și difuzarea soluțiilor inovatoare; subliniază că specificațiile referitoare la performanță și cerințele funcționale și admiterea expresă a variantelor acordă ofertanților posibilitatea de a propune soluții inovatoare, în special în sectoarele cu un nivel înalt de inovare, cum ar fi TIC; în plus, solicită să se analizeze toate modalitățile – legislative sau nelegislative – pentru a asigura o mai bună participare a achizițiilor publice la promovarea inovării în Europa; |
| --- | --- |

31.

reamintește insistența cu privire la admiterea sistematică a ofertelor (sau a variantelor) alternative, întrucât acestea sunt cruciale pentru promovarea și difuzarea soluțiilor inovatoare; subliniază că specificațiile referitoare la performanță și cerințele funcționale și admiterea expresă a variantelor acordă ofertanților posibilitatea de a propune soluții inovatoare, în special în sectoarele cu un nivel înalt de inovare, cum ar fi TIC; în plus, solicită să se analizeze toate modalitățile – legislative sau nelegislative – pentru a asigura o mai bună participare a achizițiilor publice la promovarea inovării în Europa;

| 32. | solicită Comisiei să introducă clarificări în cadrul de reglementare privind achizițiile publice, în special în ceea ce privește faza de executare a contractelor (de exemplu, referitor la „modificarea substanțială” care se aduce unui contract aflat în vigoare, precum și la cazul modificărilor privind contractantul și la cel al rezilierii contractelor); |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să introducă clarificări în cadrul de reglementare privind achizițiile publice, în special în ceea ce privește faza de executare a contractelor (de exemplu, referitor la „modificarea substanțială” care se aduce unui contract aflat în vigoare, precum și la cazul modificărilor privind contractantul și la cel al rezilierii contractelor);

| 33. | consideră regretabil faptul că ofertanții nu au decât posibilități limitate de a rectifica omisiunile din ofertele lor; prin urmare, solicită Comisiei să comenteze în detaliu cu privire la omisiunile care pot fi rectificate de către ofertanți și la ajustările suplimentare care sunt permise, precum și cu privire la modul de a garanta transparența și tratamentul egal; |
| --- | --- |

33.

consideră regretabil faptul că ofertanții nu au decât posibilități limitate de a rectifica omisiunile din ofertele lor; prin urmare, solicită Comisiei să comenteze în detaliu cu privire la omisiunile care pot fi rectificate de către ofertanți și la ajustările suplimentare care sunt permise, precum și cu privire la modul de a garanta transparența și tratamentul egal;

| 34. | subliniază că autoritățile contractante ar trebui să aibă posibilitatea de a beneficia de experiența anterioară cu un ofertant pe baza unui raport de evaluare oficial; recomandă stabilirea unei limite de timp pentru excluderi, care ar trebui să garanteze transparența și obiectivitatea; subliniază necesitatea unei clarificări legislative în Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE, care să menționeze că un ofertant care a fost găsit vinovat de o abatere în cadrul unei proceduri anterioare de achiziții publice se poate reabilita după ce demonstrează cu dovezi pertinente că a urmat o procedură eficace de auto-corectare; consideră că o astfel de clarificare ar favoriza mecanismele anticorupție prin acordarea de stimulente care să accelereze eliminarea practicilor corupte și ar elimina incertitudinile juridice grave; |
| --- | --- |

34.

subliniază că autoritățile contractante ar trebui să aibă posibilitatea de a beneficia de experiența anterioară cu un ofertant pe baza unui raport de evaluare oficial; recomandă stabilirea unei limite de timp pentru excluderi, care ar trebui să garanteze transparența și obiectivitatea; subliniază necesitatea unei clarificări legislative în Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE, care să menționeze că un ofertant care a fost găsit vinovat de o abatere în cadrul unei proceduri anterioare de achiziții publice se poate reabilita după ce demonstrează cu dovezi pertinente că a urmat o procedură eficace de auto-corectare; consideră că o astfel de clarificare ar favoriza mecanismele anticorupție prin acordarea de stimulente care să accelereze eliminarea practicilor corupte și ar elimina incertitudinile juridice grave;

| 35. | critică eșecul Cărții verzi în a menționa deficiențele legate de achizițiile publice și lipsa de experiență, de cunoștințe și de strategii pentru achizițiile în sectorul public; subliniază importanța promovării profesionalismului și a garantării obiectivității, atât din partea autorităților contractante, cât și a operatorilor de pe piață, sprijinind, în special, dezvoltarea programelor de formare care le sunt destinate; recomandă înființarea unei rețele de centre de excelență în cadrele existente la nivel național, precum și promovarea schimburilor de informații și de bune practici între statele membre; de asemenea, încurajează organizațiile-umbrelă, atât de la nivel național, cât și de la nivelul UE să își asume responsabilitatea comună de a face disponibile informațiile relevante și să faciliteze schimburile de informații între membrii lor în întreaga Europă; subliniază importanța unor ghiduri metodice și inteligibile atât pentru autoritățile contractante, cât și pentru ofertanți; regretă faptul că documentele publicate în 2005, respectiv 2010, „Achiziții ecologice! Ghidul achizițiilor publice ecologice”și „Achizițiile orientate social – un ghid pentru respectarea necesităților sociale în domeniul achizițiilor publice” nu sunt suficient de practice în această privință; |
| --- | --- |

35.

critică eșecul Cărții verzi în a menționa deficiențele legate de achizițiile publice și lipsa de experiență, de cunoștințe și de strategii pentru achizițiile în sectorul public; subliniază importanța promovării profesionalismului și a garantării obiectivității, atât din partea autorităților contractante, cât și a operatorilor de pe piață, sprijinind, în special, dezvoltarea programelor de formare care le sunt destinate; recomandă înființarea unei rețele de centre de excelență în cadrele existente la nivel național, precum și promovarea schimburilor de informații și de bune practici între statele membre; de asemenea, încurajează organizațiile-umbrelă, atât de la nivel național, cât și de la nivelul UE să își asume responsabilitatea comună de a face disponibile informațiile relevante și să faciliteze schimburile de informații între membrii lor în întreaga Europă; subliniază importanța unor ghiduri metodice și inteligibile atât pentru autoritățile contractante, cât și pentru ofertanți; regretă faptul că documentele publicate în 2005, respectiv 2010, „Achiziții ecologice! Ghidul achizițiilor publice ecologice”și „Achizițiile orientate social – un ghid pentru respectarea necesităților sociale în domeniul achizițiilor publice” nu sunt suficient de practice în această privință;

| 36. | constată că numai 1,4 % din contractele de achiziții publice sunt atribuite întreprinderilor dintr-un alt stat membru; subliniază că profesionalizarea și instruirea mai bună a autorităților contractante și a ofertanților ar contribui la consolidarea competitivității pe plan european și la o mai bună valorificare a avantajelor pieței unice a atribuirii de contracte de achiziții publice; |
| --- | --- |

36.

constată că numai 1,4 % din contractele de achiziții publice sunt atribuite întreprinderilor dintr-un alt stat membru; subliniază că profesionalizarea și instruirea mai bună a autorităților contractante și a ofertanților ar contribui la consolidarea competitivității pe plan european și la o mai bună valorificare a avantajelor pieței unice a atribuirii de contracte de achiziții publice;

Cea de-a patra sarcină: îmbunătățirea accesului pentru IMM-uri

| 37. | subliniază că un bun acces al IMM-urilor la achizițiile publice, ca motor al economiei europene, este esențial în vederea menținerii ocupării forței de muncă, pentru garantarea dezvoltării durabile, a inovării și a creșterii; subliniază faptul că simplificarea procedurilor și a formalităților administrative, precum și elaborarea unor strategii favorabile IMM-urilor și implementarea codului bunelor practici vor facilita accesul IMM-urilor la contractele publice și le vor permite acestora să participe pe o bază mai egală și mai echitabilă; consideră că s-ar putea utiliza mai eficient fondurile din impozite printr-un acces simplificat, egal și echitabil la achizițiile publice pentru toți întreprinzătorii; subliniază că, în general, IMM-urile nu dispun de capacități administrative specializate semnificative și, de aceea, este necesar să se reducă la minimum cerințele administrative impuse acestora; |
| --- | --- |

37.

subliniază că un bun acces al IMM-urilor la achizițiile publice, ca motor al economiei europene, este esențial în vederea menținerii ocupării forței de muncă, pentru garantarea dezvoltării durabile, a inovării și a creșterii; subliniază faptul că simplificarea procedurilor și a formalităților administrative, precum și elaborarea unor strategii favorabile IMM-urilor și implementarea codului bunelor practici vor facilita accesul IMM-urilor la contractele publice și le vor permite acestora să participe pe o bază mai egală și mai echitabilă; consideră că s-ar putea utiliza mai eficient fondurile din impozite printr-un acces simplificat, egal și echitabil la achizițiile publice pentru toți întreprinzătorii; subliniază că, în general, IMM-urile nu dispun de capacități administrative specializate semnificative și, de aceea, este necesar să se reducă la minimum cerințele administrative impuse acestora;

| 38. | subliniază faptul că criteriile de selecție privind situația financiară, cum ar fi cerințele în ceea ce privește cifra de afaceri a companiei, ar trebui să fie proporționale cu caracteristicile fiecărui contract; avertizează Comisia și statele membre ca atunci când adoptă instrumente flexibile și ușor accesibile utilizatorilor să nu creeze noi bariere pentru IMM-uri și să țină seama în primul rând de interesele acestora; solicită Comisiei, în vederea îmbunătățirii accesului la procedurile de achiziții publice și a transparenței acestora, în special în beneficiul autorităților contractante și al ofertanților mai mici, să modernizeze site-ul internet Tenders Electronic Daily (TED) pentru a spori gradul său de accesibilitate prin creșterea atractivității și prin facilitarea utilizării, acordând o atenție deosebită criteriilor de căutare și calității și detalierii traducerilor rezumative ale fiecărei oferte; recomandă ca TED să ofere un serviciu de alertare pentru utilizatori, pentru a-i informa de îndată ce a fost publicată o nouă cerere de oferte într-un anumit domeniu de interes; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că criteriile de selecție privind situația financiară, cum ar fi cerințele în ceea ce privește cifra de afaceri a companiei, ar trebui să fie proporționale cu caracteristicile fiecărui contract; avertizează Comisia și statele membre ca atunci când adoptă instrumente flexibile și ușor accesibile utilizatorilor să nu creeze noi bariere pentru IMM-uri și să țină seama în primul rând de interesele acestora; solicită Comisiei, în vederea îmbunătățirii accesului la procedurile de achiziții publice și a transparenței acestora, în special în beneficiul autorităților contractante și al ofertanților mai mici, să modernizeze site-ul internet Tenders Electronic Daily (TED) pentru a spori gradul său de accesibilitate prin creșterea atractivității și prin facilitarea utilizării, acordând o atenție deosebită criteriilor de căutare și calității și detalierii traducerilor rezumative ale fiecărei oferte; recomandă ca TED să ofere un serviciu de alertare pentru utilizatori, pentru a-i informa de îndată ce a fost publicată o nouă cerere de oferte într-un anumit domeniu de interes;

| 39. | solicită Comisiei să crească gradul de conștientizare a importanței împărțirii contractelor pe loturi și să ia în considerare punerea în aplicare a principiului „aplică sau explică”, prin care normele referitoare la astfel de chestiuni cum ar fi împărțirea pe loturi trebuie să fie respectate, sau nerespectarea trebuie să fie explicată; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să crească gradul de conștientizare a importanței împărțirii contractelor pe loturi și să ia în considerare punerea în aplicare a principiului „aplică sau explică”, prin care normele referitoare la astfel de chestiuni cum ar fi împărțirea pe loturi trebuie să fie respectate, sau nerespectarea trebuie să fie explicată;

| 40. | subliniază că autoritățile contractante ar trebui să utilizeze în mai mare măsură posibilitatea de a distribui contractele de achiziții publice pe loturi, ceea ce ar oferi IMM-urilor mai multe șanse de a participa la achizițiile publice în termeni calitativi și cantitativi, crescând concurența; încurajează IMM-urile să utilizeze procedura de achiziții publice comune și punerea în comun a contractelor, ceea ce le va permite să facă economii de scară în domenii cum ar fi logistica și transportul; încurajează autoritățile publice să fie flexibile atunci când iau în considerare aceste forme moderne și voluntare de aranjamente; invită Comisia să analizeze toate posibilitățile pentru a încuraja regruparea temporară sau permanentă a IMM-urilor și a structurilor de mici dimensiuni pentru a le permite să răspundă la cererile de oferte nedivizate în loturi, fără a fi nevoie să apară oficial ca subcontractanți; solicită Comisiei să examineze în acest sens, în special practica actuală de subcontractare către IMM-uri, adesea în condiții mai puțin avantajoase decât cele impuse contractantului principal, a unor părți dintr-un contract care nu a fost divizat și care sunt prea mari pentru ca IMM-urile să participe la procedura de achiziții; |
| --- | --- |

40.

subliniază că autoritățile contractante ar trebui să utilizeze în mai mare măsură posibilitatea de a distribui contractele de achiziții publice pe loturi, ceea ce ar oferi IMM-urilor mai multe șanse de a participa la achizițiile publice în termeni calitativi și cantitativi, crescând concurența; încurajează IMM-urile să utilizeze procedura de achiziții publice comune și punerea în comun a contractelor, ceea ce le va permite să facă economii de scară în domenii cum ar fi logistica și transportul; încurajează autoritățile publice să fie flexibile atunci când iau în considerare aceste forme moderne și voluntare de aranjamente; invită Comisia să analizeze toate posibilitățile pentru a încuraja regruparea temporară sau permanentă a IMM-urilor și a structurilor de mici dimensiuni pentru a le permite să răspundă la cererile de oferte nedivizate în loturi, fără a fi nevoie să apară oficial ca subcontractanți; solicită Comisiei să examineze în acest sens, în special practica actuală de subcontractare către IMM-uri, adesea în condiții mai puțin avantajoase decât cele impuse contractantului principal, a unor părți dintr-un contract care nu a fost divizat și care sunt prea mari pentru ca IMM-urile să participe la procedura de achiziții;

| 41. | propune ca declarațiile pe propria răspundere să fie permise acolo unde este posibil și ca documentele originale să fie solicitate numai din partea candidaților preselectați sau a ofertantului câștigător, evitând posibilele întârzieri și denaturări ale pieței cauzate de declarațiile incorecte; solicită Comisiei să promoveze utilizarea unui sistem credibil de înregistrare electronică a unor „pașapoarte pentru achizițiile publice”, valabile o anumită perioadă, care ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative a IMM-urilor în ceea ce privește procedurile de achiziții publice; subliniază faptul că un sistem european de precalificare ar putea fi un instrument util, cu condiția de a rămâne simplu, ieftin și ușor accesibil pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

41.

propune ca declarațiile pe propria răspundere să fie permise acolo unde este posibil și ca documentele originale să fie solicitate numai din partea candidaților preselectați sau a ofertantului câștigător, evitând posibilele întârzieri și denaturări ale pieței cauzate de declarațiile incorecte; solicită Comisiei să promoveze utilizarea unui sistem credibil de înregistrare electronică a unor „pașapoarte pentru achizițiile publice”, valabile o anumită perioadă, care ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative a IMM-urilor în ceea ce privește procedurile de achiziții publice; subliniază faptul că un sistem european de precalificare ar putea fi un instrument util, cu condiția de a rămâne simplu, ieftin și ușor accesibil pentru IMM-uri;

Cea de-a cincea sarcină: garantarea unor proceduri solide și evitarea avantajelor necuvenite

| 42. | invită Comisia să promoveze practici mai eficiente de raportare, inclusiv schimburi de informații între statele membre cu privire la excluderea ofertanților „incorecți”, pentru a combate corupția în achizițiile publice; invită Comisia să stabilească norme clare privind protecția persoanelor care denunță nereguli, conform recomandărilor formulate în Rezoluția 1729(2010) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (9), să sporească transparența contractelor finanțate cu bani europeni și să promoveze acțiuni educative atât la nivel instituțional, cât și la nivelul publicului; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să promoveze practici mai eficiente de raportare, inclusiv schimburi de informații între statele membre cu privire la excluderea ofertanților „incorecți”, pentru a combate corupția în achizițiile publice; invită Comisia să stabilească norme clare privind protecția persoanelor care denunță nereguli, conform recomandărilor formulate în Rezoluția 1729(2010) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (9), să sporească transparența contractelor finanțate cu bani europeni și să promoveze acțiuni educative atât la nivel instituțional, cât și la nivelul publicului;

| 43. | constată faptul că unele state membre desfășoară deja proceduri de achiziții publice eficiente, care asigură transparența și eficienta utilizare a banilor contribuabililor; îndeamnă Comisia să examineze bunele practici ale statelor membre în acest domeniu și să identifice principiile cele mai eficiente privind achizițiile publice la nivelul UE; |
| --- | --- |

43.

constată faptul că unele state membre desfășoară deja proceduri de achiziții publice eficiente, care asigură transparența și eficienta utilizare a banilor contribuabililor; îndeamnă Comisia să examineze bunele practici ale statelor membre în acest domeniu și să identifice principiile cele mai eficiente privind achizițiile publice la nivelul UE;

| 44. | subliniază faptul că lupta împotriva corupției și a favoritismului este unul dintre obiectivele directivelor; subliniază faptul că statele membre se confruntă cu provocări diferite în acest domeniu și că o abordare europeană mai elaborată riscă să submineze eforturile de raționalizare și simplificare a normelor, creând un plus de birocrație; subliniază faptul că principiile transparenței și concurenței sunt esențiale în combaterea corupției; solicită o abordare comună privind măsurile de auto-corectare pentru a evita denaturarea pieței și pentru a asigura securitatea juridică pentru operatorii economici, precum și pentru autoritățile contractante; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că lupta împotriva corupției și a favoritismului este unul dintre obiectivele directivelor; subliniază faptul că statele membre se confruntă cu provocări diferite în acest domeniu și că o abordare europeană mai elaborată riscă să submineze eforturile de raționalizare și simplificare a normelor, creând un plus de birocrație; subliniază faptul că principiile transparenței și concurenței sunt esențiale în combaterea corupției; solicită o abordare comună privind măsurile de auto-corectare pentru a evita denaturarea pieței și pentru a asigura securitatea juridică pentru operatorii economici, precum și pentru autoritățile contractante;

| 45. | întrucât contractele de achiziții publice se referă la fonduri publice, consideră că acestea trebuie să fie transparente și deschise controlului public; solicită Comisiei clarificări în scopul de a asigura securitatea juridică pentru autoritățile locale și alte autorități publice și pentru a le permite acestora să informeze cetățenii cu privire la obligațiile contractuale asumate; |
| --- | --- |

45.

întrucât contractele de achiziții publice se referă la fonduri publice, consideră că acestea trebuie să fie transparente și deschise controlului public; solicită Comisiei clarificări în scopul de a asigura securitatea juridică pentru autoritățile locale și alte autorități publice și pentru a le permite acestora să informeze cetățenii cu privire la obligațiile contractuale asumate;

| 46. | solicită Comisiei să evalueze problemele asociate cu ofertele extrem de scăzute și să propună soluții adecvate; recomandă autorităților contractante să furnizeze, în cazul în care primesc oferte extrem de scăzute, informații suficiente și în timp util altor ofertanți, pentru a le permite să evalueze dacă există motive pentru inițierea unei proceduri de reexaminare; solicită o mai mare coerență între politica comercială externă comună a UE și practicile din statele membre în care se acceptă oferte foarte scăzute; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei să evalueze problemele asociate cu ofertele extrem de scăzute și să propună soluții adecvate; recomandă autorităților contractante să furnizeze, în cazul în care primesc oferte extrem de scăzute, informații suficiente și în timp util altor ofertanți, pentru a le permite să evalueze dacă există motive pentru inițierea unei proceduri de reexaminare; solicită o mai mare coerență între politica comercială externă comună a UE și practicile din statele membre în care se acceptă oferte foarte scăzute;

Cea de-a șasea sarcină: extinderea utilizării achizițiilor publice electronice

| 47. | 48. salută Cartea verde a Comisiei privind extinderea utilizării achizițiilor publice electronice; subliniază că planul de acțiune privind achizițiile publice electronice nu și-a atins obiectivul și că este necesară o conducere politică mai eficientă la toate nivelurile de guvernare – inclusiv la nivelul UE – pentru a menține și accelera tranziția către achizițiile publice electronice; dorește să se asigure că cel puțin 50 % din achizițiile publice – atât din cele ale instituțiilor europene cât și din cele ale statelor membre – se realizează prin mijloace electronice, așa cum s-au angajat guvernele statelor membre la Manchester, în 2005, în cadrul Conferinței ministeriale pentru guvernare electronică; |
| --- | --- |

47.

48. salută Cartea verde a Comisiei privind extinderea utilizării achizițiilor publice electronice; subliniază că planul de acțiune privind achizițiile publice electronice nu și-a atins obiectivul și că este necesară o conducere politică mai eficientă la toate nivelurile de guvernare – inclusiv la nivelul UE – pentru a menține și accelera tranziția către achizițiile publice electronice; dorește să se asigure că cel puțin 50 % din achizițiile publice – atât din cele ale instituțiilor europene cât și din cele ale statelor membre – se realizează prin mijloace electronice, așa cum s-au angajat guvernele statelor membre la Manchester, în 2005, în cadrul Conferinței ministeriale pentru guvernare electronică;

| 48. | subliniază rolul unic al Comisiei în promovarea progresului în ceea ce privește aspectele de standardizare și de infrastructură; semnătura electronică și ștampilele cu dată, de exemplu, necesită un format convenit de comun acord în scopuri de securitate; solicită Comisiei să elaboreze standarde comune în acest sens; subliniază faptul că cerințele tehnice oneroase pentru autentificarea ofertanților pot acționa ca bariere în calea operatorilor; subliniază, în acest sens, necesitatea de a dezvolta un sistem standardizat de semnături electronice; invită statele membre să asigure funcționarea unui serviciu de validare pentru certificatele emise de furnizorii de servicii de certificare sub supravegherea lor; |
| --- | --- |

48.

subliniază rolul unic al Comisiei în promovarea progresului în ceea ce privește aspectele de standardizare și de infrastructură; semnătura electronică și ștampilele cu dată, de exemplu, necesită un format convenit de comun acord în scopuri de securitate; solicită Comisiei să elaboreze standarde comune în acest sens; subliniază faptul că cerințele tehnice oneroase pentru autentificarea ofertanților pot acționa ca bariere în calea operatorilor; subliniază, în acest sens, necesitatea de a dezvolta un sistem standardizat de semnături electronice; invită statele membre să asigure funcționarea unui serviciu de validare pentru certificatele emise de furnizorii de servicii de certificare sub supravegherea lor;

| 49. | subliniază că, pentru a asigura interoperabilitatea diferitelor sisteme și pentru a se evita blocarea furnizorilor, trebuie să se respecte standardele deschise și neutralitatea tehnologică; solicită Comisiei să asigure interoperabilitatea efectivă între diferitele platforme de achiziții publice electronice existente deja în statele membre, utilizând în mai mare măsură rezultatele obținute prin intermediul inițiativelor UE, cum ar fi PEPPOL și e-CERTIS; |
| --- | --- |

49.

subliniază că, pentru a asigura interoperabilitatea diferitelor sisteme și pentru a se evita blocarea furnizorilor, trebuie să se respecte standardele deschise și neutralitatea tehnologică; solicită Comisiei să asigure interoperabilitatea efectivă între diferitele platforme de achiziții publice electronice existente deja în statele membre, utilizând în mai mare măsură rezultatele obținute prin intermediul inițiativelor UE, cum ar fi PEPPOL și e-CERTIS;

| 50. | subliniază că orice propunere legislativă de extindere și simplificare a utilizării achizițiilor publice electronice ar trebui să fie integrată în revizuirea principalelor directive privind achizițiile publice și să fie în concordanță cu domeniul de aplicare și cu normele generale privind achizițiile publice, cum ar fi obligațiile legate de praguri; |
| --- | --- |

50.

subliniază că orice propunere legislativă de extindere și simplificare a utilizării achizițiilor publice electronice ar trebui să fie integrată în revizuirea principalelor directive privind achizițiile publice și să fie în concordanță cu domeniul de aplicare și cu normele generale privind achizițiile publice, cum ar fi obligațiile legate de praguri;

| 51. | subliniază că achizițiile publice electronice pot conduce la simplificarea procedurii de achiziții publice în ansamblu și pot aduce beneficii care să conducă la economii semnificative de bani și de timp atât pentru întreprinderi, cât și pentru administrațiile publice, precum și la sporirea transparenței și a accesibilității; subliniază că mai ales achizițiile electronice deschid noi perspective referitoare la modernizarea administrației în domeniul achizițiilor publice; reiterează faptul că procedurile de achiziții publice electronice ar trebui să fie mai puțin costisitoare, mai rapide și mai transparente decât procedurile convenționale de achiziții publice; cu toate acestea, consideră că este nevoie în continuare de îmbunătățiri și că ar trebui să se facă mai multe în ceea ce privește accesul la informații și la date statistice fiabile, comparabile și obiective; solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze utilizarea transfrontalieră a achizițiilor publice electronice; |
| --- | --- |

51.

subliniază că achizițiile publice electronice pot conduce la simplificarea procedurii de achiziții publice în ansamblu și pot aduce beneficii care să conducă la economii semnificative de bani și de timp atât pentru întreprinderi, cât și pentru administrațiile publice, precum și la sporirea transparenței și a accesibilității; subliniază că mai ales achizițiile electronice deschid noi perspective referitoare la modernizarea administrației în domeniul achizițiilor publice; reiterează faptul că procedurile de achiziții publice electronice ar trebui să fie mai puțin costisitoare, mai rapide și mai transparente decât procedurile convenționale de achiziții publice; cu toate acestea, consideră că este nevoie în continuare de îmbunătățiri și că ar trebui să se facă mai multe în ceea ce privește accesul la informații și la date statistice fiabile, comparabile și obiective; solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze utilizarea transfrontalieră a achizițiilor publice electronice;

| 52. | subliniază faptul că legislația nu este singurul mod de a promova schimbările; prin urmare, solicită Comisiei să caute noi modalități de a face schimb de experiență, de bune practici și de a transfera cunoștințele la nivel transfrontalier între actorii locali și regionali; subliniază că este extrem de necesar să se consolideze în continuare capacitățile și cunoștințele personalului care se ocupă de achizițiile electronice – prin intermediul stimulentelor naționale și/sau europene, pentru a asigura „condiții de concurență echitabile” între IMM-uri și întreprinderile mari – precum și să se sprijine IMM-urile în consolidarea cunoștințelor și a capacităților acestora; salută mecanismul pentru interconectare în Europa („Connecting Europe”), care constituie un nou instrument de promovare a achizițiilor publice electronice, permițând astfel dezvoltarea pieței unice digitale; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că legislația nu este singurul mod de a promova schimbările; prin urmare, solicită Comisiei să caute noi modalități de a face schimb de experiență, de bune practici și de a transfera cunoștințele la nivel transfrontalier între actorii locali și regionali; subliniază că este extrem de necesar să se consolideze în continuare capacitățile și cunoștințele personalului care se ocupă de achizițiile electronice – prin intermediul stimulentelor naționale și/sau europene, pentru a asigura „condiții de concurență echitabile” între IMM-uri și întreprinderile mari – precum și să se sprijine IMM-urile în consolidarea cunoștințelor și a capacităților acestora; salută mecanismul pentru interconectare în Europa („Connecting Europe”), care constituie un nou instrument de promovare a achizițiilor publice electronice, permițând astfel dezvoltarea pieței unice digitale;

| 53. | salută anunțul făcut în cadrul Planului european de acțiune al Comisiei Europene privind guvernarea electronică 2012-2015 referitor la transformarea platformei „epractice.eu” într-un instrument eficient pentru schimbul de experiență și de informații între statele membre și practicienii din domeniul guvernării electronice și susține cu fermitate extinderea sferei de aplicare la practicienii locali și regionali; |
| --- | --- |

53.

salută anunțul făcut în cadrul Planului european de acțiune al Comisiei Europene privind guvernarea electronică 2012-2015 referitor la transformarea platformei „epractice.eu” într-un instrument eficient pentru schimbul de experiență și de informații între statele membre și practicienii din domeniul guvernării electronice și susține cu fermitate extinderea sferei de aplicare la practicienii locali și regionali;

*

* *

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 134, 30.4.2004.

(2)  JO L 335, 20.12.2007, p. 31.

(3)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0233.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0146.

(6)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 38.

(7)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 10.

(8)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf

(9)  Rezoluția 1729(2010) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, referitoare la protecția persoanelor care denunță nereguli, text adoptat la 29 aprilie 2010.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/35

---

Marți, 25 octombrie 2011Promovarea mobilității lucrătorilor

P7_TA(2011)0455

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (2010/2273(INI))

2013/C 131 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 21, 45 și 47 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 15, 21, 29, 34 și 45 din Carta drepturilor fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 21, 45 și 47 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 15, 21, 29, 34 și 45 din Carta drepturilor fundamentale,

| — | având în vedere articolul 151 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 151 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 al Consiliului din 15 octombrie 1968 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 al Consiliului din 15 octombrie 1968 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității (1),

| — | având în vedere Directiva 91/533/CEE a Consiliului din 14 octombrie 1991 privind obligația angajatorului de a informa lucrătorii asupra condițiilor aplicabile contractului sau raportului de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 91/533/CEE a Consiliului din 14 octombrie 1991 privind obligația angajatorului de a informa lucrătorii asupra condițiilor aplicabile contractului sau raportului de muncă (2),

| — | având în vedere normele fundamentale în domeniul muncii ale Organizației Mondiale a Muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere normele fundamentale în domeniul muncii ale Organizației Mondiale a Muncii,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (3),

| — | având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (4), raportul din 2008 privind aplicarea Directivei 2004/38/CE (COM(2008)0840) și rezoluțiile Consiliului din noiembrie 2007 și aprilie 2009 cu privire la Directiva 2004/38/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (4), raportul din 2008 privind aplicarea Directivei 2004/38/CE (COM(2008)0840) și rezoluțiile Consiliului din noiembrie 2007 și aprilie 2009 cu privire la Directiva 2004/38/CE,

| — | având în vedere documentul de monitorizare al Comisiei privind orientările pentru o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de monitorizare al Comisiei privind orientările pentru o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (COM(2009)0313),

| — | având în vedere proiectul de raport interimar intitulat „Studiu comparativ referitor la aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora”, solicitat de Comisia sa pentru afaceri juridice și elaborat de Serviciul European pentru Acțiune Cetățenească (ECAS), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de raport interimar intitulat „Studiu comparativ referitor la aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora”, solicitat de Comisia sa pentru afaceri juridice și elaborat de Serviciul European pentru Acțiune Cetățenească (ECAS),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind recomandările pentru o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE, precum și intenția acesteia de a publica ghiduri simplificate pentru cetățenii UE și pentru o mai bună utilizare a internetului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind recomandările pentru o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE, precum și intenția acesteia de a publica ghiduri simplificate pentru cetățenii UE și pentru o mai bună utilizare a internetului,

| — | având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2007 intitulată „Mobilitatea, un instrument pentru locuri de muncă mai multe și mai bune: Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)” (COM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2007 intitulată „Mobilitatea, un instrument pentru locuri de muncă mai multe și mai bune: Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)” (COM(2007)0773),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2008 privind impactul liberei circulații a lucrătorilor în contextul extinderii UE (COM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2008 privind impactul liberei circulații a lucrătorilor în contextul extinderii UE (COM(2008)0765),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008 intitulată „Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe” (COM(2008)0868), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008 intitulată „Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe” (COM(2008)0868),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2010 intitulată „Reafirmarea liberei circulații a lucrătorilor: drepturi și evoluții majore” (COM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2010 intitulată „Reafirmarea liberei circulații a lucrătorilor: drepturi și evoluții majore” (COM(2010)0373),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206), care include mobilitatea lucrătorilor printre cele douăsprezece instrumente-cheie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206), care include mobilitatea lucrătorilor printre cele douăsprezece instrumente-cheie,

| — | având în vedere Strategia Europa 2020, în special inițiativele sale emblematice „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” și „Tineretul în mișcare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Europa 2020, în special inițiativele sale emblematice „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” și „Tineretul în mișcare”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 27 noiembrie 2008 cu privire la „Libertatea de circulație a persoanelor: abuzuri și exercitarea necorespunzătoare a libertății de circulație”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 27 noiembrie 2008 cu privire la „Libertatea de circulație a persoanelor: abuzuri și exercitarea necorespunzătoare a libertății de circulație”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 9 martie 2009 cu privire la „Mobilitatea profesională și geografică a forței de muncă și libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 9 martie 2009 cu privire la „Mobilitatea profesională și geografică a forței de muncă și libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 2009 referitoare la problematica și perspectivele cetățeniei europene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 2009 referitoare la problematica și perspectivele cetățeniei europene (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2008 referitoare la Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2008 referitoare la Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010) (7),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind identificarea obstacolelor rămase în calea mobilității pe piața internă a forței de muncă (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind identificarea obstacolelor rămase în calea mobilității pe piața internă a forței de muncă (8),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0258/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0258/2011),

| A. | întrucât posibilitatea de a locui și a lucra într-un alt stat membru reprezintă una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii - indiferent de originea etnică a persoanelor -, o componentă de bază a cetățeniei Uniunii și recunoscută prin tratate; cu toate acestea, statisticile arată că încă prea puțini oameni profită de acest drept în pofida inițiativelor specifice întreprinse în vederea promovării mobilității lucrătorilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât posibilitatea de a locui și a lucra într-un alt stat membru reprezintă una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii - indiferent de originea etnică a persoanelor -, o componentă de bază a cetățeniei Uniunii și recunoscută prin tratate; cu toate acestea, statisticile arată că încă prea puțini oameni profită de acest drept în pofida inițiativelor specifice întreprinse în vederea promovării mobilității lucrătorilor;

| B. | întrucât ar trebui încurajată mobilitatea lucrătorilor din UE pe întreg teritoriul Uniunii Europene, acolo unde există un deficit de forță de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât ar trebui încurajată mobilitatea lucrătorilor din UE pe întreg teritoriul Uniunii Europene, acolo unde există un deficit de forță de muncă;

| C. | întrucât lucrătorii din UE pot întâmpina dificultăți și provocări în momentul căutării unui loc de muncă într-un stat membru gazdă; |
| --- | --- |

C.

întrucât lucrătorii din UE pot întâmpina dificultăți și provocări în momentul căutării unui loc de muncă într-un stat membru gazdă;

| D. | întrucât dreptul de a trăi și lucra în altă țară a Uniunii reprezintă una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii, o componentă de bază a cetățeniei Uniunii, recunoscută prin tratate, totuși potrivit statisticilor și fără a aduce atingere inițiativelor specifice de sprijinire a mobilității lucrătorilor, există încă un număr prea redus de persoane care își exercită acest drept; |
| --- | --- |

D.

întrucât dreptul de a trăi și lucra în altă țară a Uniunii reprezintă una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii, o componentă de bază a cetățeniei Uniunii, recunoscută prin tratate, totuși potrivit statisticilor și fără a aduce atingere inițiativelor specifice de sprijinire a mobilității lucrătorilor, există încă un număr prea redus de persoane care își exercită acest drept;

| E. | întrucât rata actuală de mobilitate a lucrătorilor nu este suficientă pentru a consolida eficiența piețelor forței de muncă în Uniunea Europeană; întrucât, în prezent, doar 2,3 % dintre cetățenii UE au reședința într-un alt stat membru decât statul ai cărui cetățeni sunt, însă 17 % intenționează să profite de libertatea de circulație în viitor, iar 48 % iau în calcul posibilitatea de a căuta un loc de muncă într-o altă țară sau regiune în eventualitatea unor disponibilizări; |
| --- | --- |

E.

întrucât rata actuală de mobilitate a lucrătorilor nu este suficientă pentru a consolida eficiența piețelor forței de muncă în Uniunea Europeană; întrucât, în prezent, doar 2,3 % dintre cetățenii UE au reședința într-un alt stat membru decât statul ai cărui cetățeni sunt, însă 17 % intenționează să profite de libertatea de circulație în viitor, iar 48 % iau în calcul posibilitatea de a căuta un loc de muncă într-o altă țară sau regiune în eventualitatea unor disponibilizări;

| F. | întrucât libertatea de circulație a lucrătorilor reprezintă un exemplu socioeconomic pozitiv atât pentru UE, cât și pentru statele membre, constituind o etapă de referință pentru integrarea în UE, dezvoltarea economică, coeziunea socială, evoluția individuală pe plan profesional, combaterea prejudecăților, a rasismului și a xenofobiei, putând să contrabalanseze efectele negative ale crizei economice și să contribuie la o mai bună pregătire pentru provocările reprezentate de schimbările globale, prin implicarea în dialog a tuturor părților interesate de la nivel decizional, alături de societatea civilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât libertatea de circulație a lucrătorilor reprezintă un exemplu socioeconomic pozitiv atât pentru UE, cât și pentru statele membre, constituind o etapă de referință pentru integrarea în UE, dezvoltarea economică, coeziunea socială, evoluția individuală pe plan profesional, combaterea prejudecăților, a rasismului și a xenofobiei, putând să contrabalanseze efectele negative ale crizei economice și să contribuie la o mai bună pregătire pentru provocările reprezentate de schimbările globale, prin implicarea în dialog a tuturor părților interesate de la nivel decizional, alături de societatea civilă;

| G. | întrucât promovarea mobilității lucrătorilor reprezintă o contribuție pozitivă la atingerea obiectivelor privind ocuparea forței de muncă, stabilite în Strategia UE 2020; invită Comisia să includă mobilitatea lucrătorilor în inițiativele emblematice și statele membre să includă dimensiunile mobilității profesionale și geografice în procesul de elaborare a strategiilor naționale și a programelor de reformă; |
| --- | --- |

G.

întrucât promovarea mobilității lucrătorilor reprezintă o contribuție pozitivă la atingerea obiectivelor privind ocuparea forței de muncă, stabilite în Strategia UE 2020; invită Comisia să includă mobilitatea lucrătorilor în inițiativele emblematice și statele membre să includă dimensiunile mobilității profesionale și geografice în procesul de elaborare a strategiilor naționale și a programelor de reformă;

| H. | întrucât flexibilitatea redusă a legislației muncii frânează mobilitatea forței de muncă în Europa; |
| --- | --- |

H.

întrucât flexibilitatea redusă a legislației muncii frânează mobilitatea forței de muncă în Europa;

| I. | întrucât, conform comunicării Comisiei din 18 noiembrie 2008, lucrătorii mobili din țările care au aderat la UE în perioada 2004-2007 au avut un impact pozitiv asupra economiilor statelor membre care găzduiesc lucrători mobili; |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform comunicării Comisiei din 18 noiembrie 2008, lucrătorii mobili din țările care au aderat la UE în perioada 2004-2007 au avut un impact pozitiv asupra economiilor statelor membre care găzduiesc lucrători mobili;

| J. | întrucât recenta evoluție a societăților noastre, datorată mai ales mutațiilor industriale, globalizării, noilor modele de organizare a muncii, schimbărilor demografice și dezvoltării mijloacelor de transport, implică un grad mai ridicat de mobilitate în rândul lucrătorilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât recenta evoluție a societăților noastre, datorată mai ales mutațiilor industriale, globalizării, noilor modele de organizare a muncii, schimbărilor demografice și dezvoltării mijloacelor de transport, implică un grad mai ridicat de mobilitate în rândul lucrătorilor;

| K. | întrucât nu s-au raportat efecte negative în acele state membre care nu au aplicat măsurile tranzitorii cu privire la libera circulație a lucrătorilor originari din statele membre care au aderat la UE în perioada 2004-2007, însă un număr de state membre au decis să mențină restricțiile de pe piața forței de muncă față de cetățenii români și bulgari; |
| --- | --- |

K.

întrucât nu s-au raportat efecte negative în acele state membre care nu au aplicat măsurile tranzitorii cu privire la libera circulație a lucrătorilor originari din statele membre care au aderat la UE în perioada 2004-2007, însă un număr de state membre au decis să mențină restricțiile de pe piața forței de muncă față de cetățenii români și bulgari;

| L. | întrucât, în pofida actelor juridice și a programelor UE destinate promovării liberei circulații a lucrătorilor, există obstacole în calea respectării depline a acestei libertăți fundamentale (de exemplu, obstacole de ordin social, lingvistic, cultural, juridic și administrativ, politici deficiente în materie de returnare, care nu răspund nevoilor lucrătorilor migranți, lipsa recunoașterii experienței mobilității, dificultăți în ceea ce privește încadrarea în muncă a soților sau a partenerilor și întârzieri în procesul de recunoaștere a diplomelor și a calificărilor profesionale); |
| --- | --- |

L.

întrucât, în pofida actelor juridice și a programelor UE destinate promovării liberei circulații a lucrătorilor, există obstacole în calea respectării depline a acestei libertăți fundamentale (de exemplu, obstacole de ordin social, lingvistic, cultural, juridic și administrativ, politici deficiente în materie de returnare, care nu răspund nevoilor lucrătorilor migranți, lipsa recunoașterii experienței mobilității, dificultăți în ceea ce privește încadrarea în muncă a soților sau a partenerilor și întârzieri în procesul de recunoaștere a diplomelor și a calificărilor profesionale);

| M. | întrucât în vremuri de criză economică, mobilitatea profesională și geografică a lucrătorilor poate contribui la reducerea nivelului șomajului, corelând oferta de forță de muncă cu cererea, la oportunități privind crearea de locuri de muncă, la adaptarea economiei, a societății și a demografiei la schimbările structurale, precum și la promovarea creșterii economice și a competitivității UE; în acest scop, consideră că procedurile actuale de recunoaștere a calificărilor profesionale reprezintă un mare obstacol în calea mobilității lucrătorilor în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

M.

întrucât în vremuri de criză economică, mobilitatea profesională și geografică a lucrătorilor poate contribui la reducerea nivelului șomajului, corelând oferta de forță de muncă cu cererea, la oportunități privind crearea de locuri de muncă, la adaptarea economiei, a societății și a demografiei la schimbările structurale, precum și la promovarea creșterii economice și a competitivității UE; în acest scop, consideră că procedurile actuale de recunoaștere a calificărilor profesionale reprezintă un mare obstacol în calea mobilității lucrătorilor în Uniunea Europeană;

| N. | întrucât aceste obstacole și restricții încalcă un drept fundamental al lucrătorilor, fac mai dificilă redresarea economiilor UE și pot conduce la efecte contraproductive, cum ar fi munca fără forme legale, dezvoltarea economiei subterane și exploatarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât aceste obstacole și restricții încalcă un drept fundamental al lucrătorilor, fac mai dificilă redresarea economiilor UE și pot conduce la efecte contraproductive, cum ar fi munca fără forme legale, dezvoltarea economiei subterane și exploatarea lucrătorilor;

| O. | întrucât discriminarea pe motive legate de orientarea sexuală este interzisă în temeiul articolului 21 din Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

O.

întrucât discriminarea pe motive legate de orientarea sexuală este interzisă în temeiul articolului 21 din Carta drepturilor fundamentale;

| P. | întrucât criza economică actuală a avut efecte negative asupra mobilității și a afectat cel mai mult lucrătorii temporari și cei cu fracțiune de normă, femeile reprezentând una dintre categoriile cel mai puternic afectate; |
| --- | --- |

P.

întrucât criza economică actuală a avut efecte negative asupra mobilității și a afectat cel mai mult lucrătorii temporari și cei cu fracțiune de normă, femeile reprezentând una dintre categoriile cel mai puternic afectate;

| Q. | întrucât se pot observa diferențe pronunțate de gen în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor în cadrul UE (bărbații își schimbă domiciliul din cauza unui nou loc de muncă sau a unui transfer profesional mult mai des decât femeile, potrivit declarațiilor acestora, în proporție de 44 % și, respectiv, 27 % (9)); întrucât este necesar să se monitorizeze mai bine fenomenul mobilității, pe baza unor date defalcate pe genuri, |
| --- | --- |

Q.

întrucât se pot observa diferențe pronunțate de gen în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor în cadrul UE (bărbații își schimbă domiciliul din cauza unui nou loc de muncă sau a unui transfer profesional mult mai des decât femeile, potrivit declarațiilor acestora, în proporție de 44 % și, respectiv, 27 % (9)); întrucât este necesar să se monitorizeze mai bine fenomenul mobilității, pe baza unor date defalcate pe genuri,

| 1. | subliniază faptul că raportul Comisiei COM(2008)0840 identifică încălcări sistematice din partea statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 2004/38/CE, care afectează exercitarea liberei circulații a lucrătorilor, iar această situație a antrenat numeroase plângeri individuale, petiții și nu mai puțin de 40 de întrebări din partea Parlamentului, în urma cărora Comisia a inițiat cinci proceduri privind încălcarea dreptului comunitar pentru aplicarea incorectă a directivei; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că raportul Comisiei COM(2008)0840 identifică încălcări sistematice din partea statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei 2004/38/CE, care afectează exercitarea liberei circulații a lucrătorilor, iar această situație a antrenat numeroase plângeri individuale, petiții și nu mai puțin de 40 de întrebări din partea Parlamentului, în urma cărora Comisia a inițiat cinci proceduri privind încălcarea dreptului comunitar pentru aplicarea incorectă a directivei;

| 2. | salută Comunicarea Comisiei COM(2010)0373, care descrie și explică situația actuală în ceea ce privește libera circulație a lucrătorilor, dar regretă lipsa măsurilor concrete sau a soluțiilor pentru rezolvarea problemelor legate de mobilitate; |
| --- | --- |

2.

salută Comunicarea Comisiei COM(2010)0373, care descrie și explică situația actuală în ceea ce privește libera circulație a lucrătorilor, dar regretă lipsa măsurilor concrete sau a soluțiilor pentru rezolvarea problemelor legate de mobilitate;

| 3. | salută inițiativele întreprinse de către Comisie, cum ar fi mecanismul de consolidare a mobilității femeilor („WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism”) și invită Comisia să extindă și să îmbunătățească domeniul de aplicare al proiectelor care vizează creșterea mobilității forței de muncă în cazul femeilor; |
| --- | --- |

3.

salută inițiativele întreprinse de către Comisie, cum ar fi mecanismul de consolidare a mobilității femeilor („WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism”) și invită Comisia să extindă și să îmbunătățească domeniul de aplicare al proiectelor care vizează creșterea mobilității forței de muncă în cazul femeilor;

| 4. | invită Comisia să promoveze în continuare mobilitatea forței de muncă prin prezentarea unei strategii globale multidisciplinare pe termen lung în domeniul mobilității, care să elimine toate barierele juridice, administrative și practice existente în calea liberei circulații a lucrătorilor; solicită o politică transparentă, eficientă și coerentă, concentrată asupra cerințelor pieței forței de muncă și ale tendințelor economice; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să promoveze în continuare mobilitatea forței de muncă prin prezentarea unei strategii globale multidisciplinare pe termen lung în domeniul mobilității, care să elimine toate barierele juridice, administrative și practice existente în calea liberei circulații a lucrătorilor; solicită o politică transparentă, eficientă și coerentă, concentrată asupra cerințelor pieței forței de muncă și ale tendințelor economice;

| 5. | invită Comisia să consolideze mobilitatea forței de muncă prin continuarea planificării și promovării strategiilor de informare simplificată și de comunicare cu privire la drepturile lucrătorilor mobili, precum și la avantajele mobilității în ansamblul procesului de dezvoltare și în economie, atât în Uniunea Europeană, cât și în statele membre. Sensibilizarea lucrătorilor, a membrilor familiilor acestora și a celor interesați cu privire la drepturile, oportunitățile și instrumentele disponibile în materie de liberă circulație constituie un factor cheie pentru eficiența aplicării legislației Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să consolideze mobilitatea forței de muncă prin continuarea planificării și promovării strategiilor de informare simplificată și de comunicare cu privire la drepturile lucrătorilor mobili, precum și la avantajele mobilității în ansamblul procesului de dezvoltare și în economie, atât în Uniunea Europeană, cât și în statele membre. Sensibilizarea lucrătorilor, a membrilor familiilor acestora și a celor interesați cu privire la drepturile, oportunitățile și instrumentele disponibile în materie de liberă circulație constituie un factor cheie pentru eficiența aplicării legislației Uniunii Europene;

| 6. | susține că promovarea eficientă a mobilității se poate realiza doar prin realizarea unor îmbunătățiri reale în domeniul solidarității și partajării responsabilității între statele membre, însoțită de stabilirea unui cadru clar de reglementare în domeniul migrației legale; |
| --- | --- |

6.

susține că promovarea eficientă a mobilității se poate realiza doar prin realizarea unor îmbunătățiri reale în domeniul solidarității și partajării responsabilității între statele membre, însoțită de stabilirea unui cadru clar de reglementare în domeniul migrației legale;

| 7. | invită statele membre să elimine obstacolele din calea mobilității lucrătorilor oferindu-le persoanelor (dintre care majoritatea sunt femei) care își însoțesc soții/soțiile sau partenerii într-un alt stat membru servicii adecvate, cum ar fi cursurile, pentru a facilita integrarea acestora în noul mediu social și cultural, de exemplu, cursuri de limbi străine și cursuri de formare profesională; |
| --- | --- |

7.

invită statele membre să elimine obstacolele din calea mobilității lucrătorilor oferindu-le persoanelor (dintre care majoritatea sunt femei) care își însoțesc soții/soțiile sau partenerii într-un alt stat membru servicii adecvate, cum ar fi cursurile, pentru a facilita integrarea acestora în noul mediu social și cultural, de exemplu, cursuri de limbi străine și cursuri de formare profesională;

| 8. | cu toate acestea, constată faptul că mobilitatea ar trebui să rămână voluntară; subliniază faptul că efectele secundare negative ale mobilității sporite, care conduc la o migrație a creierelor și a tineretului, precum și impactul negativ asupra coeziunii familiale și copiilor, în cazul în care unul sau ambii părinți lucrează în străinătate, ar trebui atenuate într-o mai mare măsură la nivelul UE; |
| --- | --- |

8.

cu toate acestea, constată faptul că mobilitatea ar trebui să rămână voluntară; subliniază faptul că efectele secundare negative ale mobilității sporite, care conduc la o migrație a creierelor și a tineretului, precum și impactul negativ asupra coeziunii familiale și copiilor, în cazul în care unul sau ambii părinți lucrează în străinătate, ar trebui atenuate într-o mai mare măsură la nivelul UE;

| 9. | invită statele membre să creeze mecanisme de cooperare care să prevină astfel de efecte devastatoare asupra familiilor, în special asupra copiilor, cauzate de separarea de părinții lor și de distanța la care se află aceștia; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre să creeze mecanisme de cooperare care să prevină astfel de efecte devastatoare asupra familiilor, în special asupra copiilor, cauzate de separarea de părinții lor și de distanța la care se află aceștia;

Simplificarea administrativă și aspectele juridice

| 10. | având în vedere dispozițiile din tratate și legislația existentă, reamintește faptul că statele membre au responsabilitatea de a simplifica procedurile administrative în ceea ce privește exercitarea dreptului la liberă circulație al lucrătorilor, în vederea materializării optime a acestui drept și a evitării procedurilor administrative nejustificate, inutile sau greoaie care împiedică aplicarea acestui drept; |
| --- | --- |

10.

având în vedere dispozițiile din tratate și legislația existentă, reamintește faptul că statele membre au responsabilitatea de a simplifica procedurile administrative în ceea ce privește exercitarea dreptului la liberă circulație al lucrătorilor, în vederea materializării optime a acestui drept și a evitării procedurilor administrative nejustificate, inutile sau greoaie care împiedică aplicarea acestui drept;

| 11. | îndeamnă Comisia să promoveze uniformizarea practicilor administrative și cooperarea administrativă pentru a permite crearea de sinergii între autoritățile naționale; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Comisia să promoveze uniformizarea practicilor administrative și cooperarea administrativă pentru a permite crearea de sinergii între autoritățile naționale;

| 12. | încurajează statele membre să creeze canale mai eficiente de comunicare între lucrătorii mobili și serviciile de stat corespondente, pentru ca lucrătorii să aibă acces deplin la informarea cu privire la drepturile și obligațiile lor; |
| --- | --- |

12.

încurajează statele membre să creeze canale mai eficiente de comunicare între lucrătorii mobili și serviciile de stat corespondente, pentru ca lucrătorii să aibă acces deplin la informarea cu privire la drepturile și obligațiile lor;

| 13. | subliniază că „drepturile lucrătorilor” pot fi aplicate în mai mare măsură numai atunci când un migrant din UE exercită o activitate remunerată legală într-un stat membru gazdă; |
| --- | --- |

13.

subliniază că „drepturile lucrătorilor” pot fi aplicate în mai mare măsură numai atunci când un migrant din UE exercită o activitate remunerată legală într-un stat membru gazdă;

| 14. | subliniază faptul că femeile care se deplasează în străinătate pentru locuri de muncă care implică îngrijirea copiilor sau a persoanelor în vârstă – cum ar fi cel de baby-sitter, „au pair”, bonă sau asistentă medicală – sunt adesea angajate de către entități private, precum familii sau membri ai familiei și sfârșesc astfel prin a lucra fără un contract de muncă sau ilegal și, prin urmare, nu se bucură de drepturile și avantajele care există în ceea ce privește securitatea socială, asistența medicală etc.; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că femeile care se deplasează în străinătate pentru locuri de muncă care implică îngrijirea copiilor sau a persoanelor în vârstă – cum ar fi cel de baby-sitter, „au pair”, bonă sau asistentă medicală – sunt adesea angajate de către entități private, precum familii sau membri ai familiei și sfârșesc astfel prin a lucra fără un contract de muncă sau ilegal și, prin urmare, nu se bucură de drepturile și avantajele care există în ceea ce privește securitatea socială, asistența medicală etc.;

| 15. | este preocupat în legătură cu nivelul scăzut de transpunere și punere în aplicare a actualelor directive privind libera circulație a lucrătorilor, în special Directiva 2004/38/CE privind dreptul de intrare și ședere pentru membrii de familie din țări terțe, cu procedurile administrative greoaie și solicitarea de documente de reședință adiționale (permise de muncă, documente justificative privind existența unor condiții de locuit satisfăcătoare), contrar prevederilor Directivei 2004/38/CE; |
| --- | --- |

15.

este preocupat în legătură cu nivelul scăzut de transpunere și punere în aplicare a actualelor directive privind libera circulație a lucrătorilor, în special Directiva 2004/38/CE privind dreptul de intrare și ședere pentru membrii de familie din țări terțe, cu procedurile administrative greoaie și solicitarea de documente de reședință adiționale (permise de muncă, documente justificative privind existența unor condiții de locuit satisfăcătoare), contrar prevederilor Directivei 2004/38/CE;

| 16. | invită Comisia să își exercite pe deplin prerogativele atribuite prin tratate, printr-o monitorizare continuă și exhaustivă a punerii în aplicare a Directivei 2004/38/CE, inclusiv, dacă este necesar, exercitarea dreptului său de a iniția proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu respectă legislația; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să își exercite pe deplin prerogativele atribuite prin tratate, printr-o monitorizare continuă și exhaustivă a punerii în aplicare a Directivei 2004/38/CE, inclusiv, dacă este necesar, exercitarea dreptului său de a iniția proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu respectă legislația;

| 17. | invită statele membre să își revizuiască prevederile care reglementează perioadele tranzitorii de acces la piețele forței de muncă, care, pe termen lung, ar putea să aibă un impact negativ asupra valorilor și drepturilor fundamentale consacrate în tratatele UE, precum libertatea de circulație, nediscriminarea, solidaritatea și egalitatea în drepturi; salută, așadar, decizia recentă adoptată de unele state membre de a-și deschide în totalitate piețele forței de muncă cetățenilor din anumite state membre care au aderat la UE în 2004 și regretă faptul că în alte state membre au fost prezentate recent propuneri legislative care urmăresc să submineze drepturile lucrătorilor din state membre care au aderat la UE în 2004 și 2007; invită Comisia să cerceteze dacă aceste politici încalcă dreptul UE; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să își revizuiască prevederile care reglementează perioadele tranzitorii de acces la piețele forței de muncă, care, pe termen lung, ar putea să aibă un impact negativ asupra valorilor și drepturilor fundamentale consacrate în tratatele UE, precum libertatea de circulație, nediscriminarea, solidaritatea și egalitatea în drepturi; salută, așadar, decizia recentă adoptată de unele state membre de a-și deschide în totalitate piețele forței de muncă cetățenilor din anumite state membre care au aderat la UE în 2004 și regretă faptul că în alte state membre au fost prezentate recent propuneri legislative care urmăresc să submineze drepturile lucrătorilor din state membre care au aderat la UE în 2004 și 2007; invită Comisia să cerceteze dacă aceste politici încalcă dreptul UE;

| 18. | solicită Comisiei să consolideze cadrul juridic actual privind recunoașterea calificărilor profesionale, stabilit în Directiva 2005/36/CE; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să consolideze cadrul juridic actual privind recunoașterea calificărilor profesionale, stabilit în Directiva 2005/36/CE;

| 19. | invită Comisia să revizuiască Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 al Consiliului din 15 octombrie 1968 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității (10) pentru a lua în considerare propunerile făcute de Parlamentul European în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să revizuiască Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 al Consiliului din 15 octombrie 1968 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității (10) pentru a lua în considerare propunerile făcute de Parlamentul European în prezenta rezoluție;

| 20. | solicită Comisiei să asigure faptul că statele membre pun în aplicare regulamentul „Bruxelles I” [Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului] privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială; subliniază importanța regulamentului „Bruxelles I” în privința sancțiunilor și a amenzilor pentru exploatarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să asigure faptul că statele membre pun în aplicare regulamentul „Bruxelles I” [Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului] privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială; subliniază importanța regulamentului „Bruxelles I” în privința sancțiunilor și a amenzilor pentru exploatarea lucrătorilor;

| 21. | invită Comisia să se asigure că statele membre pun în aplicare Directiva 2004/38/CE fără nicio discriminare, excluzând și motivele legate de orientarea sexuală; reamintește Comisiei invitațiile anterioare de a asigura libertatea de circulație a tuturor cetățenilor din UE și a familiilor lor, indiferent de orientarea lor sexuală; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să se asigure că statele membre pun în aplicare Directiva 2004/38/CE fără nicio discriminare, excluzând și motivele legate de orientarea sexuală; reamintește Comisiei invitațiile anterioare de a asigura libertatea de circulație a tuturor cetățenilor din UE și a familiilor lor, indiferent de orientarea lor sexuală;

Legăturile cu alte politici

| 22. | constată că dreptul la liberă circulație al lucrătorilor nu poate fi analizat ca un fenomen izolat de alte drepturi și principii de bază ale UE și că respectarea modelului social european și a drepturilor garantate în Convenția europeană a drepturilor omului și reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE va oferi posibilitatea de a beneficia de locuri de muncă decente, condiții de muncă adecvate, incluzând protecția și siguranța la locul de muncă, drepturi la asistență socială, egalitate de tratament, reconcilierea vieții de familie cu cea profesională și libertatea de a presta servicii; subliniază faptul că dreptul la vot în cadrul alegerilor locale, regionale și europene este un element esențial al acestor drepturi și solicită o mai bună punere în aplicare; constată faptul că dreptul la vot în cadrul alegerilor la nivel național din statele membre de origine poate fi pierdut; consideră că trebuie acordată atenție acestui aspect; |
| --- | --- |

22.

constată că dreptul la liberă circulație al lucrătorilor nu poate fi analizat ca un fenomen izolat de alte drepturi și principii de bază ale UE și că respectarea modelului social european și a drepturilor garantate în Convenția europeană a drepturilor omului și reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE va oferi posibilitatea de a beneficia de locuri de muncă decente, condiții de muncă adecvate, incluzând protecția și siguranța la locul de muncă, drepturi la asistență socială, egalitate de tratament, reconcilierea vieții de familie cu cea profesională și libertatea de a presta servicii; subliniază faptul că dreptul la vot în cadrul alegerilor locale, regionale și europene este un element esențial al acestor drepturi și solicită o mai bună punere în aplicare; constată faptul că dreptul la vot în cadrul alegerilor la nivel național din statele membre de origine poate fi pierdut; consideră că trebuie acordată atenție acestui aspect;

| 23. | invită Comisia să elaboreze un tabel conținând obstacolele cu care se confruntă lucrătorii din Uniune care doresc să își exercite dreptul la libera circulație, precum și modalitățile de abordare a acestor obstacole în statele membre, astfel încât să se evalueze dacă respectivele obstacole sunt tratate cu atenție și în mod eficient; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să elaboreze un tabel conținând obstacolele cu care se confruntă lucrătorii din Uniune care doresc să își exercite dreptul la libera circulație, precum și modalitățile de abordare a acestor obstacole în statele membre, astfel încât să se evalueze dacă respectivele obstacole sunt tratate cu atenție și în mod eficient;

| 24. | invită Comisia să evalueze cu atenție situația economică actuală din statele membre, în ceea ce privește piețele forței de muncă; invită statele membre să integreze mai bine politicile privind migrația, din punctul de vedere al muncii, în vederea abordării deficitului de forță de muncă și a încurajării producției interne; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să evalueze cu atenție situația economică actuală din statele membre, în ceea ce privește piețele forței de muncă; invită statele membre să integreze mai bine politicile privind migrația, din punctul de vedere al muncii, în vederea abordării deficitului de forță de muncă și a încurajării producției interne;

| 25. | felicită Comisia pentru corelarea mobilității lucrătorilor cu Strategia Europa 2020 și consideră că aceasta este de o importanță deosebită pentru stimularea bunăstării în cadrul UE printr-un proces solid și sustenabil de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

25.

felicită Comisia pentru corelarea mobilității lucrătorilor cu Strategia Europa 2020 și consideră că aceasta este de o importanță deosebită pentru stimularea bunăstării în cadrul UE printr-un proces solid și sustenabil de creare de locuri de muncă;

| 26. | subliniază importanța egalității de tratament a lucrătorilor, alături de protecția adecvată a drepturilor de muncă, în conformitate cu normele aplicabile în acel stat membru, indiferent dacă normele sunt prevăzute de legislația națională sau de contracte colective; are convingerea că principiul „Același salariu pentru aceeași muncă în același loc”, alături de egalitatea de gen, ar trebui aplicat pretutindeni în UE pentru a preveni dumpingul social și salarial; subliniază faptul că drepturile vor reprezenta un avantaj pentru toți dacă sunt puse în aplicare și respectate în mod adecvat; în acest scop, solicită ca atât Comisia, cât și statele membre să urmărească ca libera circulație să nu ducă la tratament discriminatoriu și la dumping salarial și social; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța egalității de tratament a lucrătorilor, alături de protecția adecvată a drepturilor de muncă, în conformitate cu normele aplicabile în acel stat membru, indiferent dacă normele sunt prevăzute de legislația națională sau de contracte colective; are convingerea că principiul „Același salariu pentru aceeași muncă în același loc”, alături de egalitatea de gen, ar trebui aplicat pretutindeni în UE pentru a preveni dumpingul social și salarial; subliniază faptul că drepturile vor reprezenta un avantaj pentru toți dacă sunt puse în aplicare și respectate în mod adecvat; în acest scop, solicită ca atât Comisia, cât și statele membre să urmărească ca libera circulație să nu ducă la tratament discriminatoriu și la dumping salarial și social;

| 27. | consideră că ar trebui să existe o coordonare mai strânsă între legislația UE și cea a statelor membre, pentru a preveni orice tipuri de obstacole în calea respectării și exercitării dreptului la liberă circulație al lucrătorilor; |
| --- | --- |

27.

consideră că ar trebui să existe o coordonare mai strânsă între legislația UE și cea a statelor membre, pentru a preveni orice tipuri de obstacole în calea respectării și exercitării dreptului la liberă circulație al lucrătorilor;

| 28. | îndeamnă Comisia și statele membre să garanteze, luând în considerare subsidiaritatea, punerea corectă în aplicare a legislației existente privind nediscriminarea, să ia măsuri practice de aplicare a principiului egalității de tratament aplicabil lucrătorilor mobili și să combată prejudiciile, rasismul și xenofobia; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia și statele membre să garanteze, luând în considerare subsidiaritatea, punerea corectă în aplicare a legislației existente privind nediscriminarea, să ia măsuri practice de aplicare a principiului egalității de tratament aplicabil lucrătorilor mobili și să combată prejudiciile, rasismul și xenofobia;

| 29. | îndeamnă statele membre și Comisia să consolideze politica UE de combatere a discriminării directe și indirecte, a exploatării lucrătorilor migranți din UE pe teritoriul Uniunii Europene și a abuzului asupra drepturilor acestora, provocat de cunoașterea insuficientă a limbii folosite și a legislației aplicabile la locul lor de muncă din statul membru gazdă; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă statele membre și Comisia să consolideze politica UE de combatere a discriminării directe și indirecte, a exploatării lucrătorilor migranți din UE pe teritoriul Uniunii Europene și a abuzului asupra drepturilor acestora, provocat de cunoașterea insuficientă a limbii folosite și a legislației aplicabile la locul lor de muncă din statul membru gazdă;

| 30. | încurajează statele membre să asigure că instituțiile de supraveghere a pieței forței de muncă acordă o atenție sporită protejării drepturilor lucrătorilor mobili, în special prin îmbunătățirea educației și informării acestora în domeniul legislației muncii; |
| --- | --- |

30.

încurajează statele membre să asigure că instituțiile de supraveghere a pieței forței de muncă acordă o atenție sporită protejării drepturilor lucrătorilor mobili, în special prin îmbunătățirea educației și informării acestora în domeniul legislației muncii;

| 31. | consideră că modificările aduse legislației statelor membre în domeniul sistemelor de securitate socială, sistemului medical și măsurilor fiscale ar trebui examinate în prealabil pentru a stabili ce impact vor avea acestea asupra liberei circulații a lucrătorilor; solicită, prin urmare, introducerea unei cerințe de a realiza o evaluare a impactului transfrontalier care să ofere informații detaliate privind obstacolele în calea liberei circulații a lucrătorilor; |
| --- | --- |

31.

consideră că modificările aduse legislației statelor membre în domeniul sistemelor de securitate socială, sistemului medical și măsurilor fiscale ar trebui examinate în prealabil pentru a stabili ce impact vor avea acestea asupra liberei circulații a lucrătorilor; solicită, prin urmare, introducerea unei cerințe de a realiza o evaluare a impactului transfrontalier care să ofere informații detaliate privind obstacolele în calea liberei circulații a lucrătorilor;

| 32. | subliniază faptul că o mobilitate transfrontalieră sporită necesită, de asemenea, implicarea activă a partenerilor sociali, în vederea asigurării, pentru lucrătorii vizați, mai ales pentru cei care lucrează temporar în străinătate, de informații adecvate și eficiente, de sprijin și protecție cu privire la drepturile sociale și de muncă ale acestora; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că o mobilitate transfrontalieră sporită necesită, de asemenea, implicarea activă a partenerilor sociali, în vederea asigurării, pentru lucrătorii vizați, mai ales pentru cei care lucrează temporar în străinătate, de informații adecvate și eficiente, de sprijin și protecție cu privire la drepturile sociale și de muncă ale acestora;

| 33. | consideră că, pentru o implementare eficientă a tuturor politicilor din domeniul liberei circulații a lucrătorilor, acțiunile trebuie coordonate, în special în domenii precum realizarea pieței interne, coordonarea sistemelor de securitate socială, dreptul la pensie suplimentară, protecția lucrătorilor, asistența medicală transfrontalieră, educația și formarea profesională, măsurile fiscale, cum ar fi cele destinate evitării dublei impuneri, și combaterea discriminării; |
| --- | --- |

33.

consideră că, pentru o implementare eficientă a tuturor politicilor din domeniul liberei circulații a lucrătorilor, acțiunile trebuie coordonate, în special în domenii precum realizarea pieței interne, coordonarea sistemelor de securitate socială, dreptul la pensie suplimentară, protecția lucrătorilor, asistența medicală transfrontalieră, educația și formarea profesională, măsurile fiscale, cum ar fi cele destinate evitării dublei impuneri, și combaterea discriminării;

| 34. | subliniază că restricționarea dreptului de muncă constituie o piedică în funcționarea pieței interne și că criza economică arată nevoia promovării unei mobilități libere a forței de muncă; |
| --- | --- |

34.

subliniază că restricționarea dreptului de muncă constituie o piedică în funcționarea pieței interne și că criza economică arată nevoia promovării unei mobilități libere a forței de muncă;

| 35. | reiterează faptul că, în vederea evitării inconsecvențelor în zona pieței interne a UE, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, statele membre trebuie să acorde prioritate cetățenilor Uniunii și pot acorda prioritate cetățenilor statelor terțe care candidează pentru locuri de muncă înalt calificate, conform Directivei 2009/50/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate (11); subliniază importanța respingerii solicitărilor pentru obținerea unei Cărți Albastre a UE în acele sectoare în care accesul lucrătorilor din alte state membre este restricționat pe baza unor reglementări tranzitorii; |
| --- | --- |

35.

reiterează faptul că, în vederea evitării inconsecvențelor în zona pieței interne a UE, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, statele membre trebuie să acorde prioritate cetățenilor Uniunii și pot acorda prioritate cetățenilor statelor terțe care candidează pentru locuri de muncă înalt calificate, conform Directivei 2009/50/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate (11); subliniază importanța respingerii solicitărilor pentru obținerea unei Cărți Albastre a UE în acele sectoare în care accesul lucrătorilor din alte state membre este restricționat pe baza unor reglementări tranzitorii;

| 36. | solicită o coordonare sporită între instituțiile europene și instituțiile naționale, în vederea unei mai bune informări și sprijiniri a cetățenilor, precum și a monitorizării modalității în care dreptul la liberă circulație al lucrătorilor este transpus în practică și exercitat de indivizi pentru a accelera punerea în aplicare a mobilității forței de muncă; |
| --- | --- |

36.

solicită o coordonare sporită între instituțiile europene și instituțiile naționale, în vederea unei mai bune informări și sprijiniri a cetățenilor, precum și a monitorizării modalității în care dreptul la liberă circulație al lucrătorilor este transpus în practică și exercitat de indivizi pentru a accelera punerea în aplicare a mobilității forței de muncă;

| 37. | este de părere că sistemele de protecție socială adecvate facilitează în mare măsură mobilitatea geografică și profesională a lucrătorilor și că incluziunea socială a lucrătorilor mobili și reintegrarea socială a lucrătorilor returnați trebuie să fie incluse în politica privind mobilitatea forței de muncă; subliniază faptul că, în acest scop, recunoașterea drepturilor deja obținute și o mai mare acceptare a deosebirilor dintre sistemele din statele membre sunt indispensabile și trebuie promovate; |
| --- | --- |

37.

este de părere că sistemele de protecție socială adecvate facilitează în mare măsură mobilitatea geografică și profesională a lucrătorilor și că incluziunea socială a lucrătorilor mobili și reintegrarea socială a lucrătorilor returnați trebuie să fie incluse în politica privind mobilitatea forței de muncă; subliniază faptul că, în acest scop, recunoașterea drepturilor deja obținute și o mai mare acceptare a deosebirilor dintre sistemele din statele membre sunt indispensabile și trebuie promovate;

| 38. | solicită statelor membre să abordeze chestiunea activităților independente false în rândul lucrătorilor mobili; subliniază nevoia de a acorda acestor lucrători acces la drepturi și protecție; |
| --- | --- |

38.

solicită statelor membre să abordeze chestiunea activităților independente false în rândul lucrătorilor mobili; subliniază nevoia de a acorda acestor lucrători acces la drepturi și protecție;

| 39. | solicită Comisiei și statelor membre să combată xenofobia împotriva tuturor lucrătorilor din UE, punând la dispoziție mijloace de integrare și informare și promovând înțelegerea, diversitatea culturală și respectul în statele membre care găzduiesc lucrători mobili; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei și statelor membre să combată xenofobia împotriva tuturor lucrătorilor din UE, punând la dispoziție mijloace de integrare și informare și promovând înțelegerea, diversitatea culturală și respectul în statele membre care găzduiesc lucrători mobili;

| 40. | subliniază faptul că punerea eficientă în aplicare a liberei circulații a lucrătorilor necesită o acțiune coordonată din partea autorităților europene și naționale, pentru a facilita și a simplifica procedurile administrative pe teme legate indirect de acest drept, cum ar fi transferul certificatelor de înmatriculare a autovehiculelor și garantarea accesibilității evidențelor medicale, furnizarea unei baze de date cuprinzătoare privind nivelul actual de performanță și competență al cadrelor medicale, evitarea dublei impuneri, reguli clare de rambursare a cheltuielilor medicale etc.; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că punerea eficientă în aplicare a liberei circulații a lucrătorilor necesită o acțiune coordonată din partea autorităților europene și naționale, pentru a facilita și a simplifica procedurile administrative pe teme legate indirect de acest drept, cum ar fi transferul certificatelor de înmatriculare a autovehiculelor și garantarea accesibilității evidențelor medicale, furnizarea unei baze de date cuprinzătoare privind nivelul actual de performanță și competență al cadrelor medicale, evitarea dublei impuneri, reguli clare de rambursare a cheltuielilor medicale etc.;

| 41. | consideră că posibilitatea lucrătorilor imigranți de a se folosi de portabilitatea propriilor drepturi de securitate socială prevăzute reprezintă un element fundamental în garantarea exercitării reale a privilegiilor dobândite; |
| --- | --- |

41.

consideră că posibilitatea lucrătorilor imigranți de a se folosi de portabilitatea propriilor drepturi de securitate socială prevăzute reprezintă un element fundamental în garantarea exercitării reale a privilegiilor dobândite;

| 42. | consideră că IMM-urile pot acționa ca un factor declanșator al redresării și dezvoltării economice, fiind principala sursă de creare de locuri de muncă; de aceea, reafirmă necesitatea unui angajament al UE în vederea sprijinirii și dezvoltării IMM-urilor (de exemplu, prin instrumentul de microfinanțare Progress), în special prin politici active în domeniul forței de muncă și prin programe de educație și formare profesională; |
| --- | --- |

42.

consideră că IMM-urile pot acționa ca un factor declanșator al redresării și dezvoltării economice, fiind principala sursă de creare de locuri de muncă; de aceea, reafirmă necesitatea unui angajament al UE în vederea sprijinirii și dezvoltării IMM-urilor (de exemplu, prin instrumentul de microfinanțare Progress), în special prin politici active în domeniul forței de muncă și prin programe de educație și formare profesională;

| 43. | invită regiunile frontaliere să ia în considerare acorduri de promovare a mobilității transfrontaliere a lucrătorilor în vederea obținerii de avantaje reciproce (benefice) pentru aceste regiuni; |
| --- | --- |

43.

invită regiunile frontaliere să ia în considerare acorduri de promovare a mobilității transfrontaliere a lucrătorilor în vederea obținerii de avantaje reciproce (benefice) pentru aceste regiuni;

Măsuri de promovare a liberei circulații

| 44. | solicită statelor membre să elimine barierele tranzitorii existente în ceea ce privește libera circulație a lucrătorilor, pentru statele membre care au aderat în 2007; este de părere că aceste bariere sunt contraproductive și aplică standarde duble și reprezintă măsuri discriminatorii împotriva cetățenilor europeni, solicitând aplicarea efectivă a clauzei preferențiale pentru întreaga Uniune; |
| --- | --- |

44.

solicită statelor membre să elimine barierele tranzitorii existente în ceea ce privește libera circulație a lucrătorilor, pentru statele membre care au aderat în 2007; este de părere că aceste bariere sunt contraproductive și aplică standarde duble și reprezintă măsuri discriminatorii împotriva cetățenilor europeni, solicitând aplicarea efectivă a clauzei preferențiale pentru întreaga Uniune;

| 45. | consideră că mobilitatea forței de muncă în interiorul Uniunii Europene este fundamentală în vederea recuperării economice și atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020; prin urmare, solicită statelor membre care mențin restricții pe piața forței de muncă pentru cetățenii români și bulgari să înlăture aceste restricții până la sfârșitul anului 2011, conform calendarului prevăzut în Tratatul de aderare; |
| --- | --- |

45.

consideră că mobilitatea forței de muncă în interiorul Uniunii Europene este fundamentală în vederea recuperării economice și atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020; prin urmare, solicită statelor membre care mențin restricții pe piața forței de muncă pentru cetățenii români și bulgari să înlăture aceste restricții până la sfârșitul anului 2011, conform calendarului prevăzut în Tratatul de aderare;

| 46. | solicită o cooperare mai strânsă și mai eficace între autoritățile naționale competente în ceea ce privește verificarea conformității contractelor de muncă cu legislația națională și a UE; subliniază că, în caz de încălcare a dispozițiilor, trebuie să fie garantate asistența reciprocă și schimburile de informații între statele membre; solicită Comisiei să supravegheze acest proces; |
| --- | --- |

46.

solicită o cooperare mai strânsă și mai eficace între autoritățile naționale competente în ceea ce privește verificarea conformității contractelor de muncă cu legislația națională și a UE; subliniază că, în caz de încălcare a dispozițiilor, trebuie să fie garantate asistența reciprocă și schimburile de informații între statele membre; solicită Comisiei să supravegheze acest proces;

| 47. | solicită autorităților publice și tuturor părților interesate să depună toate eforturile pentru a crește nivelul de sensibilizare în rândul lucrătorilor cu privire la drepturile acestora și la diversele instrumente (dreptul muncii, contracte de muncă colective, conduri de conduită, dispoziții privind securitatea socială) care reglementează raportul lor de muncă, precum și condițiile de muncă și de trai; |
| --- | --- |

47.

solicită autorităților publice și tuturor părților interesate să depună toate eforturile pentru a crește nivelul de sensibilizare în rândul lucrătorilor cu privire la drepturile acestora și la diversele instrumente (dreptul muncii, contracte de muncă colective, conduri de conduită, dispoziții privind securitatea socială) care reglementează raportul lor de muncă, precum și condițiile de muncă și de trai;

| 48. | deplânge numărul tot mai mic de inspecții în domeniul muncii în UE; subliniază faptul că aceste controale eficiente reprezintă un element esențial pentru a garanta egalitatea de tratament și un mediu concurențial echitabil; solicită statelor membre să sporească numărul de inspecții în domeniul muncii și să aloce centrelor de inspecție a muncii resurse suficiente; solicită Comisiei să îmbunătățească cooperarea și coordonarea dintre centrele de inspecție a muncii; |
| --- | --- |

48.

deplânge numărul tot mai mic de inspecții în domeniul muncii în UE; subliniază faptul că aceste controale eficiente reprezintă un element esențial pentru a garanta egalitatea de tratament și un mediu concurențial echitabil; solicită statelor membre să sporească numărul de inspecții în domeniul muncii și să aloce centrelor de inspecție a muncii resurse suficiente; solicită Comisiei să îmbunătățească cooperarea și coordonarea dintre centrele de inspecție a muncii;

| 49. | consideră că statele membre ar trebui să se asigure că copiii lucrătorilor mobili din UE nu se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește naționalitatea sau cetățenia lor, ca urmare a deciziilor profesionale luate de părinți, și că nevoile specifice ale copiilor lucrătorilor mobili ar trebui să fie studiate într-o manieră adecvată, pentru a se putea pune în aplicare politici eficiente în acest sens; |
| --- | --- |

49.

consideră că statele membre ar trebui să se asigure că copiii lucrătorilor mobili din UE nu se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește naționalitatea sau cetățenia lor, ca urmare a deciziilor profesionale luate de părinți, și că nevoile specifice ale copiilor lucrătorilor mobili ar trebui să fie studiate într-o manieră adecvată, pentru a se putea pune în aplicare politici eficiente în acest sens;

| 50. | subliniază faptul că statele membre ar trebui să îmbunătățească situația copiilor lăsați acasă de părinți și să îi ajute să se dezvolte normal, să beneficieze de educație și de o viață socială corespunzătoare; |
| --- | --- |

50.

subliniază faptul că statele membre ar trebui să îmbunătățească situația copiilor lăsați acasă de părinți și să îi ajute să se dezvolte normal, să beneficieze de educație și de o viață socială corespunzătoare;

| 51. | își exprimă îngrijorarea privind volumul în creștere de muncă forțată din UE, care, în unele regiuni, are legături strânse cu criminalitatea organizată; subliniază nevoia de a transforma munca forțată într-o prioritate esențială a activităților EUROPOL și EUROJUST; îndeamnă statele membre să sporească eforturile comune de controlare, urmărire și sancționare a muncii forțate și să se asigure că aceasta este vizată de sancțiuni penale; subliniază nevoia de măsuri care să asigure protecția victimelor muncii forțate; |
| --- | --- |

51.

își exprimă îngrijorarea privind volumul în creștere de muncă forțată din UE, care, în unele regiuni, are legături strânse cu criminalitatea organizată; subliniază nevoia de a transforma munca forțată într-o prioritate esențială a activităților EUROPOL și EUROJUST; îndeamnă statele membre să sporească eforturile comune de controlare, urmărire și sancționare a muncii forțate și să se asigure că aceasta este vizată de sancțiuni penale; subliniază nevoia de măsuri care să asigure protecția victimelor muncii forțate;

| 52. | invită Comisia să analizeze și să facă cunoscute atât efectele pozitive, cât și pe cele negative ale mobilității forței de muncă pentru țările de primire și cele de origine și pentru UE în general, din punctul de vedere al coeziunii socioeconomice și geografice, subliniind consecințe precum: pierderile economice, un nivel mai ridicat de muncă nedeclarată și de exploatare, datorate unei situații juridice neclare în momentul aplicării măsurilor tranzitorii, lipsa sensibilizării în rândul cetățenilor UE în ceea ce privește drepturile acestora și consecințele datorate întârzierii acțiunilor derulate de statele membre pentru integrarea lucrătorilor de pe teritoriul UE provenind din state care au aderat în 2004 și 2007; invită Comisia și statele membre să evite punerea în aplicare a unor măsuri tranzitorii care restricționează libera circulație a lucrătorilor și care afectează negativ competitivitatea piețelor forței de muncă ale UE, fie că aceste măsuri vizează statele membre, fie că ele privesc viitoarele țări candidate; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să analizeze și să facă cunoscute atât efectele pozitive, cât și pe cele negative ale mobilității forței de muncă pentru țările de primire și cele de origine și pentru UE în general, din punctul de vedere al coeziunii socioeconomice și geografice, subliniind consecințe precum: pierderile economice, un nivel mai ridicat de muncă nedeclarată și de exploatare, datorate unei situații juridice neclare în momentul aplicării măsurilor tranzitorii, lipsa sensibilizării în rândul cetățenilor UE în ceea ce privește drepturile acestora și consecințele datorate întârzierii acțiunilor derulate de statele membre pentru integrarea lucrătorilor de pe teritoriul UE provenind din state care au aderat în 2004 și 2007; invită Comisia și statele membre să evite punerea în aplicare a unor măsuri tranzitorii care restricționează libera circulație a lucrătorilor și care afectează negativ competitivitatea piețelor forței de muncă ale UE, fie că aceste măsuri vizează statele membre, fie că ele privesc viitoarele țări candidate;

| 53. | încurajează Comisia să își continue inițiativele orientate către promovarea mobilității geografice a tinerilor prin sisteme de mobilitate în scop educațional, folosind toate programele desemnate în raport cu acest aspect; |
| --- | --- |

53.

încurajează Comisia să își continue inițiativele orientate către promovarea mobilității geografice a tinerilor prin sisteme de mobilitate în scop educațional, folosind toate programele desemnate în raport cu acest aspect;

| 54. | salută planul Comisiei de a efectua o evaluare regulată și sistematică a ofertei și a cererii pe termen lung de pe piețele forței de muncă din UE până în 2020, detaliată pe sectoare, profesiuni, niveluri de calificare și țări, și recomandă cu insistență coordonarea politicilor educaționale și a celor în domeniul forței de muncă între statele membre, în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Strategia UE 2020 privind crearea de locuri de muncă și evitarea viitoarelor obstacole indirecte de natură să împiedice exercitarea dreptului de liberă circulație, ca de exemplu nerecunoașterea diplomelor din alte țări UE; planul ar trebui să identifice cu claritate deficitele de forță de muncă din UE pe termen scurt, mediu și lung; |
| --- | --- |

54.

salută planul Comisiei de a efectua o evaluare regulată și sistematică a ofertei și a cererii pe termen lung de pe piețele forței de muncă din UE până în 2020, detaliată pe sectoare, profesiuni, niveluri de calificare și țări, și recomandă cu insistență coordonarea politicilor educaționale și a celor în domeniul forței de muncă între statele membre, în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Strategia UE 2020 privind crearea de locuri de muncă și evitarea viitoarelor obstacole indirecte de natură să împiedice exercitarea dreptului de liberă circulație, ca de exemplu nerecunoașterea diplomelor din alte țări UE; planul ar trebui să identifice cu claritate deficitele de forță de muncă din UE pe termen scurt, mediu și lung;

| 55. | solicită elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri adecvate pentru eradicarea discriminărilor și a stereotipurilor negative încă persistente, cum ar fi, în special, cele îndreptate împotriva lucrătorilor din estul și sudul Europei, și promovarea integrării în societatea țării-gazdă a lucrătorilor care își exercită dreptul de liberă circulație; |
| --- | --- |

55.

solicită elaborarea și punerea în aplicare a unor măsuri adecvate pentru eradicarea discriminărilor și a stereotipurilor negative încă persistente, cum ar fi, în special, cele îndreptate împotriva lucrătorilor din estul și sudul Europei, și promovarea integrării în societatea țării-gazdă a lucrătorilor care își exercită dreptul de liberă circulație;

| 56. | face apel la autoritățile de la toate nivelurile să garanteze sprijinirea politicilor și sensibilizarea opiniei publice în legătură cu posibilitățile și avantajele mobilității, în special în rândul debutanților pe piața muncii, subliniind rolul de coordonare al Comisiei; |
| --- | --- |

56.

face apel la autoritățile de la toate nivelurile să garanteze sprijinirea politicilor și sensibilizarea opiniei publice în legătură cu posibilitățile și avantajele mobilității, în special în rândul debutanților pe piața muncii, subliniind rolul de coordonare al Comisiei;

| 57. | consideră că statele membre ar trebui să faciliteze și să asigure stabilirea unor criterii generale pentru recunoașterea diplomelor și a calificărilor, întrucât din acest punct de vedere căutarea unui loc de muncă de către rezidenții unui alt stat membru decât cel gazdă este adesea dificilă; |
| --- | --- |

57.

consideră că statele membre ar trebui să faciliteze și să asigure stabilirea unor criterii generale pentru recunoașterea diplomelor și a calificărilor, întrucât din acest punct de vedere căutarea unui loc de muncă de către rezidenții unui alt stat membru decât cel gazdă este adesea dificilă;

| 58. | regretă aplicarea de către statele membre a unor politici care încurajează activ alți cetățeni ai UE să părăsească acel stat membru; solicită Comisiei să verifice dacă aceste politici încalcă dreptul la liberă circulație; |
| --- | --- |

58.

regretă aplicarea de către statele membre a unor politici care încurajează activ alți cetățeni ai UE să părăsească acel stat membru; solicită Comisiei să verifice dacă aceste politici încalcă dreptul la liberă circulație;

Serviciile de ocupare a forței de muncă și informarea lucrătorilor

| 59. | recunoaște și subliniază importanța serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, în special sistemul și rețeaua EURES, pentru promovarea mobilității forței de muncă în întreaga UE, în special în regiunile frontaliere, prin comunicarea de informații referitoare la locurile de muncă disponibile, la drepturile și obligațiile asociate migrației, inclusiv imigrației, precum și muncii transfrontaliere, precum și de informații privind oportunitățile de educație și formare profesională, condițiile de lucru și de trai; subliniază în special rolul care le revine partenerilor sociali în asistarea lucrătorilor în cadrul parteneriatelor transfrontaliere; subliniază faptul că programul EURES ar trebui să rămână în continuare un mijloc de promovare a mobilității echitabile și, prin urmare, solicită Comisiei să pună la dispoziție în continuare fondurile necesare pentru susținerea muncii partenerilor sociali din regiunile frontaliere; |
| --- | --- |

59.

recunoaște și subliniază importanța serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, în special sistemul și rețeaua EURES, pentru promovarea mobilității forței de muncă în întreaga UE, în special în regiunile frontaliere, prin comunicarea de informații referitoare la locurile de muncă disponibile, la drepturile și obligațiile asociate migrației, inclusiv imigrației, precum și muncii transfrontaliere, precum și de informații privind oportunitățile de educație și formare profesională, condițiile de lucru și de trai; subliniază în special rolul care le revine partenerilor sociali în asistarea lucrătorilor în cadrul parteneriatelor transfrontaliere; subliniază faptul că programul EURES ar trebui să rămână în continuare un mijloc de promovare a mobilității echitabile și, prin urmare, solicită Comisiei să pună la dispoziție în continuare fondurile necesare pentru susținerea muncii partenerilor sociali din regiunile frontaliere;

| 60. | solicită dezvoltarea capacităților instituționale ale EURES și consolidarea, de către aceasta, a instrumentului unic pentru facilitarea mobilității lucrătorilor și familiilor lor; |
| --- | --- |

60.

solicită dezvoltarea capacităților instituționale ale EURES și consolidarea, de către aceasta, a instrumentului unic pentru facilitarea mobilității lucrătorilor și familiilor lor;

| 61. | este îngrijorat de reducerea fondurilor destinate consultanților EURES; face apel la un angajament pentru o strategie pe termen lung care să permită EURES și personalului său să își realizeze sarcinile cu succes și constată faptul că acest lucru este posibil numai dacă fondurile sunt majorate; |
| --- | --- |

61.

este îngrijorat de reducerea fondurilor destinate consultanților EURES; face apel la un angajament pentru o strategie pe termen lung care să permită EURES și personalului său să își realizeze sarcinile cu succes și constată faptul că acest lucru este posibil numai dacă fondurile sunt majorate;

| 62. | invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiunile necesare pentru o colaborare mai productivă și mai eficientă a EURES cu autoritățile publice naționale corespondente; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiunile necesare pentru o colaborare mai productivă și mai eficientă a EURES cu autoritățile publice naționale corespondente;

| 63. | încurajează statele membre ca în colaborare cu Comisia să promoveze funcționarea EURES în rândul cetățenilor, furnizând documentele relevante și consiliere cu privire la utilizarea acesteia prin intermediul structurilor publice de ocupare a forței de muncă, dar și prin organizarea de seminarii pentru promovarea mobilității în cadrul învățământului superior; |
| --- | --- |

63.

încurajează statele membre ca în colaborare cu Comisia să promoveze funcționarea EURES în rândul cetățenilor, furnizând documentele relevante și consiliere cu privire la utilizarea acesteia prin intermediul structurilor publice de ocupare a forței de muncă, dar și prin organizarea de seminarii pentru promovarea mobilității în cadrul învățământului superior;

| 64. | consideră că informarea lucrătorilor UE în legătură cu avantajele, drepturile și obligațiile care decurg din mobilitatea forței de muncă ar trebui îmbunătățită în continuare; invită Comisia să-și coordoneze acțiunile cu autoritățile naționale și să dezvolte legături între sistemul EURES și rețeaua online de soluționare a problemelor SOLVIT pentru a consolida calitatea serviciului oferit cetățenilor care își exercită dreptul la mobilitate; solicită Comisiei și statelor membre să instituie centre de consultanță în mai multe limbi pentru lucrătorii migranți din UE, în special în locurile în care își desfășoară activitatea mulți dintre acești lucrători; |
| --- | --- |

64.

consideră că informarea lucrătorilor UE în legătură cu avantajele, drepturile și obligațiile care decurg din mobilitatea forței de muncă ar trebui îmbunătățită în continuare; invită Comisia să-și coordoneze acțiunile cu autoritățile naționale și să dezvolte legături între sistemul EURES și rețeaua online de soluționare a problemelor SOLVIT pentru a consolida calitatea serviciului oferit cetățenilor care își exercită dreptul la mobilitate; solicită Comisiei și statelor membre să instituie centre de consultanță în mai multe limbi pentru lucrătorii migranți din UE, în special în locurile în care își desfășoară activitatea mulți dintre acești lucrători;

| 65. | subliniază faptul că, în promovarea de politici active de ocupare a forței de muncă, ar trebui să se acorde prioritate informațiilor privind programele de învățare și formare disponibile în întreaga UE; |
| --- | --- |

65.

subliniază faptul că, în promovarea de politici active de ocupare a forței de muncă, ar trebui să se acorde prioritate informațiilor privind programele de învățare și formare disponibile în întreaga UE;

| 66. | recomandă consolidarea punerii în aplicare a Directivei 91/533/CEE a Consiliului din 14 octombrie 1991 privind obligația angajatorului de a informa lucrătorii asupra condițiilor aplicabile contractului sau raportului de muncă (așa-numita „Directivă privind informațiile”) (12) în ceea ce privește nivelul minim de informații pe care lucrătorii ar trebui să le primească de la angajator cu privire la raportul de muncă, inclusiv toate dispozițiile relevante referitoare la statutul lor ocupațional în țara-gazdă; |
| --- | --- |

66.

recomandă consolidarea punerii în aplicare a Directivei 91/533/CEE a Consiliului din 14 octombrie 1991 privind obligația angajatorului de a informa lucrătorii asupra condițiilor aplicabile contractului sau raportului de muncă (așa-numita „Directivă privind informațiile”) (12) în ceea ce privește nivelul minim de informații pe care lucrătorii ar trebui să le primească de la angajator cu privire la raportul de muncă, inclusiv toate dispozițiile relevante referitoare la statutul lor ocupațional în țara-gazdă;

| 67. | invită Comisia ca, în colaborare cu statele membre, să promoveze implicarea activă a partenerilor sociali în vederea asigurării punerii efective în aplicare și consolidării drepturilor lucrătorilor migranți; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia ca, în colaborare cu statele membre, să promoveze implicarea activă a partenerilor sociali în vederea asigurării punerii efective în aplicare și consolidării drepturilor lucrătorilor migranți;

| 68. | subliniază necesitatea cooperării dintre lucrători și angajatori în cadrul rețelei EURES; |
| --- | --- |

68.

subliniază necesitatea cooperării dintre lucrători și angajatori în cadrul rețelei EURES;

| 69. | solicită un dialog și o coordonare mai ample în rândul autorităților naționale și regionale, întrucât acestea reprezintă, de obicei, prima sursă de informare pentru mulți cetățeni datorită proximității acestora și a cunoștințelor privind nevoile cetățenilor, precum și o implicare mai mare a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

69.

solicită un dialog și o coordonare mai ample în rândul autorităților naționale și regionale, întrucât acestea reprezintă, de obicei, prima sursă de informare pentru mulți cetățeni datorită proximității acestora și a cunoștințelor privind nevoile cetățenilor, precum și o implicare mai mare a partenerilor sociali;

| 70. | invită statele membre să monitorizeze mai îndeaproape activitatea agențiilor de recrutare, cu scopul de a asigura să nu fie încălcate drepturile lucrătorilor mobili și să nu fie înșelate așteptările acestora, ceea ce ar putea împiedica libera circulație a lucrătorilor și dăuna siguranței sociale a acestora; |
| --- | --- |

70.

invită statele membre să monitorizeze mai îndeaproape activitatea agențiilor de recrutare, cu scopul de a asigura să nu fie încălcate drepturile lucrătorilor mobili și să nu fie înșelate așteptările acestora, ceea ce ar putea împiedica libera circulație a lucrătorilor și dăuna siguranței sociale a acestora;

| 71. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze situația agențiilor și a organizațiilor care oferă locuri de muncă pentru lucrătorii din alte state membre și să detecteze posibilele locuri de muncă ilegale sau de la negru ori agențiile/organizațiile care oferă locuri de muncă fictive; |
| --- | --- |

71.

invită Comisia și statele membre să monitorizeze situația agențiilor și a organizațiilor care oferă locuri de muncă pentru lucrătorii din alte state membre și să detecteze posibilele locuri de muncă ilegale sau de la negru ori agențiile/organizațiile care oferă locuri de muncă fictive;

| 72. | subliniază faptul că, în contextul punerii în aplicare a liberei circulații, angajatorii ar trebui să fie obligați să informeze lucrătorii străini despre drepturile lucrătorilor din respectiva țară; în plus, trebuie create centre de consultanță în mai multe limbi pentru lucrătorii migranți din statele membre; |
| --- | --- |

72.

subliniază faptul că, în contextul punerii în aplicare a liberei circulații, angajatorii ar trebui să fie obligați să informeze lucrătorii străini despre drepturile lucrătorilor din respectiva țară; în plus, trebuie create centre de consultanță în mai multe limbi pentru lucrătorii migranți din statele membre;

| 73. | solicită Comisiei să lanseze o comunicare privind efectele impozitării asupra lucrătorilor vizați de domeniul de aplicare al acestei directive, în scopul asigurării unei mai bune înțelegeri și a unor posibile soluții privind chestiunile esențiale care pot împiedica sau descuraja mobilitatea lucrătorilor; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei să lanseze o comunicare privind efectele impozitării asupra lucrătorilor vizați de domeniul de aplicare al acestei directive, în scopul asigurării unei mai bune înțelegeri și a unor posibile soluții privind chestiunile esențiale care pot împiedica sau descuraja mobilitatea lucrătorilor;

Acumularea de competențe și cunoștințe pentru sporirea competitivității

| 74. | pentru a asigura și îmbunătăți competitivitatea Europei, trebuie să se acorde prioritate investițiilor în educație formală și informală, în formare profesională, în schimburi de experiență profesională și în acțiuni coordonate în vederea accelerării procesului de mobilitate a forței de muncă; |
| --- | --- |

74.

pentru a asigura și îmbunătăți competitivitatea Europei, trebuie să se acorde prioritate investițiilor în educație formală și informală, în formare profesională, în schimburi de experiență profesională și în acțiuni coordonate în vederea accelerării procesului de mobilitate a forței de muncă;

| 75. | consideră că politicile active privind piața forței de muncă și, în special, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții trebuie consolidate, întrucât acestea pot contribui la sporirea mobilității forței de muncă, facilitează tranziția în vremuri de șomaj structural și permit lucrătorilor să se adapteze la schimbările de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

75.

consideră că politicile active privind piața forței de muncă și, în special, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții trebuie consolidate, întrucât acestea pot contribui la sporirea mobilității forței de muncă, facilitează tranziția în vremuri de șomaj structural și permit lucrătorilor să se adapteze la schimbările de pe piața forței de muncă;

| 76. | felicită Comisia pentru inițiativa sa emblematică Tineretul în mișcare și pentru lansarea Agendei pentru noi competențe și locuri de muncă și salută, îndeosebi, proiectul pilot „Primul tău loc de muncă EURES” și propunerea sa de creare a unui „pașaport european al competențelor”; |
| --- | --- |

76.

felicită Comisia pentru inițiativa sa emblematică Tineretul în mișcare și pentru lansarea Agendei pentru noi competențe și locuri de muncă și salută, îndeosebi, proiectul pilot „Primul tău loc de muncă EURES” și propunerea sa de creare a unui „pașaport european al competențelor”;

| 77. | salută formarea tinerilor în ceea ce privește competențele necesare muncii și traiului în alte țări; consideră că populația are dreptul să trăiască și să lucreze în țara pe care aceasta o alege; |
| --- | --- |

77.

salută formarea tinerilor în ceea ce privește competențele necesare muncii și traiului în alte țări; consideră că populația are dreptul să trăiască și să lucreze în țara pe care aceasta o alege;

| 78. | consideră că competențele și cunoștințele corespunzătoare cerințelor specifice naționale, regionale sau locale ale pieței vor stimula mobilitatea lucrătorilor și solicită Comisiei să elaboreze o foaie de parcurs privind cererea de competențe și o evaluare pe termen mediu și lung în ceea ce privește viitoarele locuri de muncă, în cazurile în care se poate realiza o corelare între cererea și oferta de competențe, precum și perspectivele pe termen mediu și lung privind lipsa de lucrători în anumite profesii, care se poate manifesta ca urmare a modificărilor demografice ale populației și în cazul îmbătrânirii populației; |
| --- | --- |

78.

consideră că competențele și cunoștințele corespunzătoare cerințelor specifice naționale, regionale sau locale ale pieței vor stimula mobilitatea lucrătorilor și solicită Comisiei să elaboreze o foaie de parcurs privind cererea de competențe și o evaluare pe termen mediu și lung în ceea ce privește viitoarele locuri de muncă, în cazurile în care se poate realiza o corelare între cererea și oferta de competențe, precum și perspectivele pe termen mediu și lung privind lipsa de lucrători în anumite profesii, care se poate manifesta ca urmare a modificărilor demografice ale populației și în cazul îmbătrânirii populației;

| 79. | consideră că mobilitatea forței de muncă este un proces în dublu sens; pe de o parte, aceasta conduce la acumularea de competențe și cunoștințe prin intermediul tuturor tipurilor de educație în vederea pregătirii populației active care se confruntă cu concurența atunci când caută un nou loc de muncă și, pe de altă parte, lucrătorii mobili își pot actualiza competențele și cunoștințele prin mobilitate, întrucât aceștia acumulează mai multă experiență practică și mai multe cunoștințe în noul context; |
| --- | --- |

79.

consideră că mobilitatea forței de muncă este un proces în dublu sens; pe de o parte, aceasta conduce la acumularea de competențe și cunoștințe prin intermediul tuturor tipurilor de educație în vederea pregătirii populației active care se confruntă cu concurența atunci când caută un nou loc de muncă și, pe de altă parte, lucrătorii mobili își pot actualiza competențele și cunoștințele prin mobilitate, întrucât aceștia acumulează mai multă experiență practică și mai multe cunoștințe în noul context;

| 80. | consideră că, în plus, trebuie încurajată în special mobilitatea în cadrul perfecționării profesionale, deoarece în acest domeniu există în continuare deficite mari; subliniază importanța programelor precum Leonardo și solicită statelor membre și întreprinderilor angajate în formarea profesională să consolideze și să faciliteze utilizarea acestor programe; |
| --- | --- |

80.

consideră că, în plus, trebuie încurajată în special mobilitatea în cadrul perfecționării profesionale, deoarece în acest domeniu există în continuare deficite mari; subliniază importanța programelor precum Leonardo și solicită statelor membre și întreprinderilor angajate în formarea profesională să consolideze și să faciliteze utilizarea acestor programe;

| 81. | speră, de asemenea, ca aptitudinile nou-dobândite de lucrătorii mobili pe parcursul mobilității lor să fie validate pentru recunoașterea potențialului personal sporit și facilitarea incluziunii profesionale durabile a acestora; |
| --- | --- |

81.

speră, de asemenea, ca aptitudinile nou-dobândite de lucrătorii mobili pe parcursul mobilității lor să fie validate pentru recunoașterea potențialului personal sporit și facilitarea incluziunii profesionale durabile a acestora;

| 82. | este de părere că în centrul preocupărilor nu ar trebui să se situeze doar lucrătorii tineri, ci că ar fi de dorit strategii bine direcționate de promovare și facilitare a liberei circulații pentru diferitele categorii de lucrători, în funcție de nevoile și caracteristicile lor specifice (vârstă, gen, competențe, apartenența la grupuri vulnerabile și minoritare), pentru ca mobilitatea să poată deveni o opțiune pentru toate grupurile de lucrători; |
| --- | --- |

82.

este de părere că în centrul preocupărilor nu ar trebui să se situeze doar lucrătorii tineri, ci că ar fi de dorit strategii bine direcționate de promovare și facilitare a liberei circulații pentru diferitele categorii de lucrători, în funcție de nevoile și caracteristicile lor specifice (vârstă, gen, competențe, apartenența la grupuri vulnerabile și minoritare), pentru ca mobilitatea să poată deveni o opțiune pentru toate grupurile de lucrători;

| 83. | invită statele membre să-și adapteze strategiile de învățare pe tot parcursul vieții și de formare profesională în funcție de evoluțiile de pe piața forței de muncă și să asigure competențe transferabile care au o acoperire mai largă în ceea ce privește zona geografică și cunoștințele, în vederea ajustării adecvate a acestora la oferta de locuri de muncă; |
| --- | --- |

83.

invită statele membre să-și adapteze strategiile de învățare pe tot parcursul vieții și de formare profesională în funcție de evoluțiile de pe piața forței de muncă și să asigure competențe transferabile care au o acoperire mai largă în ceea ce privește zona geografică și cunoștințele, în vederea ajustării adecvate a acestora la oferta de locuri de muncă;

| 84. | invită Comisia și statele membre să coopereze pentru realizarea unui nivel mai ridicat al comparabilității programelor școlare și universitare și a sistemelor de învățământ din UE, prin simplificarea procesului de recunoaștere reciprocă a diplomelor, unul dintre obiective fiind promovarea recunoașterii reciproce a calificărilor profesionale, care este vitală; totuși, subliniază diferența existentă între această recunoaștere și recunoașterea calificărilor pentru profesiile reglementate, deși consideră că ar fi de dorit o extindere a liberalizării accesului la aceste profesii în general; salută în acest context creșterea numărului de acorduri de cooperare transfrontaliere încheiate între colegii și universități și invită statele membre să susțină astfel de acorduri; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia și statele membre să coopereze pentru realizarea unui nivel mai ridicat al comparabilității programelor școlare și universitare și a sistemelor de învățământ din UE, prin simplificarea procesului de recunoaștere reciprocă a diplomelor, unul dintre obiective fiind promovarea recunoașterii reciproce a calificărilor profesionale, care este vitală; totuși, subliniază diferența existentă între această recunoaștere și recunoașterea calificărilor pentru profesiile reglementate, deși consideră că ar fi de dorit o extindere a liberalizării accesului la aceste profesii în general; salută în acest context creșterea numărului de acorduri de cooperare transfrontaliere încheiate între colegii și universități și invită statele membre să susțină astfel de acorduri;

| 85. | încurajează statele membre să susțină implicarea întreprinderilor mici și mijlocii în învățarea pe tot parcursul vieții, prin oferirea de stimulente pentru angajații și angajatorii respectivi, cu accent îndeosebi pe învățarea limbilor străine și pe noile tehnologii, ținând seama și de nevoile pieței forței de muncă, de vreme ce cea mai mare parte din forța de muncă din Europa este angajată în IMM-uri și astfel aceasta ar deveni mai competitivă, asigurându-se totodată consolidarea mobilității, pentru a fi preîntâmpinate fenomenele de incapacitate de ocupare a locurilor de muncă vacante în diverse state membre; |
| --- | --- |

85.

încurajează statele membre să susțină implicarea întreprinderilor mici și mijlocii în învățarea pe tot parcursul vieții, prin oferirea de stimulente pentru angajații și angajatorii respectivi, cu accent îndeosebi pe învățarea limbilor străine și pe noile tehnologii, ținând seama și de nevoile pieței forței de muncă, de vreme ce cea mai mare parte din forța de muncă din Europa este angajată în IMM-uri și astfel aceasta ar deveni mai competitivă, asigurându-se totodată consolidarea mobilității, pentru a fi preîntâmpinate fenomenele de incapacitate de ocupare a locurilor de muncă vacante în diverse state membre;

| 86. | consideră că trebuie găsită o mai bună sinergie între programele destinate să încurajeze libera circulație a studenților, a persoanelor care urmează o formare profesională și a stagiarilor și programele destinate în mod special stimulării liberei circulații a lucrătorilor; |
| --- | --- |

86.

consideră că trebuie găsită o mai bună sinergie între programele destinate să încurajeze libera circulație a studenților, a persoanelor care urmează o formare profesională și a stagiarilor și programele destinate în mod special stimulării liberei circulații a lucrătorilor;

| 87. | încurajează statele membre, cu asistență din partea Comisiei și a partenerilor sociali, să creeze structuri de sprijin al învățării limbilor străine, dar și al tradițiilor culturale ale statelor membre gazde pentru familiile lucrătorilor migranți, întrucât factorii în discuție constituie în continuare un impediment pentru mobilitatea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

87.

încurajează statele membre, cu asistență din partea Comisiei și a partenerilor sociali, să creeze structuri de sprijin al învățării limbilor străine, dar și al tradițiilor culturale ale statelor membre gazde pentru familiile lucrătorilor migranți, întrucât factorii în discuție constituie în continuare un impediment pentru mobilitatea cetățenilor europeni;

| 88. | este de părere că o cunoaștere insuficientă a limbilor străine (îndeosebi în cazul adulților) rămâne un obstacol important în calea mobilității forței de muncă și ar putea conduce la extinderea fenomenului muncii nedeclarate; invită statele membre să promoveze activ învățarea limbilor străine și să o extindă la toate formele de învățământ și îndeamnă Comisia să își continue eforturile în acest domeniu; |
| --- | --- |

88.

este de părere că o cunoaștere insuficientă a limbilor străine (îndeosebi în cazul adulților) rămâne un obstacol important în calea mobilității forței de muncă și ar putea conduce la extinderea fenomenului muncii nedeclarate; invită statele membre să promoveze activ învățarea limbilor străine și să o extindă la toate formele de învățământ și îndeamnă Comisia să își continue eforturile în acest domeniu;

*

* *

| 89. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

89.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 257, 19.10.1968, p. 2.

(2)  JO L 288, 18.10.1991, p. 32.

(3)  JO L 200, 7.6.2004, p. 1.

(4)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(5)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(6)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 14.

(7)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 23.

(8)  JO C 228, 22.9.2009, p. 14.

(9)  Studiul realizat de Eurfound, „Mobility in Europe - the way forward” (Mobilitatea în Europa - calea de urmat).

(10)  JO L 257, 19.10.1968, p. 2.

(11)  JO L 155, 18.6.2009, p. 17.

(12)  JO L 288, 18.10.1991, p. 32.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/46

---

Marți, 25 octombrie 2011Procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile

P7_TA(2011)0456

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile (2011/2085(INI))

2013/C 131 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 9, 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9, 49 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – pornind de la rezultatele procesului de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” (COM(2011)0020) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile (SEC(2011)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – pornind de la rezultatele procesului de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile” (COM(2011)0020) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile (SEC(2011)0102),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei referitoare la „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Către un Act privind piața unică” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Către un Act privind piața unică” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 10 martie 2011 privind o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 10 martie 2011 privind o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor – procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1),

| — | având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE privind serviciile (4),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0324/2011) |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0324/2011)

| A. | întrucât serviciile reprezintă în continuare numai aproximativ o cincime din comerțul interior total al UE, dar mai mult de două treimi din PIB-ul și din locurile de muncă din UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât serviciile reprezintă în continuare numai aproximativ o cincime din comerțul interior total al UE, dar mai mult de două treimi din PIB-ul și din locurile de muncă din UE;

| B. | întrucât activitățile reglementate de Directiva privind serviciile reprezintă 40 % din PIB-ul și din locurile de muncă din UE și, totodată, sunt una dintre cele mai importante surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă, neutilizate de către UE, întrucât vânzarea serviciilor pe piața internă întâmpină încă multe obstacole; |
| --- | --- |

B.

întrucât activitățile reglementate de Directiva privind serviciile reprezintă 40 % din PIB-ul și din locurile de muncă din UE și, totodată, sunt una dintre cele mai importante surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă, neutilizate de către UE, întrucât vânzarea serviciilor pe piața internă întâmpină încă multe obstacole;

| C. | întrucât serviciile reprezintă motorul economiilor statelor membre datorită creării de locuri de muncă, a creșterii și a inovației, și întrucât o piață unică a serviciilor funcțională și integrată este cu atât mai mult necesară în contextul crizei economice și financiare actuale, ca o condiție pentru redresare; |
| --- | --- |

C.

întrucât serviciile reprezintă motorul economiilor statelor membre datorită creării de locuri de muncă, a creșterii și a inovației, și întrucât o piață unică a serviciilor funcțională și integrată este cu atât mai mult necesară în contextul crizei economice și financiare actuale, ca o condiție pentru redresare;

| D. | întrucât Directiva privind serviciile reprezintă o pârghie pentru generarea creșterii în Uniunea Europeană și întrucât punerea sa în aplicare integrală și corectă este inclusă în cadrul Strategiei Europa 2020 și al Actului privind piața unică; |
| --- | --- |

D.

întrucât Directiva privind serviciile reprezintă o pârghie pentru generarea creșterii în Uniunea Europeană și întrucât punerea sa în aplicare integrală și corectă este inclusă în cadrul Strategiei Europa 2020 și al Actului privind piața unică;

| E. | întrucât deși transpunerea corectă și la timp a Directivei privind serviciile reprezintă o provocare pentru administrațiile statelor membre, aceasta este necesară, întrucât reprezintă, de asemenea, o bază solidă pentru dezvoltarea cooperării administrative între statele membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât deși transpunerea corectă și la timp a Directivei privind serviciile reprezintă o provocare pentru administrațiile statelor membre, aceasta este necesară, întrucât reprezintă, de asemenea, o bază solidă pentru dezvoltarea cooperării administrative între statele membre;

| F. | întrucât aproximativ 34 000 de cerințe au fost notificate Comisiei Europene în contextul procesului de examinare, |
| --- | --- |

F.

întrucât aproximativ 34 000 de cerințe au fost notificate Comisiei Europene în contextul procesului de examinare,

Introducere

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile și recunoaște munca deosebită depusă de Comisie și, mai ales, de administrațiile naționale ale statelor membre, inclusiv administrațiile locale și regionale; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei privind procesul de evaluare reciprocă prevăzut de Directiva privind serviciile și recunoaște munca deosebită depusă de Comisie și, mai ales, de administrațiile naționale ale statelor membre, inclusiv administrațiile locale și regionale;

| 2. | subliniază faptul că o piață unică a serviciilor funcțională este o condiție preliminară pentru generarea creșterii, a ocupării decente a forței de muncă și a inovației în Europa și pentru menținerea rolului competitiv pe care Europa îl joacă la nivel mondial; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că o piață unică a serviciilor funcțională este o condiție preliminară pentru generarea creșterii, a ocupării decente a forței de muncă și a inovației în Europa și pentru menținerea rolului competitiv pe care Europa îl joacă la nivel mondial;

| 3. | constată că potențialul pieței unice a serviciilor nu este utilizat pe deplin, întrucât numai o mică parte a IMM-urilor furnizează servicii transfrontaliere, mai ales din cauza restricțiilor de pe piață existente în statele membre; |
| --- | --- |

3.

constată că potențialul pieței unice a serviciilor nu este utilizat pe deplin, întrucât numai o mică parte a IMM-urilor furnizează servicii transfrontaliere, mai ales din cauza restricțiilor de pe piață existente în statele membre;

| 4. | consideră că prioritatea de prim ordin pentru crearea unui piețe unice a serviciilor o reprezintă punerea în aplicare integrală și completă a Directivei privind serviciile în toate statele membre și înființarea de ghișee unice pe deplin operaționale; |
| --- | --- |

4.

consideră că prioritatea de prim ordin pentru crearea unui piețe unice a serviciilor o reprezintă punerea în aplicare integrală și completă a Directivei privind serviciile în toate statele membre și înființarea de ghișee unice pe deplin operaționale;

| 5. | solicită, prin urmare, să se cerceteze dacă ghișeele unice ar putea oferi informații și în limba engleză pentru prestatorii și beneficiarii de servicii din alte state membre și dacă prestatorii de servicii și beneficiarii ar putea folosi o semnătură electronică; |
| --- | --- |

5.

solicită, prin urmare, să se cerceteze dacă ghișeele unice ar putea oferi informații și în limba engleză pentru prestatorii și beneficiarii de servicii din alte state membre și dacă prestatorii de servicii și beneficiarii ar putea folosi o semnătură electronică;

| 6. | subliniază faptul că exercițiul evaluării reciproce a permis evaluarea pieței interne a serviciilor ulterior punerii în aplicare a directivei, în special prin raportare la cerințele articolelor 9, 15 și 16; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că exercițiul evaluării reciproce a permis evaluarea pieței interne a serviciilor ulterior punerii în aplicare a directivei, în special prin raportare la cerințele articolelor 9, 15 și 16;

Experiențele privind procesul de evaluare reciprocă

| 7. | menționează caracterul vag al articolului 39 din directivă în privința stabilirii obiectivelor precise ale procesului de evaluare reciprocă; remarcă faptul că au existat diferite percepții și așteptări în rândul părților interesate, cu privire la scopurile și rezultatele acestuia; |
| --- | --- |

7.

menționează caracterul vag al articolului 39 din directivă în privința stabilirii obiectivelor precise ale procesului de evaluare reciprocă; remarcă faptul că au existat diferite percepții și așteptări în rândul părților interesate, cu privire la scopurile și rezultatele acestuia;

| 8. | atrage atenția asupra faptului că evaluarea reciprocă a fost organizată după expirarea termenului-limită de transpunere a dispozițiilor Directivei privind serviciile; subliniază că punerea în aplicare a Directivei privind serviciile nu ar trebui să fie confundată cu exercițiul evaluării reciproce; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra faptului că evaluarea reciprocă a fost organizată după expirarea termenului-limită de transpunere a dispozițiilor Directivei privind serviciile; subliniază că punerea în aplicare a Directivei privind serviciile nu ar trebui să fie confundată cu exercițiul evaluării reciproce;

| 9. | regretă întârzierile în punerea în aplicare a Directivei privind serviciile în anumite state membre și consideră că acestea au avut un impact asupra procesului de evaluare reciprocă; |
| --- | --- |

9.

regretă întârzierile în punerea în aplicare a Directivei privind serviciile în anumite state membre și consideră că acestea au avut un impact asupra procesului de evaluare reciprocă;

| 10. | consideră că, deși execuția la timp a procesului de evaluare reciprocă a fost o provocare, aceasta a ajutat la menținerea ritmului după punerea în aplicare a directivei; |
| --- | --- |

10.

consideră că, deși execuția la timp a procesului de evaluare reciprocă a fost o provocare, aceasta a ajutat la menținerea ritmului după punerea în aplicare a directivei;

| 11. | consideră că procesul de evaluare reciprocă s-a dovedit un exercițiu util prin aceea că a permis o mai bună înțelegere de către Comisie și statele membre a obstacolelor care subzistă și a situației din fiecare stat membru; menționează că procesul a dat posibilitatea statelor membre să primească feedback cu privire la opțiunile de politică ale acestora și a facilitat promovarea bunelor practici și o mai bună transparență a rezultatelor implementării; |
| --- | --- |

11.

consideră că procesul de evaluare reciprocă s-a dovedit un exercițiu util prin aceea că a permis o mai bună înțelegere de către Comisie și statele membre a obstacolelor care subzistă și a situației din fiecare stat membru; menționează că procesul a dat posibilitatea statelor membre să primească feedback cu privire la opțiunile de politică ale acestora și a facilitat promovarea bunelor practici și o mai bună transparență a rezultatelor implementării;

| 12. | invită statele membre și Comisia să deschidă un dialog privind obstacolele legitime și nelegitime; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre și Comisia să deschidă un dialog privind obstacolele legitime și nelegitime;

| 13. | consideră că procesul de evaluare reciprocă a fost esențial în clarificarea anumitor situații neclare care persistă în ceea ce privește prestarea de servicii atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier, cum ar fi recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale și obligațiile privind asigurarea impuse prestatorilor de servicii transfrontaliere; în cele din urmă, subliniază faptul că acest proces a contribuit la evaluarea gradului în care măsurile de punere în aplicare adoptate în fiecare stat membru respectă spiritul Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

13.

consideră că procesul de evaluare reciprocă a fost esențial în clarificarea anumitor situații neclare care persistă în ceea ce privește prestarea de servicii atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier, cum ar fi recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale și obligațiile privind asigurarea impuse prestatorilor de servicii transfrontaliere; în cele din urmă, subliniază faptul că acest proces a contribuit la evaluarea gradului în care măsurile de punere în aplicare adoptate în fiecare stat membru respectă spiritul Directivei privind serviciile;

| 14. | subliniază „discuțiile de grup” ca fiind elementul esențial al evaluării reciproce; salută spiritul cooperării și al încrederii reciproce care a predominat pe parcursul discuțiilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază „discuțiile de grup” ca fiind elementul esențial al evaluării reciproce; salută spiritul cooperării și al încrederii reciproce care a predominat pe parcursul discuțiilor;

| 15. | consideră că exercițiul evaluării reciproce a contribuit la dezvoltarea unui „spirit european” în rândul administrațiilor naționale și a permis administrațiilor statelor membre să se cunoască mai bine; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că experiența și cunoștințele dobândite în cadrul evaluării reciproce sunt menținute și utilizate pentru îmbunătățirea pieței unice a serviciilor; |
| --- | --- |

15.

consideră că exercițiul evaluării reciproce a contribuit la dezvoltarea unui „spirit european” în rândul administrațiilor naționale și a permis administrațiilor statelor membre să se cunoască mai bine; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că experiența și cunoștințele dobândite în cadrul evaluării reciproce sunt menținute și utilizate pentru îmbunătățirea pieței unice a serviciilor;

| 16. | remarcă faptul că implicarea părților interesate în procesul evaluării reciproce a fost limitată; recunoaște că un anumit grad de confidențialitate a fost o condiție importantă pentru a genera încredere reciprocă între statele membre; cu toate acestea, regretă faptul că părților interesate nu le-a fost furnizat cu regularitate un feedback privind desfășurarea procesului; |
| --- | --- |

16.

remarcă faptul că implicarea părților interesate în procesul evaluării reciproce a fost limitată; recunoaște că un anumit grad de confidențialitate a fost o condiție importantă pentru a genera încredere reciprocă între statele membre; cu toate acestea, regretă faptul că părților interesate nu le-a fost furnizat cu regularitate un feedback privind desfășurarea procesului;

| 17. | este conștient de costurile administrative legate de evaluarea reciprocă, în special în statele membre în care autoritățile administrative de la nivel regional au fost implicate în acest proces; |
| --- | --- |

17.

este conștient de costurile administrative legate de evaluarea reciprocă, în special în statele membre în care autoritățile administrative de la nivel regional au fost implicate în acest proces;

Rezultate și activități subsecvente pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne a serviciilor

| 18. | consideră că procesul de evaluare reciprocă din cadrul Directivei privind serviciile reprezintă un instrument important pentru identificarea viitoarelor inițiative menite să îmbunătățească funcționarea pieței interne a serviciilor; salută faptul că Comisia propune un set de acțiuni pentru a valorifica avântul dobândit pe parcursul etapelor de punere în aplicare și de evaluare reciprocă; |
| --- | --- |

18.

consideră că procesul de evaluare reciprocă din cadrul Directivei privind serviciile reprezintă un instrument important pentru identificarea viitoarelor inițiative menite să îmbunătățească funcționarea pieței interne a serviciilor; salută faptul că Comisia propune un set de acțiuni pentru a valorifica avântul dobândit pe parcursul etapelor de punere în aplicare și de evaluare reciprocă;

| 19. | îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul constant cu privire la progresele și rezultatele dialogului desfășurat cu statele membre cu privire la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile; invită Comisia să ia măsuri executorii suplimentare atunci când consideră necesar; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să informeze Parlamentul constant cu privire la progresele și rezultatele dialogului desfășurat cu statele membre cu privire la punerea în aplicare a Directivei privind serviciile; invită Comisia să ia măsuri executorii suplimentare atunci când consideră necesar;

| 20. | așteaptă cu interes evaluarea economică anunțată a punerii în aplicare a Directivei privind serviciile și a impactului acesteia asupra funcționării pieței serviciilor; speră ca această evaluare să permită măsurarea impactului real al directivei din punctul de vedere al activității economice și al ocupării forței de muncă; solicită Comisiei să asigure o transparență maximă în realizarea acestei evaluări și invită Comisia să prezinte Parlamentului constatările sale imediat ce acestea vor fi disponibile; |
| --- | --- |

20.

așteaptă cu interes evaluarea economică anunțată a punerii în aplicare a Directivei privind serviciile și a impactului acesteia asupra funcționării pieței serviciilor; speră ca această evaluare să permită măsurarea impactului real al directivei din punctul de vedere al activității economice și al ocupării forței de muncă; solicită Comisiei să asigure o transparență maximă în realizarea acestei evaluări și invită Comisia să prezinte Parlamentului constatările sale imediat ce acestea vor fi disponibile;

| 21. | salută inițiativa privind testul de performanță al pieței interne și speră că acest exercițiu va îmbunătăți în mod semnificativ înțelegerea practică a modului în care sunt aplicate și interacționează pe teren diferite acte legislative ale UE; consideră că exercițiul testului de performanță ar trebui să fie realizat ținând seama de perspectiva utilizatorilor pieței unice; |
| --- | --- |

21.

salută inițiativa privind testul de performanță al pieței interne și speră că acest exercițiu va îmbunătăți în mod semnificativ înțelegerea practică a modului în care sunt aplicate și interacționează pe teren diferite acte legislative ale UE; consideră că exercițiul testului de performanță ar trebui să fie realizat ținând seama de perspectiva utilizatorilor pieței unice;

| 22. | invită Comisia să implice îndeaproape Parlamentul European în inițiativa privind „testul de performanță”; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să implice îndeaproape Parlamentul European în inițiativa privind „testul de performanță”;

| 23. | solicită să fie eliminate obstacolele încă existente legate de reglementare, cum ar fi normele privind activitățile rezervate, obligațiile de asigurare, cerințele privind forma juridică și proprietatea asupra capitalului; solicită Comisiei să ia măsuri vizând cerințele nejustificate sau disproporționate, care ar trebui să fie eliminate pentru a putea garanta buna funcționare a pieței unice; |
| --- | --- |

23.

solicită să fie eliminate obstacolele încă existente legate de reglementare, cum ar fi normele privind activitățile rezervate, obligațiile de asigurare, cerințele privind forma juridică și proprietatea asupra capitalului; solicită Comisiei să ia măsuri vizând cerințele nejustificate sau disproporționate, care ar trebui să fie eliminate pentru a putea garanta buna funcționare a pieței unice;

| 24. | deplânge faptul că nu s-au luat la timp măsuri în domenii în care problemele erau demult cunoscute; |
| --- | --- |

24.

deplânge faptul că nu s-au luat la timp măsuri în domenii în care problemele erau demult cunoscute;

| 25. | regretă faptul că Comisia nu a stabilit criterii pentru a alege tipuri specifice de cerințe pentru acțiuni direcționate; invită Comisia să clarifice motivele pentru care celelalte tipuri de cerințe menționate la articolul 15 din Directiva privind serviciile, cum ar fi numărul minim de angajați, tarife fixe minime sau maxime, au fost considerate mai puțin importante decât cele subliniate în comunicarea acesteia; |
| --- | --- |

25.

regretă faptul că Comisia nu a stabilit criterii pentru a alege tipuri specifice de cerințe pentru acțiuni direcționate; invită Comisia să clarifice motivele pentru care celelalte tipuri de cerințe menționate la articolul 15 din Directiva privind serviciile, cum ar fi numărul minim de angajați, tarife fixe minime sau maxime, au fost considerate mai puțin importante decât cele subliniate în comunicarea acesteia;

| 26. | invită Comisia să colecteze și să prezinte date care să cuantifice impactul numeroaselor cerințe care subzistă și care, în cazul în care ar fi eliminate, ar îmbunătăți funcționarea pieței unice a serviciilor; invită Comisia să își ordoneze acțiunile specifice de eliminare a cerințelor a căror suprimare ar permite cel mai înalt nivel de valoare adăugată funcționării pieței unice a serviciilor, respectând pe deplin dispozițiile articolului 1 din Directiva privind serviciile; în plus, invită Comisia să își concentreze acțiunea asupra sectoarelor și profesiilor cu un potențial ridicat de creștere pentru furnizarea de servicii transfrontaliere; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să colecteze și să prezinte date care să cuantifice impactul numeroaselor cerințe care subzistă și care, în cazul în care ar fi eliminate, ar îmbunătăți funcționarea pieței unice a serviciilor; invită Comisia să își ordoneze acțiunile specifice de eliminare a cerințelor a căror suprimare ar permite cel mai înalt nivel de valoare adăugată funcționării pieței unice a serviciilor, respectând pe deplin dispozițiile articolului 1 din Directiva privind serviciile; în plus, invită Comisia să își concentreze acțiunea asupra sectoarelor și profesiilor cu un potențial ridicat de creștere pentru furnizarea de servicii transfrontaliere;

| 27. | îndeamnă Comisia să continue și să consolideze cooperarea cu fiecare stat membru, ca Directiva privind serviciile să fie transpusă corect în legislația națională și să fie pusă integral în aplicare în toate statele membre; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia să continue și să consolideze cooperarea cu fiecare stat membru, ca Directiva privind serviciile să fie transpusă corect în legislația națională și să fie pusă integral în aplicare în toate statele membre;

| 28. | consideră că numeroase bariere naționale continuă să existe, încetinind în special creșterea în domeniul serviciilor între întreprinderi; invită statele membre să se asigure că noile cerințe și cele care subzistă sunt nediscriminatorii, necesare și proporționate; invită Comisia să se implice mai activ împreună cu statele membre pentru a monitoriza îndeaproape și pentru a asigura notificarea corespunzătoare cu privire la măsurile legislative naționale relevante, referitoare la punerea în aplicare a articolului 15 din Directiva privind serviciile; |
| --- | --- |

28.

consideră că numeroase bariere naționale continuă să existe, încetinind în special creșterea în domeniul serviciilor între întreprinderi; invită statele membre să se asigure că noile cerințe și cele care subzistă sunt nediscriminatorii, necesare și proporționate; invită Comisia să se implice mai activ împreună cu statele membre pentru a monitoriza îndeaproape și pentru a asigura notificarea corespunzătoare cu privire la măsurile legislative naționale relevante, referitoare la punerea în aplicare a articolului 15 din Directiva privind serviciile;

| 29. | îndeamnă Comisia și statele membre să coopereze îndeaproape pentru aplicarea corectă în statele membre a clauzei libertății de a presta servicii, prevăzute la articolul 16 din Directiva privind serviciile; invită Comisia să realizeze o evaluare cuprinzătoare a situației actuale privind prestarea de servicii transfrontaliere în cadrul UE, inclusiv motivele care explică rata de creștere moderată din acest sector, precum și o prezentare detaliată a eficacității statelor membre în punerea în aplicare a prevederilor articolului 16 din Directiva privind serviciile; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă Comisia și statele membre să coopereze îndeaproape pentru aplicarea corectă în statele membre a clauzei libertății de a presta servicii, prevăzute la articolul 16 din Directiva privind serviciile; invită Comisia să realizeze o evaluare cuprinzătoare a situației actuale privind prestarea de servicii transfrontaliere în cadrul UE, inclusiv motivele care explică rata de creștere moderată din acest sector, precum și o prezentare detaliată a eficacității statelor membre în punerea în aplicare a prevederilor articolului 16 din Directiva privind serviciile;

| 30. | subliniază necesitatea de a asigura o punere în aplicare coerentă a diferitelor acte legislative de importanță majoră pentru activitățile privind serviciile; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea de a asigura o punere în aplicare coerentă a diferitelor acte legislative de importanță majoră pentru activitățile privind serviciile;

| 31. | îndeamnă statele membre să asigure o punere în aplicare completă și adecvată a dispozițiilor din Directiva privind serviciile care nu au fost incluse în procesul de evaluare reciprocă, cum ar fi ghișeele unice și invită Comisia să asigure o aplicare strictă a dispozițiilor relevante; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă statele membre să asigure o punere în aplicare completă și adecvată a dispozițiilor din Directiva privind serviciile care nu au fost incluse în procesul de evaluare reciprocă, cum ar fi ghișeele unice și invită Comisia să asigure o aplicare strictă a dispozițiilor relevante;

| 32. | invită Comisia să acorde atenția cuvenită verificării și evaluării periodice a funcționării ghișeelor unice din statele membre, care joacă un rol esențial în furnizarea informațiilor necesare către prestatorii de servicii într-o manieră actualizată și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să acorde atenția cuvenită verificării și evaluării periodice a funcționării ghișeelor unice din statele membre, care joacă un rol esențial în furnizarea informațiilor necesare către prestatorii de servicii într-o manieră actualizată și ușor de utilizat;

| 33. | subliniază rolul important pe care îl joacă mecanismele alternative de soluționare a litigiilor și instrumentele de soluționare a diferendelor, cum ar fi SOLVIT, în garantarea faptului că furnizorii de servicii, în special IMM-urile, pot beneficia pe deplin de drepturile ce le revin pe piața unică; salută anunțul Comisiei cu privire la faptul că va evalua eficacitatea acestor instrumente și va raporta cu privire la necesitatea unor noi inițiative specifice; |
| --- | --- |

33.

subliniază rolul important pe care îl joacă mecanismele alternative de soluționare a litigiilor și instrumentele de soluționare a diferendelor, cum ar fi SOLVIT, în garantarea faptului că furnizorii de servicii, în special IMM-urile, pot beneficia pe deplin de drepturile ce le revin pe piața unică; salută anunțul Comisiei cu privire la faptul că va evalua eficacitatea acestor instrumente și va raporta cu privire la necesitatea unor noi inițiative specifice;

| 34. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei, potrivit căruia furnizorii de servicii, dar și destinatarii acestora, ar trebui ajutați să își exercite drepturile și recomandă să se pornească de la instrumentele actuale, precum SOLVIT; |
| --- | --- |

34.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei, potrivit căruia furnizorii de servicii, dar și destinatarii acestora, ar trebui ajutați să își exercite drepturile și recomandă să se pornească de la instrumentele actuale, precum SOLVIT;

Procesul de evaluare reciprocă utilizat ca instrument

| 35. | își reiterează sprijinul pentru utilizarea evaluării reciproce în alte domenii de acțiune, acolo unde este cazul; consideră că evaluarea reciprocă s-a dovedit a fi inovatoare și utilă și ar trebui considerată drept un instrument de îmbunătățire a funcționării pieței unice; |
| --- | --- |

35.

își reiterează sprijinul pentru utilizarea evaluării reciproce în alte domenii de acțiune, acolo unde este cazul; consideră că evaluarea reciprocă s-a dovedit a fi inovatoare și utilă și ar trebui considerată drept un instrument de îmbunătățire a funcționării pieței unice;

| 36. | propune, așadar, o evaluare reciprocă „lejeră” și, după caz, utilizarea acesteia în vederea evaluării reciproce a politicilor din directivele de natură „orizontală” în cazul cărora statele membre au păstrat o marjă largă de apreciere, pentru ca astfel să se obțină o legislație mai omogenă și toleranță reciprocă între statele membre și să se evite fenomenul de „supralegiferare”; |
| --- | --- |

36.

propune, așadar, o evaluare reciprocă „lejeră” și, după caz, utilizarea acesteia în vederea evaluării reciproce a politicilor din directivele de natură „orizontală” în cazul cărora statele membre au păstrat o marjă largă de apreciere, pentru ca astfel să se obțină o legislație mai omogenă și toleranță reciprocă între statele membre și să se evite fenomenul de „supralegiferare”;

| 37. | recomandă ca evaluarea reciprocă să fie utilizată ca un „instrument flexibil”, de la caz la caz; sugerează ca acest instrument să fie propus în mod specific pentru anumite directive de natură „orizontală”, care necesită numeroase măsuri de transpunere și prevăd o marjă largă de apreciere pentru statele membre; în plus, sugerează o utilizare specifică a evaluării reciproce, prin care doar dispozițiile-cheie ale unei directive să facă obiectul procedurii; |
| --- | --- |

37.

recomandă ca evaluarea reciprocă să fie utilizată ca un „instrument flexibil”, de la caz la caz; sugerează ca acest instrument să fie propus în mod specific pentru anumite directive de natură „orizontală”, care necesită numeroase măsuri de transpunere și prevăd o marjă largă de apreciere pentru statele membre; în plus, sugerează o utilizare specifică a evaluării reciproce, prin care doar dispozițiile-cheie ale unei directive să facă obiectul procedurii;

| 38. | totuși, invită Comisia să definească în mod clar obiectivele și rezultatele evaluării reciproce înainte de a propune evaluarea reciprocă a altor directive pentru a asigura că procesul nu impune sarcini inutile autorităților de evaluare; |
| --- | --- |

38.

totuși, invită Comisia să definească în mod clar obiectivele și rezultatele evaluării reciproce înainte de a propune evaluarea reciprocă a altor directive pentru a asigura că procesul nu impune sarcini inutile autorităților de evaluare;

| 39. | apreciază că „discuțiile de grup” ar trebui să rămână elementul central al procesului de evaluare reciprocă; consideră că un număr limitat, dar bine orientat de experți participanți la discuțiile de grup aduce eficiență și creează condiții pentru obținerea de rezultate; consideră că evaluarea reciprocă ar trebui să fie dezvoltată în continuare ca o procedură pentru schimbul de bune practici și de experiențe în materie de elaborare a politicilor între statele membre și consideră că rolul Comisiei ar putea fi clarificat în ceea ce privește furnizarea de orientări și conducerea procesului, în special în timpul acestor discuții de grup; consideră că așteptările statelor membre și potențialul impact asupra pieței unice ar trebui să se reflecte întotdeauna în componența grupului; |
| --- | --- |

39.

apreciază că „discuțiile de grup” ar trebui să rămână elementul central al procesului de evaluare reciprocă; consideră că un număr limitat, dar bine orientat de experți participanți la discuțiile de grup aduce eficiență și creează condiții pentru obținerea de rezultate; consideră că evaluarea reciprocă ar trebui să fie dezvoltată în continuare ca o procedură pentru schimbul de bune practici și de experiențe în materie de elaborare a politicilor între statele membre și consideră că rolul Comisiei ar putea fi clarificat în ceea ce privește furnizarea de orientări și conducerea procesului, în special în timpul acestor discuții de grup; consideră că așteptările statelor membre și potențialul impact asupra pieței unice ar trebui să se reflecte întotdeauna în componența grupului;

| 40. | solicită Comisiei să sporească transparența prin informarea Parlamentului European cu privire la conținutul și progresul discuțiilor dintre statele membre și prin prezentarea cu regularitate de rapoarte pe parcursul diferitelor etape ale evaluării reciproce pentru ca toate părțile interesate să primească informații actualizate; invită Comisia să facă publice principalele concluzii ale reuniunilor de grup și ale ședințelor plenare; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să sporească transparența prin informarea Parlamentului European cu privire la conținutul și progresul discuțiilor dintre statele membre și prin prezentarea cu regularitate de rapoarte pe parcursul diferitelor etape ale evaluării reciproce pentru ca toate părțile interesate să primească informații actualizate; invită Comisia să facă publice principalele concluzii ale reuniunilor de grup și ale ședințelor plenare;

| 41. | atrage atenția că tabelele de corespondență și evaluarea reciprocă au scopuri diferite și, prin urmare, ar trebui să fie privite ca instrumente de politică separate, și nu interșanjabile și că tabelele de corespondență sunt, așadar, indispensabile pentru transpunerea legislației europene; |
| --- | --- |

41.

atrage atenția că tabelele de corespondență și evaluarea reciprocă au scopuri diferite și, prin urmare, ar trebui să fie privite ca instrumente de politică separate, și nu interșanjabile și că tabelele de corespondență sunt, așadar, indispensabile pentru transpunerea legislației europene;

*

* *

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(2)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0144.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0051.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/51

---

Marți, 25 octombrie 2011Guvernanța economică globală

P7_TA(2011)0457

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la guvernanța economică globală (2011/2011(INI))

2013/C 131 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile și acordurile convenite la summiturile G20 de la Londra, Pittsburgh, Toronto și Seul, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile și acordurile convenite la summiturile G20 de la Londra, Pittsburgh, Toronto și Seul,

| — | având în vedere raportul Inițiativei Palais-Royal, “Reforma sistemului monetar: o abordare bazată pe cooperare pentru secolul XXI”, publicat la 8 februarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Inițiativei Palais-Royal, “Reforma sistemului monetar: o abordare bazată pe cooperare pentru secolul XXI”, publicat la 8 februarie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 privind îmbunătățirea guvernanței economice și a cadrului de stabilitate al Uniunii, în special în zona euro (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 privind îmbunătățirea guvernanței economice și a cadrului de stabilitate al Uniunii, în special în zona euro (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global: rolul său în cadrul organizațiilor multilaterale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global: rolul său în cadrul organizațiilor multilaterale (2),

| — | având în vedere activitatea continuă și pertinentă a Dialogului transatlantic al legislatorilor (DTL) și a Dialogului comercial transatlantic (DCT), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea continuă și pertinentă a Dialogului transatlantic al legislatorilor (DTL) și a Dialogului comercial transatlantic (DCT),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0323/2011),

| A. | întrucât dezvoltarea economiei mondiale în ultimele decenii a condus, în general, la o creștere economică tot mai intensă și la prosperitate care, deși inegal distribuite, au însemnat pentru milioane de persoane îmbunătățirea condițiilor de viață și depășirea pragului de sărăcie; cu toate acestea, numărul persoanelor care trăiesc în continuare în condiții de sărăcie, fără a întrevedea posibilitatea unei îmbunătățiri, este inacceptabil de mare; întrucât este necesar să fie reduse inegalitățile sociale și economice apărute atât între țări, precum și în interiorul acestora; întrucât lupta împotriva sărăciei în Europa trebuie să reprezinte una dintre prioritățile de vârf ale strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât dezvoltarea economiei mondiale în ultimele decenii a condus, în general, la o creștere economică tot mai intensă și la prosperitate care, deși inegal distribuite, au însemnat pentru milioane de persoane îmbunătățirea condițiilor de viață și depășirea pragului de sărăcie; cu toate acestea, numărul persoanelor care trăiesc în continuare în condiții de sărăcie, fără a întrevedea posibilitatea unei îmbunătățiri, este inacceptabil de mare; întrucât este necesar să fie reduse inegalitățile sociale și economice apărute atât între țări, precum și în interiorul acestora; întrucât lupta împotriva sărăciei în Europa trebuie să reprezinte una dintre prioritățile de vârf ale strategiei UE 2020;

| B. | întrucât SUA și Europa continuă să se confrunte cu cele mai grave efecte ale celei mari recesiuni economice internaționale de la Marea Depresiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât SUA și Europa continuă să se confrunte cu cele mai grave efecte ale celei mari recesiuni economice internaționale de la Marea Depresiune;

| C. | întrucât dezvoltarea economiei mondiale din ultimele decenii a cunoscut dezechilibre nesustenabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezvoltarea economiei mondiale din ultimele decenii a cunoscut dezechilibre nesustenabile;

| D. | întrucât o guvernanță economică globală eficientă ar permite minimizarea impacturilor negative și corectarea efectelor dăunătoare ale globalizării, cum ar fi adâncirea inegalităților sau distrugerea mediului; |
| --- | --- |

D.

întrucât o guvernanță economică globală eficientă ar permite minimizarea impacturilor negative și corectarea efectelor dăunătoare ale globalizării, cum ar fi adâncirea inegalităților sau distrugerea mediului;

| E. | întrucât apariția unor noi actori majori în economia mondială, atât la nivelul comerțului internațional, cât și la nivelul creșterii economice, în special China și India, a avut un impact profund și a schimbat cadrul economic în mod fundamental, făcând necesare reforme în domeniul comerțului și rate de schimb convertibile; |
| --- | --- |

E.

întrucât apariția unor noi actori majori în economia mondială, atât la nivelul comerțului internațional, cât și la nivelul creșterii economice, în special China și India, a avut un impact profund și a schimbat cadrul economic în mod fundamental, făcând necesare reforme în domeniul comerțului și rate de schimb convertibile;

| F. | întrucât dezechilibrele din prezent sunt în continuare cauzate în principal de o competitivitate insuficientă și de lipsa unor economii private și publice în țările cu deficit și de economii ridicate însoțite de lipsa cererii în țările cu excedent, iar magnitudinea lor a crescut în prezent și întrucât, având în vedere gradul înalt de globalizare și dimensiunea fluxurilor de capital, aceste dezechilibre creează noi provocări pentru guvernanța globală și pun la încercare rezistența mecanismelor instituționale în vigoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât dezechilibrele din prezent sunt în continuare cauzate în principal de o competitivitate insuficientă și de lipsa unor economii private și publice în țările cu deficit și de economii ridicate însoțite de lipsa cererii în țările cu excedent, iar magnitudinea lor a crescut în prezent și întrucât, având în vedere gradul înalt de globalizare și dimensiunea fluxurilor de capital, aceste dezechilibre creează noi provocări pentru guvernanța globală și pun la încercare rezistența mecanismelor instituționale în vigoare;

| G. | întrucât, pentru reechilibrarea economiei mondiale, este necesar să se aplice o strategie cu două componente distincte: creșterea competitivității și introducerea unor reforme cu o sferă largă de aplicare, care să sprijine creșterea în țările cu deficit și deschiderea piețelor și politica monetară solidă în țările cu excedent; |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru reechilibrarea economiei mondiale, este necesar să se aplice o strategie cu două componente distincte: creșterea competitivității și introducerea unor reforme cu o sferă largă de aplicare, care să sprijine creșterea în țările cu deficit și deschiderea piețelor și politica monetară solidă în țările cu excedent;

| H. | întrucât primul deceniu de funcționare a UEM a demonstrat că o politică bugetară responsabilă reprezintă una dintre condițiile sine qua non pentru minimizarea impactului șocurilor economice și financiare mondiale; |
| --- | --- |

H.

întrucât primul deceniu de funcționare a UEM a demonstrat că o politică bugetară responsabilă reprezintă una dintre condițiile sine qua non pentru minimizarea impactului șocurilor economice și financiare mondiale;

| I. | întrucât există mai multe organizații internaționale cu rolul de a reglementa economia mondială, cum ar fi FMI, Banca Mondială, OMC, UNCTAD și IFC, alături de forurile interguvernamentale ale G7 și G20, dintre care FMI și G20 sunt cele mai eficiente, deși ambele necesită încă îmbunătățiri; |
| --- | --- |

I.

întrucât există mai multe organizații internaționale cu rolul de a reglementa economia mondială, cum ar fi FMI, Banca Mondială, OMC, UNCTAD și IFC, alături de forurile interguvernamentale ale G7 și G20, dintre care FMI și G20 sunt cele mai eficiente, deși ambele necesită încă îmbunătățiri;

| J. | întrucât pentru piețele globale sunt necesare norme globale; |
| --- | --- |

J.

întrucât pentru piețele globale sunt necesare norme globale;

| K. | întrucât regimul monetar predominant a dus la acumularea substanțială de rezerve valutare, în special de dolari americani, în anumite țări cu excedent, ceea ce a crescut, la rândul său, oferta de capital în țările cu deficit și a exercitat o presiune în sensul scăderii ratelor dobânzii, contribuind la stimularea bulei speculative privind prețurile activelor care a jucat un rol central în cadrul ultimei crize financiare; |
| --- | --- |

K.

întrucât regimul monetar predominant a dus la acumularea substanțială de rezerve valutare, în special de dolari americani, în anumite țări cu excedent, ceea ce a crescut, la rândul său, oferta de capital în țările cu deficit și a exercitat o presiune în sensul scăderii ratelor dobânzii, contribuind la stimularea bulei speculative privind prețurile activelor care a jucat un rol central în cadrul ultimei crize financiare;

| L. | întrucât criza economică mondială care a început în sectorul financiar a generat un nivel ridicat de îndatorare în unele țări care sunt actori economici principali, inclusiv SUA, Japonia și UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât criza economică mondială care a început în sectorul financiar a generat un nivel ridicat de îndatorare în unele țări care sunt actori economici principali, inclusiv SUA, Japonia și UE;

| M. | întrucât G20 a convenit în declarația sa finală de la Pittsburgh asupra unui Cadru pentru o creștere puternică, durabilă și echilibrată, necesar de urgență pentru o nouă abordare multilaterală, ca răspuns la criză; |
| --- | --- |

M.

întrucât G20 a convenit în declarația sa finală de la Pittsburgh asupra unui Cadru pentru o creștere puternică, durabilă și echilibrată, necesar de urgență pentru o nouă abordare multilaterală, ca răspuns la criză;

| N. | întrucât s-a recunoscut la nivel mondial rolul pe care unele sectoare ale industriei financiare l-au jucat în provocarea crizei financiare mondial, punând în evidență deficiențe ale cadrului de reglementare în domeniul financiar, precum și în adâncirea datoriei suverane la nivel internațional; s-a format astfel o părere unanimă conform căreia responsabilitatea și transparența sectorului financiar trebuie să crească, iar acest lucru include asumarea unei părți corespunzătoare a costurilor cauzate de criză; |
| --- | --- |

N.

întrucât s-a recunoscut la nivel mondial rolul pe care unele sectoare ale industriei financiare l-au jucat în provocarea crizei financiare mondial, punând în evidență deficiențe ale cadrului de reglementare în domeniul financiar, precum și în adâncirea datoriei suverane la nivel internațional; s-a format astfel o părere unanimă conform căreia responsabilitatea și transparența sectorului financiar trebuie să crească, iar acest lucru include asumarea unei părți corespunzătoare a costurilor cauzate de criză;

| O. | întrucât mult-discutatele dezechilibre de cont curent sunt rezultatul unor dezechilibre structurale subiacente în economiile naționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât mult-discutatele dezechilibre de cont curent sunt rezultatul unor dezechilibre structurale subiacente în economiile naționale;

| P. | întrucât lipsa unei reglementări și supravegheri coordonate și eficiente ale sistemului financiar mondial au determinat apariția unor deficiențe ale sectorului financiar care au exacerbat, în consecință, vulnerabilitățile economiei mondiale; |
| --- | --- |

P.

întrucât lipsa unei reglementări și supravegheri coordonate și eficiente ale sistemului financiar mondial au determinat apariția unor deficiențe ale sectorului financiar care au exacerbat, în consecință, vulnerabilitățile economiei mondiale;

| Q. | întrucât rolul sporit și importanța G20 ca forum de discuții politice informale la cel mai înalt nivel mondial sunt apreciate; întrucât G20, ca instituție, nu dispune de un temei juridic și nici de un secretariat permanent și are o structură de conducere slabă în special în raport cu alte instituții internaționale, precum FMI și OMC; |
| --- | --- |

Q.

întrucât rolul sporit și importanța G20 ca forum de discuții politice informale la cel mai înalt nivel mondial sunt apreciate; întrucât G20, ca instituție, nu dispune de un temei juridic și nici de un secretariat permanent și are o structură de conducere slabă în special în raport cu alte instituții internaționale, precum FMI și OMC;

| R. | întrucât actualul sistem monetar internațional a permis mai multor țări să urmeze strategii de devalorizare competitivă, care, împreună cu operațiunile speculative în creștere derulate pe piețele valutare de participanții la piață puternici, au contribuit foarte mult la excesul de volatilitate a cursului de schimb și au generat riscuri semnificative pentru piețele valutare, precum și pentru comerțul internațional; |
| --- | --- |

R.

întrucât actualul sistem monetar internațional a permis mai multor țări să urmeze strategii de devalorizare competitivă, care, împreună cu operațiunile speculative în creștere derulate pe piețele valutare de participanții la piață puternici, au contribuit foarte mult la excesul de volatilitate a cursului de schimb și au generat riscuri semnificative pentru piețele valutare, precum și pentru comerțul internațional;

| S. | întrucât UE nu este considerată un actor puternic în reformularea sistemului monetar și financiar internațional, din cauza lipsei unei poziții unanime și din cauza fragmentării reprezentării sale externe în afacerile economice internaționale; |
| --- | --- |

S.

întrucât UE nu este considerată un actor puternic în reformularea sistemului monetar și financiar internațional, din cauza lipsei unei poziții unanime și din cauza fragmentării reprezentării sale externe în afacerile economice internaționale;

| T. | întrucât este esențial să se asigure că sistemele economice și financiare nu afectează economia reală; |
| --- | --- |

T.

întrucât este esențial să se asigure că sistemele economice și financiare nu afectează economia reală;

| U. | întrucât, în conformitate cu recomandările G20, Fondului Monetar Internațional i s-au conferit competențe consolidate de control și de supraveghere a sistemului financiar mondial, resursele sale financiare au fost sporite și o reformă profundă a structurii sale de guvernare este în curs; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în conformitate cu recomandările G20, Fondului Monetar Internațional i s-au conferit competențe consolidate de control și de supraveghere a sistemului financiar mondial, resursele sale financiare au fost sporite și o reformă profundă a structurii sale de guvernare este în curs;

| V. | întrucât piețele financiare au evoluat în ultimele decenii, astfel încât funcționează la nivel mondial prin intermediul proceselor și rețelelor IT și întrucât standardizarea datelor a rămas în urmă, împiedicând concentrarea, analizarea și prelucrarea datelor existente la nivelul pieței (și uneori chiar la nivelul întreprinderilor individuale) și reducând transparența tranzacțiilor financiare; |
| --- | --- |

V.

întrucât piețele financiare au evoluat în ultimele decenii, astfel încât funcționează la nivel mondial prin intermediul proceselor și rețelelor IT și întrucât standardizarea datelor a rămas în urmă, împiedicând concentrarea, analizarea și prelucrarea datelor existente la nivelul pieței (și uneori chiar la nivelul întreprinderilor individuale) și reducând transparența tranzacțiilor financiare;

Recomandări politice în vederea abordării guvernanței economice globale

| 1. | subliniază că dezechilibrele pe plan mondial reprezintă o posibilă amenințare la adresa stabilității financiare și macroeconomice în economiile principale, în special când sunt excesive, și pot avea repercusiuni asupra altor economii; ținând seama de acest lucru, relevă că dezechilibrele din cadrul economiei naționale apărute în urma unor asimetrii structurale și a lipsei de competitivitate ar trebui abordate atât de țările cu deficit, cât și de cele cu excedent, întrucât acestea ar putea constitui sursa unor probleme fundamentale; |
| --- | --- |

1.

subliniază că dezechilibrele pe plan mondial reprezintă o posibilă amenințare la adresa stabilității financiare și macroeconomice în economiile principale, în special când sunt excesive, și pot avea repercusiuni asupra altor economii; ținând seama de acest lucru, relevă că dezechilibrele din cadrul economiei naționale apărute în urma unor asimetrii structurale și a lipsei de competitivitate ar trebui abordate atât de țările cu deficit, cât și de cele cu excedent, întrucât acestea ar putea constitui sursa unor probleme fundamentale;

| 2. | subliniază faptul că prin criza financiară și economică s-a demonstrat că afluxul de capital ca urmare a dezechilibrelor globale ar trebui să fie însoțit de o politică monetară responsabilă și de o reglementare și supraveghere financiară solidă; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că prin criza financiară și economică s-a demonstrat că afluxul de capital ca urmare a dezechilibrelor globale ar trebui să fie însoțit de o politică monetară responsabilă și de o reglementare și supraveghere financiară solidă;

| 3. | recunoaște că este necesar ca factorii de decizie din întreaga lume să continue să găsească soluții pentru reformarea guvernanței economice globale pentru a contribui la reechilibrarea economiei mondiale și la evitarea unei alte recesiuni; evidențiază faptul că reforma guvernanței globale trebuie să asigure că piețele sunt incluse într-un cadru instituțional cuprinzător pentru ca acestea să funcționeze corespunzător; consideră, în plus, că unul dintre obiectivele prioritare ale guvernanței economice globale trebuie să fie crearea unui mediu propice pentru investițiile pe termen lung; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că este necesar ca factorii de decizie din întreaga lume să continue să găsească soluții pentru reformarea guvernanței economice globale pentru a contribui la reechilibrarea economiei mondiale și la evitarea unei alte recesiuni; evidențiază faptul că reforma guvernanței globale trebuie să asigure că piețele sunt incluse într-un cadru instituțional cuprinzător pentru ca acestea să funcționeze corespunzător; consideră, în plus, că unul dintre obiectivele prioritare ale guvernanței economice globale trebuie să fie crearea unui mediu propice pentru investițiile pe termen lung;

| 4. | subliniază importanța unor politici monetare responsabile; îndeamnă băncile centrale ale economiilor majore să analizeze externalitățile negative potențiale, cum ar fi bulele speculative, dinamica operațiunilor speculative de tip „carry-trade” și destabilizarea financiară în unele țări, la implementarea măsurilor convenționale și neconvenționale; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța unor politici monetare responsabile; îndeamnă băncile centrale ale economiilor majore să analizeze externalitățile negative potențiale, cum ar fi bulele speculative, dinamica operațiunilor speculative de tip „carry-trade” și destabilizarea financiară în unele țări, la implementarea măsurilor convenționale și neconvenționale;

| 5. | este conștient de faptul că, până la urmă, încrederea în soliditatea economiei subiacente și profunzimea, transparența, sofisticarea și stabilitatea piețelor sale financiare sunt principalii factori determinanți pentru păstrarea valutelor ca rezerve de către băncile centrale ale țărilor terțe; subliniază, în acest sens, că orice monedă care încearcă să devină parte a pachetului de drepturi speciale de tragere al FMI trebuie să fie perfect convertibilă și recunoaște faptul că compoziția pachetului de drepturi speciale de tragere al FMI (DST) ar trebui să reflecte relativa importanță a valutelor în cadrul sistemelor comerciale și financiare mondiale; |
| --- | --- |

5.

este conștient de faptul că, până la urmă, încrederea în soliditatea economiei subiacente și profunzimea, transparența, sofisticarea și stabilitatea piețelor sale financiare sunt principalii factori determinanți pentru păstrarea valutelor ca rezerve de către băncile centrale ale țărilor terțe; subliniază, în acest sens, că orice monedă care încearcă să devină parte a pachetului de drepturi speciale de tragere al FMI trebuie să fie perfect convertibilă și recunoaște faptul că compoziția pachetului de drepturi speciale de tragere al FMI (DST) ar trebui să reflecte relativa importanță a valutelor în cadrul sistemelor comerciale și financiare mondiale;

| 6. | consideră că cursurile de schimb ar trebui să reflecte fundamentele pieței subiacente pentru a spori nivelul de deschidere și flexibilitate și pentru a facilita ajustările economice și, prin urmare, nu ar trebui să fie gestionate sau manipulate de autoritățile naționale monetare; |
| --- | --- |

6.

consideră că cursurile de schimb ar trebui să reflecte fundamentele pieței subiacente pentru a spori nivelul de deschidere și flexibilitate și pentru a facilita ajustările economice și, prin urmare, nu ar trebui să fie gestionate sau manipulate de autoritățile naționale monetare;

| 7. | îndeamnă membrii FMI să respecte statutul organizației, în special angajamentul de a se abține de la manipularea ratei de schimb, precum și dispozițiile relevante ale Acordurilor GATT și OMC; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă membrii FMI să respecte statutul organizației, în special angajamentul de a se abține de la manipularea ratei de schimb, precum și dispozițiile relevante ale Acordurilor GATT și OMC;

| 8. | îndeamnă să se reanalizeze utilizarea „drepturilor speciale de tragere” (DST), ca posibil înlocuitor pentru dolar ca monedă de rezervă la nivel mondial, ceea ce ar putea contribui la stabilizarea sistemului financiar global; solicită FMI să analizeze posibilitatea unei alocări suplimentare și a unei utilizări mai largi a drepturilor speciale de tragere (DST), în special în scopul stabilirii unui nou sistem multilateral al cursului de schimb; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă să se reanalizeze utilizarea „drepturilor speciale de tragere” (DST), ca posibil înlocuitor pentru dolar ca monedă de rezervă la nivel mondial, ceea ce ar putea contribui la stabilizarea sistemului financiar global; solicită FMI să analizeze posibilitatea unei alocări suplimentare și a unei utilizări mai largi a drepturilor speciale de tragere (DST), în special în scopul stabilirii unui nou sistem multilateral al cursului de schimb;

| 9. | sprijină activitatea și angajamentele statelor G20 în vederea punerii în aplicare treptate, pe termen mediu, a unor planuri de consolidare fiscală favorabile creșterii economice, sprijinind în același timp cererea internă, determinată în funcție de condițiile specifice din fiecare țară, urmărind politici monetare adecvate, sporind flexibilitatea ratei de schimb pentru a reflecta mai bine fundamentele economice subiacente și aplicând reforme structurale pentru a stimula crearea de locuri de muncă și a contribui la reechilibrarea mondială; |
| --- | --- |

9.

sprijină activitatea și angajamentele statelor G20 în vederea punerii în aplicare treptate, pe termen mediu, a unor planuri de consolidare fiscală favorabile creșterii economice, sprijinind în același timp cererea internă, determinată în funcție de condițiile specifice din fiecare țară, urmărind politici monetare adecvate, sporind flexibilitatea ratei de schimb pentru a reflecta mai bine fundamentele economice subiacente și aplicând reforme structurale pentru a stimula crearea de locuri de muncă și a contribui la reechilibrarea mondială;

| 10. | cu toate acestea, constată cu îngrijorare că discuțiile la nivelul G20 cu privire la corectarea dezechilibrelor mondiale au fost până în prezent foarte restrânse; |
| --- | --- |

10.

cu toate acestea, constată cu îngrijorare că discuțiile la nivelul G20 cu privire la corectarea dezechilibrelor mondiale au fost până în prezent foarte restrânse;

| 11. | îndeamnă Organizația Mondială a Comerțului (OMC) să preia un rol activ în identificarea și abordarea posibilelor dezechilibre comerciale din cadrul serviciilor financiare, cauzate de diferite regimuri de reglementare; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Organizația Mondială a Comerțului (OMC) să preia un rol activ în identificarea și abordarea posibilelor dezechilibre comerciale din cadrul serviciilor financiare, cauzate de diferite regimuri de reglementare;

| 12. | solicită Comisiei să conceapă un mecanism cuprinzător, în mare parte bazat pe reglementările OMC și solid interconectat cu acestea, prin care să se prevină folosirea comerțului ca instrument de politică externă într-un mod contrar valorilor democratice recunoscute pe plan internațional, așa cum reies ele din Carta Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să conceapă un mecanism cuprinzător, în mare parte bazat pe reglementările OMC și solid interconectat cu acestea, prin care să se prevină folosirea comerțului ca instrument de politică externă într-un mod contrar valorilor democratice recunoscute pe plan internațional, așa cum reies ele din Carta Națiunilor Unite;

| 13. | solicită Comisiei ca, la următoarea reuniune UE-SUA a Consiliului Economic Transatlantic (CET), să ridice problema cooperării reciproce în materie de supraveghere a instrumentelor derivate pe bază de mărfuri, în conformitate cu reglementările actuale privind transparența și abuzurile pe piață; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei ca, la următoarea reuniune UE-SUA a Consiliului Economic Transatlantic (CET), să ridice problema cooperării reciproce în materie de supraveghere a instrumentelor derivate pe bază de mărfuri, în conformitate cu reglementările actuale privind transparența și abuzurile pe piață;

| 14. | invită UE să implementeze declarațiile summiturilor G8/G20, în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili și pentru agricultură, ținând seama de liniile directoare ale OCDE din acest domeniu, precum și în ceea ce privește volatilitatea prețurilor la produsele alimentare și piețele de mărfuri; |
| --- | --- |

14.

invită UE să implementeze declarațiile summiturilor G8/G20, în special în ceea ce privește subvențiile pentru combustibilii fosili și pentru agricultură, ținând seama de liniile directoare ale OCDE din acest domeniu, precum și în ceea ce privește volatilitatea prețurilor la produsele alimentare și piețele de mărfuri;

| 15. | solicită Comisiei să își revizuiască strategia comercială în ceea ce privește consolidarea comerțului sud-sud și a comerțului intraregional în alte părți ale lumii, pentru a reduce vulnerabilitatea ce caracterizează multe economii mici și pentru a contribui la dezvoltarea unor parteneri economici puternici în viitor; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să își revizuiască strategia comercială în ceea ce privește consolidarea comerțului sud-sud și a comerțului intraregional în alte părți ale lumii, pentru a reduce vulnerabilitatea ce caracterizează multe economii mici și pentru a contribui la dezvoltarea unor parteneri economici puternici în viitor;

| 16. | sprijină stabilirea unui calendar pentru un plan de acțiune care să implementeze Cadrul G20 pentru o creștere solidă, durabilă și echilibrată; |
| --- | --- |

16.

sprijină stabilirea unui calendar pentru un plan de acțiune care să implementeze Cadrul G20 pentru o creștere solidă, durabilă și echilibrată;

| 17. | salută toate inițiativele pentru intensificarea dezbaterilor și a cooperării cu privire la provocările comune de la nivel mondial, dar constată că multe dintre forurile actuale, cum ar fi G20, oferă doar un cadru de dezbateri cu caracter informal, fără o bază juridică sau atributele unei organizații internaționale în procesele lor decizionale și în implementarea și în supravegherea deciziilor lor, rămânând astfel structuri de conducere fără putere; |
| --- | --- |

17.

salută toate inițiativele pentru intensificarea dezbaterilor și a cooperării cu privire la provocările comune de la nivel mondial, dar constată că multe dintre forurile actuale, cum ar fi G20, oferă doar un cadru de dezbateri cu caracter informal, fără o bază juridică sau atributele unei organizații internaționale în procesele lor decizionale și în implementarea și în supravegherea deciziilor lor, rămânând astfel structuri de conducere fără putere;

| 18. | observă că luarea de decizii bazată pe consens, caracteristică pentru multe dintre organizațiile de cooperare de la nivel mondial, nu încurajează luarea unor decizii curajoase și conduce adesea la acorduri neclare fără caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; îndeamnă forumul mondial să ia drept model atitudinea UE de renunțare la dependența exclusivă de unanimitate; |
| --- | --- |

18.

observă că luarea de decizii bazată pe consens, caracteristică pentru multe dintre organizațiile de cooperare de la nivel mondial, nu încurajează luarea unor decizii curajoase și conduce adesea la acorduri neclare fără caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; îndeamnă forumul mondial să ia drept model atitudinea UE de renunțare la dependența exclusivă de unanimitate;

| 19. | consideră că angajamentele asumate în cadrul G20 trebuie să fie mai concrete și că progresele trebuie monitorizate de un organism independent, mai formal și mai incluziv, care să aibă un statut și un secretariat, cum ar fi FMI; |
| --- | --- |

19.

consideră că angajamentele asumate în cadrul G20 trebuie să fie mai concrete și că progresele trebuie monitorizate de un organism independent, mai formal și mai incluziv, care să aibă un statut și un secretariat, cum ar fi FMI;

| 20. | salută măsurile convenite în cadrul summitului miniștrilor de finanțe ai G20, care a avut loc la Paris la 19 februarie 2011, pentru măsurarea dezechilibrelor cu ajutorul unui set de indicatori; subliniază că indicatorii respectivi ar trebui să se refere la dezechilibrele interne, cum ar fi datoria și deficitele publice sau datoria și economiile private, precum și la dezechilibrele externe rezultate în urma schimburilor comerciale și a fluxurilor și transferurilor investiționale; |
| --- | --- |

20.

salută măsurile convenite în cadrul summitului miniștrilor de finanțe ai G20, care a avut loc la Paris la 19 februarie 2011, pentru măsurarea dezechilibrelor cu ajutorul unui set de indicatori; subliniază că indicatorii respectivi ar trebui să se refere la dezechilibrele interne, cum ar fi datoria și deficitele publice sau datoria și economiile private, precum și la dezechilibrele externe rezultate în urma schimburilor comerciale și a fluxurilor și transferurilor investiționale;

| 21. | solicită G20 să desfășoare în mod regulat un proces de evaluare reciprocă pe baza unui cadru al G20 și a indicatorilor sus-menționați, cu scopul de a oferi opțiuni de politică care vor duce la o creștere puternică, durabilă și echilibrată; |
| --- | --- |

21.

solicită G20 să desfășoare în mod regulat un proces de evaluare reciprocă pe baza unui cadru al G20 și a indicatorilor sus-menționați, cu scopul de a oferi opțiuni de politică care vor duce la o creștere puternică, durabilă și echilibrată;

| 22. | subliniază că actorii financiari acționează la nivel global și consideră că, pe viitor, trebuie să se abordeze problema lacunelor în materie de coordonare a reglementării financiare pentru a evita ca unii actori financiari să profite de arbitrajul reglementar; |
| --- | --- |

22.

subliniază că actorii financiari acționează la nivel global și consideră că, pe viitor, trebuie să se abordeze problema lacunelor în materie de coordonare a reglementării financiare pentru a evita ca unii actori financiari să profite de arbitrajul reglementar;

Reforma sistemului monetar și financiar internațional și a instituțiilor sale

| 23. | subliniază că Uniunea Europeană trebuie să joace un rol conducător în reforma economică globală pentru a face instituțiile internaționale mai legitime, transparente și responsabile și că, într-o măsură tot mai mare, Uniunea Europeană ar trebui să participe ca parte unică în cadrul afacerilor economice internaționale; |
| --- | --- |

23.

subliniază că Uniunea Europeană trebuie să joace un rol conducător în reforma economică globală pentru a face instituțiile internaționale mai legitime, transparente și responsabile și că, într-o măsură tot mai mare, Uniunea Europeană ar trebui să participe ca parte unică în cadrul afacerilor economice internaționale;

| 24. | solicită ca UE să aibă un reprezentant unic în cadrul FMI și al Băncii Mondiale; solicită un FMI mai democratic, care implică alegerea deschisă și bazată pe merite a directorului său executiv și o sporire substanțială a drepturilor de vot pentru națiunile în curs de dezvoltare și de tranziție; |
| --- | --- |

24.

solicită ca UE să aibă un reprezentant unic în cadrul FMI și al Băncii Mondiale; solicită un FMI mai democratic, care implică alegerea deschisă și bazată pe merite a directorului său executiv și o sporire substanțială a drepturilor de vot pentru națiunile în curs de dezvoltare și de tranziție;

| 25. | consideră că guvernanța economică globală trebuie să fie suficient de evolutivă, flexibilă și pragmatică pentru a determina măsurile cele mai bine adaptate, în funcție de circumstanțe și cu respectarea principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

25.

consideră că guvernanța economică globală trebuie să fie suficient de evolutivă, flexibilă și pragmatică pentru a determina măsurile cele mai bine adaptate, în funcție de circumstanțe și cu respectarea principiului subsidiarității;

| 26. | subliniază că Uniunea Europeană trebuie să joace un rol de primă importanță în reforma economică mondială, al cărei scop este de a face instituțiile internaționale și forumurile informale mai legitime, mai transparente și mai responsabile; |
| --- | --- |

26.

subliniază că Uniunea Europeană trebuie să joace un rol de primă importanță în reforma economică mondială, al cărei scop este de a face instituțiile internaționale și forumurile informale mai legitime, mai transparente și mai responsabile;

| 27. | constată că aceste instituții și forumuri – și mai ales G20 – sunt lipsite de o anumită legitimitate parlamentară la nivel global și, prin urmare, solicită implicarea parlamentelor în procesul decizional; deplânge deficiențele democratice ale unor parteneri; |
| --- | --- |

27.

constată că aceste instituții și forumuri – și mai ales G20 – sunt lipsite de o anumită legitimitate parlamentară la nivel global și, prin urmare, solicită implicarea parlamentelor în procesul decizional; deplânge deficiențele democratice ale unor parteneri;

| 28. | ia act de dificultățile care ar putea rezulta din lipsa de coerență a politicilor aplicate de diferitele forumuri informale și instituții economice și financiare; consideră că acțiunile pentru o coordonare instituțională globală ar trebui întreprinse prin intermediul FMI; |
| --- | --- |

28.

ia act de dificultățile care ar putea rezulta din lipsa de coerență a politicilor aplicate de diferitele forumuri informale și instituții economice și financiare; consideră că acțiunile pentru o coordonare instituțională globală ar trebui întreprinse prin intermediul FMI;

| 29. | subliniază nevoia unei înțelegeri globale și a unei abordări comune cu privire la politica monetară, comerțul internațional, finanțele publice sustenabile și monedele flexibile bazate pe fundamente economice; consideră că economia globală ar trebui să se caracterizeze prin piețele deschise, în beneficiul tuturor participanților; consideră că standardele sociale și de mediu ridicate sunt esențiale și trebuie dezvoltate sub toate aspectele; subliniază că FMI și OMC ar trebui să fie în centrul unui asemenea proces; |
| --- | --- |

29.

subliniază nevoia unei înțelegeri globale și a unei abordări comune cu privire la politica monetară, comerțul internațional, finanțele publice sustenabile și monedele flexibile bazate pe fundamente economice; consideră că economia globală ar trebui să se caracterizeze prin piețele deschise, în beneficiul tuturor participanților; consideră că standardele sociale și de mediu ridicate sunt esențiale și trebuie dezvoltate sub toate aspectele; subliniază că FMI și OMC ar trebui să fie în centrul unui asemenea proces;

| 30. | îndeamnă membrii OMC să adere la acorduri comerciale multilaterale și să participe la noi runde de negocieri comerciale internaționale care vizează reducerea semnificativă a obstacolelor din calea comerțului internațional, asigurând totodată condiții de concurență echitabile în toate sectoarele, contribuind astfel la creșterea economică și la dezvoltare; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă membrii OMC să adere la acorduri comerciale multilaterale și să participe la noi runde de negocieri comerciale internaționale care vizează reducerea semnificativă a obstacolelor din calea comerțului internațional, asigurând totodată condiții de concurență echitabile în toate sectoarele, contribuind astfel la creșterea economică și la dezvoltare;

| 31. | consideră că UE are un interes puternic de a consolida OIM și de a încuraja participarea acesteia la activitățile OMC și la monitorizarea capitolelor privind durabilitatea legate de SPG, pentru a permite țărilor în curs de dezvoltare să obțină mai multe avantaje din activitățile comerciale și să asigure condiții de muncă și salarii decente tuturor lucrătorilor; |
| --- | --- |

31.

consideră că UE are un interes puternic de a consolida OIM și de a încuraja participarea acesteia la activitățile OMC și la monitorizarea capitolelor privind durabilitatea legate de SPG, pentru a permite țărilor în curs de dezvoltare să obțină mai multe avantaje din activitățile comerciale și să asigure condiții de muncă și salarii decente tuturor lucrătorilor;

| 32. | solicită Comisiei să redefinească strategia comercială și de investiții a UE în vederea includerii țărilor BRIC (Brazilia, Rusia, India și China), în calitate de importanți viitori parteneri comerciali cu interese proprii în cadrul unei rețele globale comune de interese interconectate în materie de dezvoltare durabilă din punct de vedere social și ecologic; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să redefinească strategia comercială și de investiții a UE în vederea includerii țărilor BRIC (Brazilia, Rusia, India și China), în calitate de importanți viitori parteneri comerciali cu interese proprii în cadrul unei rețele globale comune de interese interconectate în materie de dezvoltare durabilă din punct de vedere social și ecologic;

| 33. | este de părere că băncile de dezvoltare multilaterală ar trebui să pună la dispoziție resurse suplimentare într-un mod mai eficace, pentru a viza nevoile locale specifice, a sprijini investițiile pe termen lung și a consolida economiile locale; |
| --- | --- |

33.

este de părere că băncile de dezvoltare multilaterală ar trebui să pună la dispoziție resurse suplimentare într-un mod mai eficace, pentru a viza nevoile locale specifice, a sprijini investițiile pe termen lung și a consolida economiile locale;

| 34. | pledează pentru un FMI puternic și independent, cu instrumente și resurse suficiente care să-i permită să acorde o atenție sporită relațiilor dintre țări, nu doar prin consolidarea supravegherii multilaterale, ci și prin axarea pe economiile cu importanță sistemică și dezvoltarea de indicatori de evaluare a dezechilibrelor majore de durată; solicită extinderea mandatului de intervenție al FMI pentru a cuprinde, de asemenea, riscurile generate de conturile de capital; |
| --- | --- |

34.

pledează pentru un FMI puternic și independent, cu instrumente și resurse suficiente care să-i permită să acorde o atenție sporită relațiilor dintre țări, nu doar prin consolidarea supravegherii multilaterale, ci și prin axarea pe economiile cu importanță sistemică și dezvoltarea de indicatori de evaluare a dezechilibrelor majore de durată; solicită extinderea mandatului de intervenție al FMI pentru a cuprinde, de asemenea, riscurile generate de conturile de capital;

| 35. | subliniază necesitatea ca acordurile multilaterale privind schimburile de informații fiscale să includă dispoziții privind schimbul automat de informații și solicită măsuri de consolidare a temeiului juridic al măsurii OCDE de excludere a jurisdicțiilor necooperante în vederea îmbunătățirii transparenței fiscale și a combaterii fraudei și a evaziunii fiscale; îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul anului 2011, un standard robust privind raportarea de la țară la țară pentru societățile transfrontaliere, cu scopul de a spori transparența și de a facilita accesul administrațiilor fiscale la datele relevante; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea ca acordurile multilaterale privind schimburile de informații fiscale să includă dispoziții privind schimbul automat de informații și solicită măsuri de consolidare a temeiului juridic al măsurii OCDE de excludere a jurisdicțiilor necooperante în vederea îmbunătățirii transparenței fiscale și a combaterii fraudei și a evaziunii fiscale; îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul anului 2011, un standard robust privind raportarea de la țară la țară pentru societățile transfrontaliere, cu scopul de a spori transparența și de a facilita accesul administrațiilor fiscale la datele relevante;

| 36. | subliniază importanța inițiativelor internaționale adoptate în domeniul normelor de contabilitate sau de audit; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța inițiativelor internaționale adoptate în domeniul normelor de contabilitate sau de audit;

| 37. | invită liderii G20 să încheie, fără întârzieri suplimentare, dezbaterile referitoare la un acord asupra elementelor minime comune ale unei taxe pe tranzacțiile financiare globale; |
| --- | --- |

37.

invită liderii G20 să încheie, fără întârzieri suplimentare, dezbaterile referitoare la un acord asupra elementelor minime comune ale unei taxe pe tranzacțiile financiare globale;

| 38. | consideră că G20 reprezintă un for esențial pentru consultarea globală, fără a trece cu vederea importanța altor organisme, dar constată că acesta prezintă o serie de deficiențe ca instituție mondială, inclusiv o anumită lipsă de reprezentativitate a țărilor mici, o lipsă de transparență și responsabilitate democratică, precum și lipsa unui temei juridic pentru a lua decizii cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

38.

consideră că G20 reprezintă un for esențial pentru consultarea globală, fără a trece cu vederea importanța altor organisme, dar constată că acesta prezintă o serie de deficiențe ca instituție mondială, inclusiv o anumită lipsă de reprezentativitate a țărilor mici, o lipsă de transparență și responsabilitate democratică, precum și lipsa unui temei juridic pentru a lua decizii cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic;

| 39. | încurajează FMI și G20 să încerce să obțină informații și recomandări de la economiile globale cu deficite bugetare mici și cu cheltuielile publice disciplinate și să țină seama de aceste informații și de recomandări; |
| --- | --- |

39.

încurajează FMI și G20 să încerce să obțină informații și recomandări de la economiile globale cu deficite bugetare mici și cu cheltuielile publice disciplinate și să țină seama de aceste informații și de recomandări;

| 40. | subliniază că zona euro, în contextul dezbaterilor privind mecanismele monetare globale, trebuie considerată ca fiind o singură entitate, având în vedere moneda sa unică și politica valutară unică; |
| --- | --- |

40.

subliniază că zona euro, în contextul dezbaterilor privind mecanismele monetare globale, trebuie considerată ca fiind o singură entitate, având în vedere moneda sa unică și politica valutară unică;

| 41. | îndeamnă UE și statele sale membre să caute soluții pentru a îmbunătăți în continuare coordonarea dintre formațiunile G și sistemul ONU; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă UE și statele sale membre să caute soluții pentru a îmbunătăți în continuare coordonarea dintre formațiunile G și sistemul ONU;

| 42. | solicită înființarea unui comitet internațional al băncilor centrale – care să includă în primul rând băncile centrale din UE, Japonia, Regatul Unit și SUA – cu mandatul de a coordona politica monetară, de a controla supravegherea financiară și de a extinde și promova DST ca rezervă valutară la nivel mondial; |
| --- | --- |

42.

solicită înființarea unui comitet internațional al băncilor centrale – care să includă în primul rând băncile centrale din UE, Japonia, Regatul Unit și SUA – cu mandatul de a coordona politica monetară, de a controla supravegherea financiară și de a extinde și promova DST ca rezervă valutară la nivel mondial;

| 43. | recomandă ca FMI să fie consolidat politic cu reuniuni anuale la nivel înalt între liderii din țările reprezentate în cadrul comitetului executiv al FMI; în acest context, încurajează, de asemenea, statele membre ale FMI să numească în comitetul executiv al acestuia persoane cu cele mai înalte funcții din cadrul guvernului, astfel încât FMI să își poată asuma un rol de lider în calitate de forum de discuții și de decizie în ceea ce privește guvernanța economică mondială; |
| --- | --- |

43.

recomandă ca FMI să fie consolidat politic cu reuniuni anuale la nivel înalt între liderii din țările reprezentate în cadrul comitetului executiv al FMI; în acest context, încurajează, de asemenea, statele membre ale FMI să numească în comitetul executiv al acestuia persoane cu cele mai înalte funcții din cadrul guvernului, astfel încât FMI să își poată asuma un rol de lider în calitate de forum de discuții și de decizie în ceea ce privește guvernanța economică mondială;

| 44. | consideră că este necesar să se mărească transparența fluxurilor internaționale de capital, în special prin încercarea de a pune capăt secretului bancar; |
| --- | --- |

44.

consideră că este necesar să se mărească transparența fluxurilor internaționale de capital, în special prin încercarea de a pune capăt secretului bancar;

Guvernanța globală a sectorului financiar

| 45. | subliniază că lipsa de cooperare între autoritățile de supraveghere financiară a facilitat răspândirea crizei și a agravat efectele acesteia; solicită, în acest sens, ca autoritățile de supraveghere ale Uniunii să preia conducerea în construirea cooperării internaționale și în stabilirea de bune practici în domeniul reglementării financiare; subliniază de asemenea că convergența spre un cadru comun de reglementare în domeniul financiar între SUA și UE ar fi extrem de binevenită; |
| --- | --- |

45.

subliniază că lipsa de cooperare între autoritățile de supraveghere financiară a facilitat răspândirea crizei și a agravat efectele acesteia; solicită, în acest sens, ca autoritățile de supraveghere ale Uniunii să preia conducerea în construirea cooperării internaționale și în stabilirea de bune practici în domeniul reglementării financiare; subliniază de asemenea că convergența spre un cadru comun de reglementare în domeniul financiar între SUA și UE ar fi extrem de binevenită;

| 46. | constată că este necesară implementarea la nivel mondial a unor reforme care să sporească transparența și răspunderea instituțiilor financiare; |
| --- | --- |

46.

constată că este necesară implementarea la nivel mondial a unor reforme care să sporească transparența și răspunderea instituțiilor financiare;

| 47. | subliniază faptul că, deși legislația menită să îmbunătățească reglementarea unor domenii din sectorul financiar a fost adoptată în centrele financiare ale lumii, este nevoie de reforme suplimentare ale normelor și practicilor din sistemul bancar, inclusiv cel paralel; |
| --- | --- |

47.

subliniază faptul că, deși legislația menită să îmbunătățească reglementarea unor domenii din sectorul financiar a fost adoptată în centrele financiare ale lumii, este nevoie de reforme suplimentare ale normelor și practicilor din sistemul bancar, inclusiv cel paralel;

| 48. | insistă asupra necesității de a conferi organismelor europene de supraveghere financiară mandatul clar de a lucra în strânsă cooperare cu omoloagele lor internaționale sau din țările terțe, după modelul cooperării dintre Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) și Consiliul de stabilitate financiară (FSB); |
| --- | --- |

48.

insistă asupra necesității de a conferi organismelor europene de supraveghere financiară mandatul clar de a lucra în strânsă cooperare cu omoloagele lor internaționale sau din țările terțe, după modelul cooperării dintre Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) și Consiliul de stabilitate financiară (FSB);

| 49. | subliniază importanța de a combina supravegherea micro și macroprudențială într-o abordare coerentă și omogenă; |
| --- | --- |

49.

subliniază importanța de a combina supravegherea micro și macroprudențială într-o abordare coerentă și omogenă;

| 50. | constată că SUA și UE reprezintă împreună aproximativ 40 % din comerțul internațional și aproximativ 50 % din PIB-ul la nivel mondial și recomandă un dialog macroprudențial consolidat, cu accent pe dialogul atlantic, printr-o implementare imparțială a pachetului Basel III și prin continuarea discuțiilor cu privire la extinderea domeniului supravegherii la instituțiile financiare nebancare; solicită impulsionarea continuă a reformei reglementării sectorului financiar pentru a asigura că finanțarea sprijină în mod eficient stabilitatea și creșterea în economia reală mondială; |
| --- | --- |

50.

constată că SUA și UE reprezintă împreună aproximativ 40 % din comerțul internațional și aproximativ 50 % din PIB-ul la nivel mondial și recomandă un dialog macroprudențial consolidat, cu accent pe dialogul atlantic, printr-o implementare imparțială a pachetului Basel III și prin continuarea discuțiilor cu privire la extinderea domeniului supravegherii la instituțiile financiare nebancare; solicită impulsionarea continuă a reformei reglementării sectorului financiar pentru a asigura că finanțarea sprijină în mod eficient stabilitatea și creșterea în economia reală mondială;

| 51. | respectă abordarea adoptată de G20, OMC, Basel III și de alte organisme multinaționale, recunoscând în același timp posibilele pericolele reprezentate de suprareglementare și de concurența în materie de reglementare; |
| --- | --- |

51.

respectă abordarea adoptată de G20, OMC, Basel III și de alte organisme multinaționale, recunoscând în același timp posibilele pericolele reprezentate de suprareglementare și de concurența în materie de reglementare;

| 52. | salută înființarea sub egida BRI a reuniunii guvernatorilor băncilor centrale, „Global Economy Meeting”, ca grup de referință pentru organizarea cooperării băncilor centrale; |
| --- | --- |

52.

salută înființarea sub egida BRI a reuniunii guvernatorilor băncilor centrale, „Global Economy Meeting”, ca grup de referință pentru organizarea cooperării băncilor centrale;

| 53. | este preocupat de riscul unei fragmentări asociate diversității reglementărilor cu incidență asupra activității actorilor financiari mondiali; solicită, prin urmare, un grad mai mare de integrare între dispozitivele instituite în diferite domenii; |
| --- | --- |

53.

este preocupat de riscul unei fragmentări asociate diversității reglementărilor cu incidență asupra activității actorilor financiari mondiali; solicită, prin urmare, un grad mai mare de integrare între dispozitivele instituite în diferite domenii;

| 54. | recunoaște rolul BEI în stimularea creșterii economice prin investiții pe termen lung; |
| --- | --- |

54.

recunoaște rolul BEI în stimularea creșterii economice prin investiții pe termen lung;

| 55. | subliniază necesitatea de a concepe criterii adecvate pentru identificarea instituțiilor financiare de importanță sistemică, cu scopul de a evita instituțiile „prea mari sau prea interconectate pentru a intra în faliment” și, prin urmare, de a reduce riscul sistemic prin utilizarea rezervelor și a cerințelor de capital suplimentare, precum și a legilor antitrust; |
| --- | --- |

55.

subliniază necesitatea de a concepe criterii adecvate pentru identificarea instituțiilor financiare de importanță sistemică, cu scopul de a evita instituțiile „prea mari sau prea interconectate pentru a intra în faliment” și, prin urmare, de a reduce riscul sistemic prin utilizarea rezervelor și a cerințelor de capital suplimentare, precum și a legilor antitrust;

| 56. | invită Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară să propună măsuri pentru a garanta siguranța fondurilor utilizate în cadrul operațiunilor bancare cu persoane fizice ale instituțiilor de importanță sistemică și pentru a le impune acestora o capitalizare autonomă; |
| --- | --- |

56.

invită Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară să propună măsuri pentru a garanta siguranța fondurilor utilizate în cadrul operațiunilor bancare cu persoane fizice ale instituțiilor de importanță sistemică și pentru a le impune acestora o capitalizare autonomă;

| 57. | îndeamnă Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară să dezvolte o abordare bazată pe un model standard pentru calcularea activelor ponderate la risc (RWA) cu scopul de a evalua și compara în mod corect expunerea băncilor la riscul de credit și de piață; |
| --- | --- |

57.

îndeamnă Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară să dezvolte o abordare bazată pe un model standard pentru calcularea activelor ponderate la risc (RWA) cu scopul de a evalua și compara în mod corect expunerea băncilor la riscul de credit și de piață;

| 58. | recomandă dezvoltarea unei infrastructuri internaționale adecvate sub egida FMI oferind autorităților, precum și întregului sector o sursă unică de date financiare standardizate de bază, ca factor tehnic pentru îndeplinirea sarcinilor internaționale prudențiale și pentru procese industriale mai sigure și mai eficiente; |
| --- | --- |

58.

recomandă dezvoltarea unei infrastructuri internaționale adecvate sub egida FMI oferind autorităților, precum și întregului sector o sursă unică de date financiare standardizate de bază, ca factor tehnic pentru îndeplinirea sarcinilor internaționale prudențiale și pentru procese industriale mai sigure și mai eficiente;

Reconfigurarea sistemului monetar internațional

Rolul UE și provocările la adresa sa

| 59. | subliniază efectele pozitive ale unui cadru consolidat de guvernanță economică în UE și zona euro pentru cooperarea și coordonarea globală; |
| --- | --- |

59.

subliniază efectele pozitive ale unui cadru consolidat de guvernanță economică în UE și zona euro pentru cooperarea și coordonarea globală;

| 60. | ia act de importanța deosebită a consolidării și a aprofundării pieței unice europene, nu numai ca obiectiv intern, ci și ca exemplu demn de urmat de alte blocuri comerciale din întreaga lume; |
| --- | --- |

60.

ia act de importanța deosebită a consolidării și a aprofundării pieței unice europene, nu numai ca obiectiv intern, ci și ca exemplu demn de urmat de alte blocuri comerciale din întreaga lume;

| 61. | subliniază necesitatea unor politici UE, atât în domeniul agriculturii, cât și în cel financiar, care să contribuie la evitarea șocurilor globale asupra aprovizionării alimentare și asupra prețurilor; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea unor politici UE, atât în domeniul agriculturii, cât și în cel financiar, care să contribuie la evitarea șocurilor globale asupra aprovizionării alimentare și asupra prețurilor;

| 62. | subliniază efectele pozitive ale unui cadru de guvernanță economică mai puternic, care consolidează Pactul de stabilitate și de creștere în UE și zona euro în vederea unei cooperări și coordonări globale; |
| --- | --- |

62.

subliniază efectele pozitive ale unui cadru de guvernanță economică mai puternic, care consolidează Pactul de stabilitate și de creștere în UE și zona euro în vederea unei cooperări și coordonări globale;

| 63. | afirmă că UE ar trebui să joace un rol activ în reconfigurarea sistemului monetar și financiar internațional printr-o reprezentare externă mai puternică, bazată pe un proces decizional intern mai eficient și mai transparent în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

63.

afirmă că UE ar trebui să joace un rol activ în reconfigurarea sistemului monetar și financiar internațional printr-o reprezentare externă mai puternică, bazată pe un proces decizional intern mai eficient și mai transparent în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale Tratatului de la Lisabona;

| 64. | salută crearea celor patru organisme europene de reglementare financiară noi, Autoritatea bancară europeană, Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale, Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe și Comitetul european pentru risc sistemic, și speră ca acestea să devină puternice și eficiente; |
| --- | --- |

64.

salută crearea celor patru organisme europene de reglementare financiară noi, Autoritatea bancară europeană, Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale, Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe și Comitetul european pentru risc sistemic, și speră ca acestea să devină puternice și eficiente;

| 65. | consideră că necesitatea de a favoriza condiții de concurență echitabile la nivel internațional nu ar trebui să împiedice UE, nici alte blocuri regionale și țări să consolideze mecanismele regionale care au ca obiectiv utilizarea pe deplin a flexibilității asigurate de OMC și de alte standarde internaționale pentru reechilibrarea bazelor macroeconomice și pentru creșterea prosperității; |
| --- | --- |

65.

consideră că necesitatea de a favoriza condiții de concurență echitabile la nivel internațional nu ar trebui să împiedice UE, nici alte blocuri regionale și țări să consolideze mecanismele regionale care au ca obiectiv utilizarea pe deplin a flexibilității asigurate de OMC și de alte standarde internaționale pentru reechilibrarea bazelor macroeconomice și pentru creșterea prosperității;

| 66. | invită UE să se concentreze pe reducerea dependenței sale energetice în scopul de a reduce inflația importată și de a restabili echilibrele comerciale cu țările producătoare de petrol; |
| --- | --- |

66.

invită UE să se concentreze pe reducerea dependenței sale energetice în scopul de a reduce inflația importată și de a restabili echilibrele comerciale cu țările producătoare de petrol;

| 67. | subliniază faptul că producția de bunuri publice la nivel mondial, cum ar fi protecția mediului și îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, ar putea fi favorizată de un cadru calificat al UE privind accesul pe piață; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că producția de bunuri publice la nivel mondial, cum ar fi protecția mediului și îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, ar putea fi favorizată de un cadru calificat al UE privind accesul pe piață;

| 68. | invită Comisia să prezinte o propunere privind modalitățile de ameliorare a procesului decizional intern al UE pentru a îmbunătăți coerența sa în ceea ce privește reprezentarea externă în domeniul afacerilor economice și financiare cu scopul de a asigura că reprezentanții UE răspund în mod democratic atât în fața Parlamentului European, cât și în fața statelor membre și a parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia să prezinte o propunere privind modalitățile de ameliorare a procesului decizional intern al UE pentru a îmbunătăți coerența sa în ceea ce privește reprezentarea externă în domeniul afacerilor economice și financiare cu scopul de a asigura că reprezentanții UE răspund în mod democratic atât în fața Parlamentului European, cât și în fața statelor membre și a parlamentelor naționale;

| 69. | îndeamnă G20 și OMC să analizeze posibilitatea adoptării unui acord mondial pentru a impune o taxă pe emisiile de dioxid de carbon asupra produselor și serviciilor importate; |
| --- | --- |

69.

îndeamnă G20 și OMC să analizeze posibilitatea adoptării unui acord mondial pentru a impune o taxă pe emisiile de dioxid de carbon asupra produselor și serviciilor importate;

| 70. | reamintește că, în conformitate cu articolul 138 din Tratatul de la Lisabona, zona euro trebuie să aibă o reprezentare externă unitară; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă în acest sens; |
| --- | --- |

70.

reamintește că, în conformitate cu articolul 138 din Tratatul de la Lisabona, zona euro trebuie să aibă o reprezentare externă unitară; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă în acest sens;

| 71. | subliniază că o participare deplină în cadrul economiei globale este esențială pentru Europa pentru a beneficia de toate oportunitățile oferite, iar aceasta este cea mai bună oportunitate de a face acest lucru ca o singură entitate; |
| --- | --- |

71.

subliniază că o participare deplină în cadrul economiei globale este esențială pentru Europa pentru a beneficia de toate oportunitățile oferite, iar aceasta este cea mai bună oportunitate de a face acest lucru ca o singură entitate;

| 72. | solicită UE să promoveze întotdeauna comerțul echitabil, democrația, drepturile omului, condițiile de muncă decente și dezvoltarea durabilă în cadrul politicilor sale comerciale, în concordanță cu Tratatul de la Lisabona, cu agenda sa internă și cu Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

72.

solicită UE să promoveze întotdeauna comerțul echitabil, democrația, drepturile omului, condițiile de muncă decente și dezvoltarea durabilă în cadrul politicilor sale comerciale, în concordanță cu Tratatul de la Lisabona, cu agenda sa internă și cu Obiectivele de dezvoltare ale mileniului;

*

* *

| 73. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

73.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0377.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0229.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/60

---

Marți, 25 octombrie 2011Situația mamelor singure

P7_TA(2011)0458

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la situația mamelor singure (2011/2049(INI))

2013/C 131 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 14 alineatul (3) și articolele 23, 24 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 alineatul (3) și articolele 23, 24 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

| — | având în vedere articolul 5 din Convenția internațională privind drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Convenția internațională privind drepturile copilului,

| — | având în vedere articolele 7, 8, 16, 17, 27 și 30 din Carta socială europeană (revizuită) a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7, 8, 16, 17, 27 și 30 din Carta socială europeană (revizuită) a Consiliului Europei,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008, intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie” (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008, intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie” (COM(2008)0635),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 3 octombrie 2008 intitulat „Punerea în aplicare a obiectivelor de la Barcelona privind structurile de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară” (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 3 octombrie 2008 intitulat „Punerea în aplicare a obiectivelor de la Barcelona privind structurile de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară” (COM(2008)0638),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 18 decembrie 2008 privind egalitatea între femei și bărbați – 2010 (COM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 18 decembrie 2008 privind egalitatea între femei și bărbați – 2010 (COM(2009)0694),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei 2008/867/CE din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei 2008/867/CE din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea între femei și bărbați pentru perioada 2011-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea între femei și bărbați pentru perioada 2011-2020,

| — | având în vedere Platforma UE împotriva excluziunii sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Platforma UE împotriva excluziunii sociale,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 24 martie 2010 intitulat „Cel de al doilea studiu european privind calitatea vieții: viața de familie și activitatea profesională”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 24 martie 2010 intitulat „Cel de al doilea studiu european privind calitatea vieții: viața de familie și activitatea profesională”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 octombrie 2005 privind femeile și sărăcia în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 octombrie 2005 privind femeile și sărăcia în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la Evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați și recomandările pentru viitor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la Evaluarea rezultatelor foii de parcurs privind egalitatea dintre femei și bărbați și recomandările pentru viitor (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2011 referitoare la Cartea verde intitulată „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2011 referitoare la Cartea verde intitulată „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure” (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2010 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană - 2010 (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2011 privind sărăcia în rândul femeilor în Uniunea Europeană (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2011 privind sărăcia în rândul femeilor în Uniunea Europeană (7),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură din 20 octombrie 2010 privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură din 20 octombrie 2010 privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (8),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0317/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0317/2011),

Situația globală

| A. | întrucât, ca urmare a modificărilor socioculturale care au fost însoțite de accesul femeilor pe piața forței de muncă și o mai mare independență economică a acestora, modelul de familie compusă din doi părinți și noțiunea de maternitate numai după căsătorie s-au erodat iar numărul mamelor singure a crescut semnificativ în toate țările avansate și industrializate; întrucât tot mai multe femei decid în mod liber să devină mame fără să fie într-un parteneriat; |
| --- | --- |

A.

întrucât, ca urmare a modificărilor socioculturale care au fost însoțite de accesul femeilor pe piața forței de muncă și o mai mare independență economică a acestora, modelul de familie compusă din doi părinți și noțiunea de maternitate numai după căsătorie s-au erodat iar numărul mamelor singure a crescut semnificativ în toate țările avansate și industrializate; întrucât tot mai multe femei decid în mod liber să devină mame fără să fie într-un parteneriat;

| B. | întrucât se acordă o atenție exagerată părinților adolescenți care ar putea deveni părinți singuri, formându-se astfel, o imagine inexactă cu privire la părinții singuri; întrucât stereotipuri dăunătoare și incorecte contribuie la degradarea încrederii și respectului de sine al părinților singuri și al copiilor acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât se acordă o atenție exagerată părinților adolescenți care ar putea deveni părinți singuri, formându-se astfel, o imagine inexactă cu privire la părinții singuri; întrucât stereotipuri dăunătoare și incorecte contribuie la degradarea încrederii și respectului de sine al părinților singuri și al copiilor acestora;

| C. | întrucât familiile monoparentale nu constituie un grup uniform, ci includ situații familiale, financiare și sociale foarte diverse; |
| --- | --- |

C.

întrucât familiile monoparentale nu constituie un grup uniform, ci includ situații familiale, financiare și sociale foarte diverse;

| D. | întrucât, cu toate acestea, există anumite categorii de mame singure care trăiesc în condiții de vulnerabilitate, ceea ce poate avea consecințe asupra copiilor acestora; |
| --- | --- |

D.

întrucât, cu toate acestea, există anumite categorii de mame singure care trăiesc în condiții de vulnerabilitate, ceea ce poate avea consecințe asupra copiilor acestora;

| E. | întrucât mamele singure încep să formeze un grup din ce în ce mai important în toate țările dezvoltate și industrializate, fie ca urmare a divorțului și a separării, fie pentru că nu au fost niciodată căsătorite, și întrucât este necesară, așadar, adaptarea politicilor ca răspuns la această nouă realitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât mamele singure încep să formeze un grup din ce în ce mai important în toate țările dezvoltate și industrializate, fie ca urmare a divorțului și a separării, fie pentru că nu au fost niciodată căsătorite, și întrucât este necesară, așadar, adaptarea politicilor ca răspuns la această nouă realitate;

| F. | întrucât statele membre au responsabilitatea asigurării de condiții rezonabile pentru mamele singure și copiii acestora; |
| --- | --- |

F.

întrucât statele membre au responsabilitatea asigurării de condiții rezonabile pentru mamele singure și copiii acestora;

| G. | întrucât politicile publice în numeroase state membre nu sunt încă adaptate diferitelor modele și situații familiale și, adesea, părinții singuri continuă să fie dezavantajați din punct de vedere social și economic; |
| --- | --- |

G.

întrucât politicile publice în numeroase state membre nu sunt încă adaptate diferitelor modele și situații familiale și, adesea, părinții singuri continuă să fie dezavantajați din punct de vedere social și economic;

| H. | întrucât, în multe societăți, alegerea de a fi mamă necăsătorită nu este discreditată sau stigmatizată precum în societățile dominate, din diverse motive, de modele patriarhale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în multe societăți, alegerea de a fi mamă necăsătorită nu este discreditată sau stigmatizată precum în societățile dominate, din diverse motive, de modele patriarhale;

| I. | întrucât, în Europa, mare majoritate a părinților singuri sunt femei; întrucât, în 2001, în medie 85 % din părinții singuri erau mame cu vârste între 25-64 de ani, ceea ce înseamnă că mamele singure reprezintă 5 % din populația feminină totală și întrucât, în unele state membre, mamele singure reprezintă 6-7,5 % (Republica Cehă, Polonia, Ungaria și Slovenia), iar în altele chiar 9 % (Estonia, Lituania) din totalul populației feminine; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în Europa, mare majoritate a părinților singuri sunt femei; întrucât, în 2001, în medie 85 % din părinții singuri erau mame cu vârste între 25-64 de ani, ceea ce înseamnă că mamele singure reprezintă 5 % din populația feminină totală și întrucât, în unele state membre, mamele singure reprezintă 6-7,5 % (Republica Cehă, Polonia, Ungaria și Slovenia), iar în altele chiar 9 % (Estonia, Lituania) din totalul populației feminine;

| J. | întrucât, în Europa, percepția asupra mamelor singure și a politicilor specifice este diferită în funcție de regiune, ceea ce creează o inegalitate geografică, în care zonele din nord au sisteme de protecție socială mai puternice, zonele din sud depind de rolul familii extinse, iar în cele din est există o combinație a acestor modele; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în Europa, percepția asupra mamelor singure și a politicilor specifice este diferită în funcție de regiune, ceea ce creează o inegalitate geografică, în care zonele din nord au sisteme de protecție socială mai puternice, zonele din sud depind de rolul familii extinse, iar în cele din est există o combinație a acestor modele;

| K. | întrucât, datorită diferitelor politici publice și situații de stare civilă (divorțată, separată, necăsătorită sau văduvă), mamele singure se confruntă cu situații diferite și beneficiază, în funcție de țara în care trăiesc, de tipuri diferite de alocații, inclusiv în ceea ce privește serviciile în domeniul sănătății pentru ele și pentru copiii lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, datorită diferitelor politici publice și situații de stare civilă (divorțată, separată, necăsătorită sau văduvă), mamele singure se confruntă cu situații diferite și beneficiază, în funcție de țara în care trăiesc, de tipuri diferite de alocații, inclusiv în ceea ce privește serviciile în domeniul sănătății pentru ele și pentru copiii lor;

| L. | întrucât mamele singure își întrerup adesea educația și dobândirea de calificări profesionale din cauza timpului și a resurselor limitate, acestea fiind dedicate creșterii copiilor, fiind astfel, expuse ulterior riscului de excludere socială și sărăcie; |
| --- | --- |

L.

întrucât mamele singure își întrerup adesea educația și dobândirea de calificări profesionale din cauza timpului și a resurselor limitate, acestea fiind dedicate creșterii copiilor, fiind astfel, expuse ulterior riscului de excludere socială și sărăcie;

| M. | întrucât educația și informațiile cu privire la drepturile sexuale și reproductive ale femeilor, în special ale celor mai tinere, sunt esențiale pentru a evita sarcinile nedorite; |
| --- | --- |

M.

întrucât educația și informațiile cu privire la drepturile sexuale și reproductive ale femeilor, în special ale celor mai tinere, sunt esențiale pentru a evita sarcinile nedorite;

| N. | întrucât femeile care și-au pierdut partenerul ca urmare a violenței, inclusiv a violenței de gen, a terorismului și a crimei organizate, sunt mai vulnerabile la izolarea de societate și necesită, prin urmare, o atenție specială pentru a stimula reintegrarea acestora în societate și îndrumare pentru continuarea rolului lor de părinte astfel încât să fie în beneficiul copilului; |
| --- | --- |

N.

întrucât femeile care și-au pierdut partenerul ca urmare a violenței, inclusiv a violenței de gen, a terorismului și a crimei organizate, sunt mai vulnerabile la izolarea de societate și necesită, prin urmare, o atenție specială pentru a stimula reintegrarea acestora în societate și îndrumare pentru continuarea rolului lor de părinte astfel încât să fie în beneficiul copilului;

| O. | întrucât, la nivel european, autoritățile responsabile introduc mijloace și programe de sprijin pentru aceste categorii; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la nivel european, autoritățile responsabile introduc mijloace și programe de sprijin pentru aceste categorii;

| P. | întrucât numeroși factori influențează modul în care copiii se dezvoltă în cadrul familiilor monoparentale, întrucât majoritatea copiilor crescuți de un singur părinte reușesc în viață și întrucât factorii care influențează dezvoltarea copiilor sunt mult mai complecși decât tipul de familie în care au crescut; |
| --- | --- |

P.

întrucât numeroși factori influențează modul în care copiii se dezvoltă în cadrul familiilor monoparentale, întrucât majoritatea copiilor crescuți de un singur părinte reușesc în viață și întrucât factorii care influențează dezvoltarea copiilor sunt mult mai complecși decât tipul de familie în care au crescut;

| Q. | întrucât deciziile cu privire la politicile dedicate familiei ar trebui să stabilească priorități în ceea ce privește necesitățile și intereselor copilului și să asigure dezvoltarea armonioasă a copiilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât deciziile cu privire la politicile dedicate familiei ar trebui să stabilească priorități în ceea ce privește necesitățile și intereselor copilului și să asigure dezvoltarea armonioasă a copiilor;

Prezența pe piața muncii a mamelor singure

| R. | întrucât 69 % din mamele singure sunt active pe piața muncii și întrucât, în 2001, în medie, 18 % din mamele singure au lucrat cu fracțiune de normă; |
| --- | --- |

R.

întrucât 69 % din mamele singure sunt active pe piața muncii și întrucât, în 2001, în medie, 18 % din mamele singure au lucrat cu fracțiune de normă;

| S. | întrucât alegerea fracțiunii de normă și ocuparea scăzută de locuri de muncă de către mamele singure nu sunt făcute adesea în mod voluntar, ci sub imperiul constrângerilor de ordin familial; |
| --- | --- |

S.

întrucât alegerea fracțiunii de normă și ocuparea scăzută de locuri de muncă de către mamele singure nu sunt făcute adesea în mod voluntar, ci sub imperiul constrângerilor de ordin familial;

| T. | întrucât rata de ocupare a mamelor pe piața muncii, în special a mamelor singure, este îmbunătățită prin furnizarea de servicii adecvate de îngrijire a copiilor, dar întrucât aceasta ar trebui îmbinată, de asemenea, cu alte măsuri complementare, inclusiv un concediu de maternitate adecvat și modalități de lucru flexibile, măsuri care încurajează o participare crescută și contribuie la binele mamei și al copilului; |
| --- | --- |

T.

întrucât rata de ocupare a mamelor pe piața muncii, în special a mamelor singure, este îmbunătățită prin furnizarea de servicii adecvate de îngrijire a copiilor, dar întrucât aceasta ar trebui îmbinată, de asemenea, cu alte măsuri complementare, inclusiv un concediu de maternitate adecvat și modalități de lucru flexibile, măsuri care încurajează o participare crescută și contribuie la binele mamei și al copilului;

| U. | întrucât bărbații cu copii au tendința de a lucra mai mult decât bărbații fără copii, în cazul femeilor constatându-se opusul, întrucât discrepanța între remunerarea femeilor și cea a bărbaților, care este în medie de 18 % în UE, crește atunci când femeile devin mame și continuă până la pensionare; |
| --- | --- |

U.

întrucât bărbații cu copii au tendința de a lucra mai mult decât bărbații fără copii, în cazul femeilor constatându-se opusul, întrucât discrepanța între remunerarea femeilor și cea a bărbaților, care este în medie de 18 % în UE, crește atunci când femeile devin mame și continuă până la pensionare;

Riscul sărăciei și al excluderii sociale

| V. | întrucât gospodăriile compuse dintr-un singur părinte sunt mai vulnerabile la riscul sărăciei și la perpetuarea sărăciei decât gospodăriile compuse din doi părinți; întrucât, potrivit celor mai recente date disponibile din 2006, 32 % din gospodăriile monoparentale din UE-25 se confruntau cu riscul sărăciei, față de 12 % din cuplurile cu copii; |
| --- | --- |

V.

întrucât gospodăriile compuse dintr-un singur părinte sunt mai vulnerabile la riscul sărăciei și la perpetuarea sărăciei decât gospodăriile compuse din doi părinți; întrucât, potrivit celor mai recente date disponibile din 2006, 32 % din gospodăriile monoparentale din UE-25 se confruntau cu riscul sărăciei, față de 12 % din cuplurile cu copii;

| W. | întrucât un procent mai mare de femei decât de bărbați se confruntă cu riscul nesiguranței financiare, îndeosebi datorită situației lor de pe piața muncii, inclusiv o rată de șomaj mai mare, remunerare mai scăzută și angajare cu fracțiune de normă sau pe locuri de muncă de o calitate inferioară, această situație afectând mai mult mamele singure care nu dispun de resurse proprii; |
| --- | --- |

W.

întrucât un procent mai mare de femei decât de bărbați se confruntă cu riscul nesiguranței financiare, îndeosebi datorită situației lor de pe piața muncii, inclusiv o rată de șomaj mai mare, remunerare mai scăzută și angajare cu fracțiune de normă sau pe locuri de muncă de o calitate inferioară, această situație afectând mai mult mamele singure care nu dispun de resurse proprii;

| X. | întrucât riscul sărăciei în rândul copiilor care provin din familii monoparentale (19 %) este mai ridicat decât al populației generale, iar furnizarea de servicii de îngrijire a copilului contribuie la reducerea sărăciei, inclusiv a sărăciei în rândul copiilor, precum și la creșterea incluziunii sociale; |
| --- | --- |

X.

întrucât riscul sărăciei în rândul copiilor care provin din familii monoparentale (19 %) este mai ridicat decât al populației generale, iar furnizarea de servicii de îngrijire a copilului contribuie la reducerea sărăciei, inclusiv a sărăciei în rândul copiilor, precum și la creșterea incluziunii sociale;

Concilierea vieții de familie cu viața profesională

| Y. | întrucât accesul la piața muncii și posibilitățile de dezvoltare a carierei sunt resimțite mai puternic între vârstele de 25 și 40 de ani, atunci când copiii sunt încă mici și necesită mai multă îngrijire și timp din partea părinților; întrucât lipsesc facilitățile de creștere a copiilor de bună calitate și accesibile și întrucât programul de funcționare a creșelor și a instituțiilor de învățământ este adesea incompatibil cu programul de lucru, fapt care reprezintă adesea, obstacolul cel mai important și constrângerea cea mai serioasă în concilierea vieții de familie cu viața profesională, |
| --- | --- |

Y.

întrucât accesul la piața muncii și posibilitățile de dezvoltare a carierei sunt resimțite mai puternic între vârstele de 25 și 40 de ani, atunci când copiii sunt încă mici și necesită mai multă îngrijire și timp din partea părinților; întrucât lipsesc facilitățile de creștere a copiilor de bună calitate și accesibile și întrucât programul de funcționare a creșelor și a instituțiilor de învățământ este adesea incompatibil cu programul de lucru, fapt care reprezintă adesea, obstacolul cel mai important și constrângerea cea mai serioasă în concilierea vieții de familie cu viața profesională,

| Z. | întrucât părinții singuri se confruntă cu de două ori mai multe dificultăți decât familiile din ambii părinți, deoarece aceștia nu pot împărți responsabilitățile de îngrijire zilnice; |
| --- | --- |

Z.

întrucât părinții singuri se confruntă cu de două ori mai multe dificultăți decât familiile din ambii părinți, deoarece aceștia nu pot împărți responsabilitățile de îngrijire zilnice;

| AA. | întrucât oferirea de servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate joacă un rol extrem de important pentru mamele singure și pentru copiii acestora, în special pentru cei cu vârste cuprinse până la doi ani; întrucât utilizarea structurilor publice de îngrijire a copiilor cu vârste cuprinse între zero și doi ani variază de la 73 % în Danemarca, la numai 2 % în Republica Cehă sau Polonia și întrucât numai câteva state membre ale UE (Danemarca, Țările de Jos, Suedia, Belgia, Spania, Portugalia și Regatul Unit) au îndeplinit deja obiectivele de la Barcelona (furnizarea de servicii de îngrijire pentru 33 % dintre copiii cu vârsta mai mică de trei ani); |
| --- | --- |

AA.

întrucât oferirea de servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de calitate joacă un rol extrem de important pentru mamele singure și pentru copiii acestora, în special pentru cei cu vârste cuprinse până la doi ani; întrucât utilizarea structurilor publice de îngrijire a copiilor cu vârste cuprinse între zero și doi ani variază de la 73 % în Danemarca, la numai 2 % în Republica Cehă sau Polonia și întrucât numai câteva state membre ale UE (Danemarca, Țările de Jos, Suedia, Belgia, Spania, Portugalia și Regatul Unit) au îndeplinit deja obiectivele de la Barcelona (furnizarea de servicii de îngrijire pentru 33 % dintre copiii cu vârsta mai mică de trei ani);

| AB. | întrucât inserția profesională, ca singura modalitate de a depăși situația de vulnerabilitate și de sărăcie, trebuie să reprezinte viitorul fiecărei femei, inclusiv al mamelor singure; întrucât autoritățile publice trebuie să își îndrepte toate eforturile spre realizarea acestui deziderat; |
| --- | --- |

AB.

întrucât inserția profesională, ca singura modalitate de a depăși situația de vulnerabilitate și de sărăcie, trebuie să reprezinte viitorul fiecărei femei, inclusiv al mamelor singure; întrucât autoritățile publice trebuie să își îndrepte toate eforturile spre realizarea acestui deziderat;

Situația globală

| 1. | solicită acordarea unei atenții mai mari situației mamelor singure; încurajează statele membre să adopte politici publice, inclusiv politici educaționale, de îngrijire, în materie de sănătate, în domeniul ocupării forței de muncă, al sistemelor de asigurări sociale, în materie de locuințe pentru a sprijini necesitățile și realitățile familiilor monoparentale, având în vedere, mai ales realitatea familiilor alcătuite din mame singure; |
| --- | --- |

1.

solicită acordarea unei atenții mai mari situației mamelor singure; încurajează statele membre să adopte politici publice, inclusiv politici educaționale, de îngrijire, în materie de sănătate, în domeniul ocupării forței de muncă, al sistemelor de asigurări sociale, în materie de locuințe pentru a sprijini necesitățile și realitățile familiilor monoparentale, având în vedere, mai ales realitatea familiilor alcătuite din mame singure;

| 2. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine activitatea tuturor organizațiilor și rețelelor informale care se ocupă de mamele singure, îndeosebi în țările în care sprijinul pentru familiile monoparentale este minim sau inexistent; acest sprijin nu ar trebui să înlocuiască ajutoarele sociale de la stat pentru a proteja mamele singure în statele membre, deoarece, ținând seama de diferențele geografice și culturale dintre statele membre privind ajutoarele de stat pentru mamele singure, nu există un model universal valabil; invită autoritățile din statele membre să includă programe de sprijin pentru persoanele afectate; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei și statelor membre să sprijine activitatea tuturor organizațiilor și rețelelor informale care se ocupă de mamele singure, îndeosebi în țările în care sprijinul pentru familiile monoparentale este minim sau inexistent; acest sprijin nu ar trebui să înlocuiască ajutoarele sociale de la stat pentru a proteja mamele singure în statele membre, deoarece, ținând seama de diferențele geografice și culturale dintre statele membre privind ajutoarele de stat pentru mamele singure, nu există un model universal valabil; invită autoritățile din statele membre să includă programe de sprijin pentru persoanele afectate;

| 3. | încurajează activitățile destinate ajutorării mamelor singure; consideră că aceste eforturi ar trebui orientate către consolidarea încrederii în sine și a independenței mamelor singure, către diminuarea sentimentelor acestora de pasivitate și izolare, către îmbunătățirea capacităților de relaționare socială și a capacităților parentale, oferindu-le un acces mai bun la informații despre drepturile și oportunitățile de încadrare în muncă; |
| --- | --- |

3.

încurajează activitățile destinate ajutorării mamelor singure; consideră că aceste eforturi ar trebui orientate către consolidarea încrederii în sine și a independenței mamelor singure, către diminuarea sentimentelor acestora de pasivitate și izolare, către îmbunătățirea capacităților de relaționare socială și a capacităților parentale, oferindu-le un acces mai bun la informații despre drepturile și oportunitățile de încadrare în muncă;

| 4. | solicită conceperea unor strategii care să acorde o mai mare atenție aspectelor de gen, care să poată oferi o mai bună înțelegere a relației gen - sărăcie, precum și investiții în proiecte care să abordeze necesitățile familiilor monoparentale; |
| --- | --- |

4.

solicită conceperea unor strategii care să acorde o mai mare atenție aspectelor de gen, care să poată oferi o mai bună înțelegere a relației gen - sărăcie, precum și investiții în proiecte care să abordeze necesitățile familiilor monoparentale;

| 5. | solicită statelor membre să încurajeze asociațiile care, prin activitatea lor, sprijină mamele singure, oferindu-le cursuri de formare cu scopul de a le ajuta să-și găsească un loc de muncă și ajutându-le să-și îmbunătățească respectul de sine; în acest sens, invită statele membre să stimuleze crearea de „centre familiale” pentru găzduire temporară, în care mamele singure să poată obține îndrumări și informații; încurajează autoritățile publice ale statelor să introducă programe specifice pentru formarea profesională a mamelor singure, în vederea accesului lor pe piața muncii și să colaboreze cu asociațiile care desfășoară activități în acest sens; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre să încurajeze asociațiile care, prin activitatea lor, sprijină mamele singure, oferindu-le cursuri de formare cu scopul de a le ajuta să-și găsească un loc de muncă și ajutându-le să-și îmbunătățească respectul de sine; în acest sens, invită statele membre să stimuleze crearea de „centre familiale” pentru găzduire temporară, în care mamele singure să poată obține îndrumări și informații; încurajează autoritățile publice ale statelor să introducă programe specifice pentru formarea profesională a mamelor singure, în vederea accesului lor pe piața muncii și să colaboreze cu asociațiile care desfășoară activități în acest sens;

| 6. | încurajează dezvoltarea de forumuri online de discuții interpersonale, blog-uri și linii verzi telefonice destinate special mamelor singure, cu scopul de a reduce izolarea acestora și de a le permite să facă schimburi de idei, informații și bune practici pe baza necesităților lor, precum și crearea de linii telefonice de asistență sau de numere verzi pentru a le pune mai ușor în legătură cu serviciile sociale; |
| --- | --- |

6.

încurajează dezvoltarea de forumuri online de discuții interpersonale, blog-uri și linii verzi telefonice destinate special mamelor singure, cu scopul de a reduce izolarea acestora și de a le permite să facă schimburi de idei, informații și bune practici pe baza necesităților lor, precum și crearea de linii telefonice de asistență sau de numere verzi pentru a le pune mai ușor în legătură cu serviciile sociale;

| 7. | încurajează statele membre să identifice politici comune bazate și pe schimbul de bune practici existente în Europa; |
| --- | --- |

7.

încurajează statele membre să identifice politici comune bazate și pe schimbul de bune practici existente în Europa;

| 8. | încurajează dezvoltarea de mecanisme de ajutor, inclusiv cursuri de pregătire având ca scop sprijinirea mamelor singure prin oferirea de consiliere în privința găsirii celor mai bune modalități de a crește un copil ca părinte singur, asigurând, în același timp, copilului, un ritm de viață echilibrat; |
| --- | --- |

8.

încurajează dezvoltarea de mecanisme de ajutor, inclusiv cursuri de pregătire având ca scop sprijinirea mamelor singure prin oferirea de consiliere în privința găsirii celor mai bune modalități de a crește un copil ca părinte singur, asigurând, în același timp, copilului, un ritm de viață echilibrat;

| 9. | invită statele membre și autoritățile competente ale acestora să promoveze dezvoltarea de cursuri de instruire pentru părinți având ca scop pregătirea și instruirea părinților singuri, tineri și fără resurse financiare, pentru a face față mai bine creșterii copilului; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre și autoritățile competente ale acestora să promoveze dezvoltarea de cursuri de instruire pentru părinți având ca scop pregătirea și instruirea părinților singuri, tineri și fără resurse financiare, pentru a face față mai bine creșterii copilului;

| 10. | invită statele membre să consolideze rolul organismelor naționale pentru egalitate în ceea ce privește practicile discriminatorii la locul de muncă îndreptate împotriva mamelor singure; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre să consolideze rolul organismelor naționale pentru egalitate în ceea ce privește practicile discriminatorii la locul de muncă îndreptate împotriva mamelor singure;

| 11. | recomandă statelor membre să ofere asistență pentru asigurarea unei locuințe și soluții de adăpost temporar, în special pentru mamele singure care au fost nevoite să părăsească instituțiile de plasament datorită vârstei lor; |
| --- | --- |

11.

recomandă statelor membre să ofere asistență pentru asigurarea unei locuințe și soluții de adăpost temporar, în special pentru mamele singure care au fost nevoite să părăsească instituțiile de plasament datorită vârstei lor;

| 12. | încurajează Comisia Europeană și statele membre să țină cont de specificitatea situației mamelor singure din diferitele țări europene și să ofere asistență specială mamelor singure din categoriile cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

12.

încurajează Comisia Europeană și statele membre să țină cont de specificitatea situației mamelor singure din diferitele țări europene și să ofere asistență specială mamelor singure din categoriile cele mai vulnerabile;

Prezența pe piața muncii a mamelor singure

| 13. | subliniază necesitatea de a facilita accesul (prin finanțare din Fondul social european și de la statele membre) la formarea inițială, formarea profesională și burse de studiu pentru mamele singure (necăsătorite, văduve sau separate), și subliniază, mai ales, importanța încurajării tinerelor femei gravide de a nu-și abandona studiile, pentru că educația le va permite să obțină calificări și să-și maximizeze șansele de a avea condiții de muncă decente, locuri de muncă bine plătite, precum și independență financiară, singura garanție pentru a nu fi afectate de sărăcie; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea de a facilita accesul (prin finanțare din Fondul social european și de la statele membre) la formarea inițială, formarea profesională și burse de studiu pentru mamele singure (necăsătorite, văduve sau separate), și subliniază, mai ales, importanța încurajării tinerelor femei gravide de a nu-și abandona studiile, pentru că educația le va permite să obțină calificări și să-și maximizeze șansele de a avea condiții de muncă decente, locuri de muncă bine plătite, precum și independență financiară, singura garanție pentru a nu fi afectate de sărăcie;

| 14. | invită Comisia Europeană ca, în conceperea cadrului unor programe precum „Progress” și „Equal” pentru viitorul cadru financiar multianual, să ia în considerare programele de conștientizare destinate unei mai bune participări la aceste programe a anumitor grupuri sociale fragile din punct de vedere economic, precum mamele singure, și să încurajeze implicarea acestora; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia Europeană ca, în conceperea cadrului unor programe precum „Progress” și „Equal” pentru viitorul cadru financiar multianual, să ia în considerare programele de conștientizare destinate unei mai bune participări la aceste programe a anumitor grupuri sociale fragile din punct de vedere economic, precum mamele singure, și să încurajeze implicarea acestora;

| 15. | încurajează statele membre să analizeze cu atenție fenomenul gradului extrem de redus de ocupare a mamelor pe piața muncii și să ia măsurile corespunzătoare pentru a soluționa această problemă; |
| --- | --- |

15.

încurajează statele membre să analizeze cu atenție fenomenul gradului extrem de redus de ocupare a mamelor pe piața muncii și să ia măsurile corespunzătoare pentru a soluționa această problemă;

| 16. | insistă asupra necesității de a oferi suficiente servicii de calitate de îngrijire a copiilor și a altor persoane dependente, la prețuri accesibile și compatibile cu programul de muncă cu normă întreagă, de a oferi prioritate mamelor singure la aceste servicii, de a facilita în mod semnificativ accesul la formare și la căutarea unui loc de muncă pentru mamele singure, precum și de a le îmbunătăți șansele de a-și păstra locul de muncă; sprijină crearea, pe lângă întreprinderi, a unor structuri de îngrijire a copiilor cu program de funcționare flexibil; insistă ca statele membre să asigure accesul la facilitățile de îngrijire, propunându-și ca obiectiv asigurarea a 50 % din îngrijirile necesare pentru copiii cu vârste până la trei ani și a îngrijirii integrale pentru copii cu vârste între 3 și 6 ani; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra necesității de a oferi suficiente servicii de calitate de îngrijire a copiilor și a altor persoane dependente, la prețuri accesibile și compatibile cu programul de muncă cu normă întreagă, de a oferi prioritate mamelor singure la aceste servicii, de a facilita în mod semnificativ accesul la formare și la căutarea unui loc de muncă pentru mamele singure, precum și de a le îmbunătăți șansele de a-și păstra locul de muncă; sprijină crearea, pe lângă întreprinderi, a unor structuri de îngrijire a copiilor cu program de funcționare flexibil; insistă ca statele membre să asigure accesul la facilitățile de îngrijire, propunându-și ca obiectiv asigurarea a 50 % din îngrijirile necesare pentru copiii cu vârste până la trei ani și a îngrijirii integrale pentru copii cu vârste între 3 și 6 ani;

| 17. | subliniază necesitatea ca statele membre să introducă mai multe dispoziții în scopul creșterii gradului de ocupare a mamelor pe piața muncii, întrucât este cea mai eficientă modalitate de îmbunătățire a veniturilor și, prin urmare, o modalitate de reducere a riscului sărăciei sau al excluderii sociale pentru mamele singure; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea ca statele membre să introducă mai multe dispoziții în scopul creșterii gradului de ocupare a mamelor pe piața muncii, întrucât este cea mai eficientă modalitate de îmbunătățire a veniturilor și, prin urmare, o modalitate de reducere a riscului sărăciei sau al excluderii sociale pentru mamele singure;

| 18. | subliniază importanța derulării unor politici de angajare care să încurajeze recrutarea mamelor singure și prevenirea concedierilor nejustificate; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța derulării unor politici de angajare care să încurajeze recrutarea mamelor singure și prevenirea concedierilor nejustificate;

| 19. | încurajează statele membre să ofere reduceri fiscale și alte stimulente financiare pentru societățile care angajează părinți singuri și/sau care creează, întrețin și oferă structuri și servicii de îngrijire la locul de muncă pentru angajați; |
| --- | --- |

19.

încurajează statele membre să ofere reduceri fiscale și alte stimulente financiare pentru societățile care angajează părinți singuri și/sau care creează, întrețin și oferă structuri și servicii de îngrijire la locul de muncă pentru angajați;

Riscul sărăciei și al excluziunii sociale

| 20. | încurajează statele membre să facă schimb de experiență în materie de sprijinire a familiilor monoparentale, îndeosebi în contextul crizei financiare, factor ce contribuie la înrăutățirea situației pentru părinții singuri; |
| --- | --- |

20.

încurajează statele membre să facă schimb de experiență în materie de sprijinire a familiilor monoparentale, îndeosebi în contextul crizei financiare, factor ce contribuie la înrăutățirea situației pentru părinții singuri;

| 21. | invită statele membre ca, în colaborare cu Institutul european pentru egalitatea de gen, să examineze nevoile specifice ale mamelor singure, să colecteze și să analizeze date, să ia în discuție implementarea unor măsuri concrete destinate rezolvării acestor chestiuni și să facă schimb de experiență pentru a le îmbunătăți; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre ca, în colaborare cu Institutul european pentru egalitatea de gen, să examineze nevoile specifice ale mamelor singure, să colecteze și să analizeze date, să ia în discuție implementarea unor măsuri concrete destinate rezolvării acestor chestiuni și să facă schimb de experiență pentru a le îmbunătăți;

| 22. | încurajează statele membre să întreprindă acțiuni și să implementeze măsuri pentru a evita creșterea riscului de sărăcie și de excludere socială în rândul mamelor singure; |
| --- | --- |

22.

încurajează statele membre să întreprindă acțiuni și să implementeze măsuri pentru a evita creșterea riscului de sărăcie și de excludere socială în rândul mamelor singure;

| 23. | invită statele membre să se asigure că mamele singure beneficiază de sprijin în vederea găsirii unei locuințe și că mamelor singure li se acordă prioritate pe listele de așteptare pentru închirierea de locuințe; |
| --- | --- |

23.

invită statele membre să se asigure că mamele singure beneficiază de sprijin în vederea găsirii unei locuințe și că mamelor singure li se acordă prioritate pe listele de așteptare pentru închirierea de locuințe;

| 24. | solicită statelor membre să garanteze tratamentul egal și să mențină o înaltă calitate a vieții pentru toți copiii, indiferent de starea civilă a părinților sau de structura familială, prin acordarea de alocații generale, pentru a nu transmite sărăcia la copii; |
| --- | --- |

24.

solicită statelor membre să garanteze tratamentul egal și să mențină o înaltă calitate a vieții pentru toți copiii, indiferent de starea civilă a părinților sau de structura familială, prin acordarea de alocații generale, pentru a nu transmite sărăcia la copii;

| 25. | solicită statelor membre să stabilească măsuri de eliminare a discriminării mamelor singure și a copiilor acestora; salută, așadar, utilizarea de programe care oferă ajutoare de stat și burse de studii pentru copiii mamelor singure; |
| --- | --- |

25.

solicită statelor membre să stabilească măsuri de eliminare a discriminării mamelor singure și a copiilor acestora; salută, așadar, utilizarea de programe care oferă ajutoare de stat și burse de studii pentru copiii mamelor singure;

| 26. | încurajează statele membre să introducă politici vizând acordarea de sprijin financiar pentru familiile monoparentale sub forma unui ajutor pentru părinții singuri, a reducerilor de impozit pentru gospodăriile monoparentale și alte reduceri fiscale pentru părinții singuri, conforme cu legislația națională respectivă, precum și cursuri de pregătire pentru părinții singuri; |
| --- | --- |

26.

încurajează statele membre să introducă politici vizând acordarea de sprijin financiar pentru familiile monoparentale sub forma unui ajutor pentru părinții singuri, a reducerilor de impozit pentru gospodăriile monoparentale și alte reduceri fiscale pentru părinții singuri, conforme cu legislația națională respectivă, precum și cursuri de pregătire pentru părinții singuri;

| 27. | solicită statelor membre să se asigure că toate alocațiile (pensiile alimentare) sunt plătite în mod regulat de părintele care nu deține custodia copilului; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre să se asigure că toate alocațiile (pensiile alimentare) sunt plătite în mod regulat de părintele care nu deține custodia copilului;

| 28. | încurajează statele membre să ia în considerare factorul de gen și, în special, situația mamelor singure în cadrul reformei sistemelor lor de pensii; |
| --- | --- |

28.

încurajează statele membre să ia în considerare factorul de gen și, în special, situația mamelor singure în cadrul reformei sistemelor lor de pensii;

Concilierea vieții de familie cu viața profesională

| 29. | subliniază faptul că statele membre și organizațiile publice și private ar trebui să acorde prioritate echilibrului dintre viața profesională și viața privată prin introducerea de condiții de lucru favorabile familiei, precum programul de lucru flexibil și telemunca și prin dezvoltarea de structuri de îngrijire a copiilor, creșe etc.; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că statele membre și organizațiile publice și private ar trebui să acorde prioritate echilibrului dintre viața profesională și viața privată prin introducerea de condiții de lucru favorabile familiei, precum programul de lucru flexibil și telemunca și prin dezvoltarea de structuri de îngrijire a copiilor, creșe etc.;

| 30. | subliniază faptul că, pentru a facilita echilibrul dintre viața profesională și viața privată a mamelor singure, este nevoie de o implicare mai mare din partea taților; observă, în acest sens, că practica îngrijirii comune este ca și inexistentă în unele state membre; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că, pentru a facilita echilibrul dintre viața profesională și viața privată a mamelor singure, este nevoie de o implicare mai mare din partea taților; observă, în acest sens, că practica îngrijirii comune este ca și inexistentă în unele state membre;

| 31. | solicită ca, în temeiul principiului egalității de șanse, toate măsurile și acțiunile întreprinse în favoarea mamelor singure să fie deschise și pentru tații singuri; |
| --- | --- |

31.

solicită ca, în temeiul principiului egalității de șanse, toate măsurile și acțiunile întreprinse în favoarea mamelor singure să fie deschise și pentru tații singuri;

| 32. | încurajează Comisia și statele membre să se ocupe de colectarea de date comparabile la nivelul UE privind acest fenomen și diferitele tendințe predominante, inclusiv pentru a compara legi și sisteme de protecție socială; |
| --- | --- |

32.

încurajează Comisia și statele membre să se ocupe de colectarea de date comparabile la nivelul UE privind acest fenomen și diferitele tendințe predominante, inclusiv pentru a compara legi și sisteme de protecție socială;

| 33. | consideră că persoanele care își dedică timpul și priceperea îngrijirii și educării copiilor sau îngrijirii persoanelor în vârstă ar trebui să fie recunoscute de către societate iar acest obiectiv ar putea fi realizat acordând acestor persoane drepturi corespunzătoare, în special în ceea ce privește securitatea socială și pensia; |
| --- | --- |

33.

consideră că persoanele care își dedică timpul și priceperea îngrijirii și educării copiilor sau îngrijirii persoanelor în vârstă ar trebui să fie recunoscute de către societate iar acest obiectiv ar putea fi realizat acordând acestor persoane drepturi corespunzătoare, în special în ceea ce privește securitatea socială și pensia;

*

* *

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

34.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 233 E, 28.9.2006, p. 130.

(2)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 31.

(3)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 79.

(4)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 87.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0058.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0085.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0086.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0373.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/66

---

Marți, 25 octombrie 2011Criminalitatea organizată în Uniunea Europeană

P7_TA(2011)0459

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (2010/2309(INI))

2013/C 131 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 67 capitolul 4 (articolele 82-86) și capitolul 5 (articolele 87-89) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 67 capitolul 4 (articolele 82-86) și capitolul 5 (articolele 87-89) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Programul de la Stockholm privind libertatea, siguranța și justiția (1), Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171) și Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de la Stockholm privind libertatea, siguranța și justiția (1), Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171) și Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673),

| — | având în vedere concluziile Consiliului JAI din 8 și 9 noiembrie 2010 privind elaborarea și punerea în aplicare a unui set de politici UE pentru combaterea criminalității organizate transnaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului JAI din 8 și 9 noiembrie 2010 privind elaborarea și punerea în aplicare a unui set de politici UE pentru combaterea criminalității organizate transnaționale,

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (2),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind combaterea criminalității organizate transnaționale, adoptată de Adunarea Generală la 15 noiembrie 2000 (Rezoluția 55/25) și protocoalele aferente, în special Protocolul privind prevenirea, combaterea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii, Protocolul împotriva traficului ilegal de migranți pe calea terestră, a aerului și pe mare și Protocolul împotriva fabricării și traficului ilicit de arme de foc, de piese, elemente și muniție pentru acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind combaterea criminalității organizate transnaționale, adoptată de Adunarea Generală la 15 noiembrie 2000 (Rezoluția 55/25) și protocoalele aferente, în special Protocolul privind prevenirea, combaterea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii, Protocolul împotriva traficului ilegal de migranți pe calea terestră, a aerului și pe mare și Protocolul împotriva fabricării și traficului ilicit de arme de foc, de piese, elemente și muniție pentru acestea,

| — | având în vedere Decizia-cadru 2003/577/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind executarea în Uniunea Europeană a ordinelor de înghețare a bunurilor sau a probelor, Decizia-cadru 2005/212/JAI a Consiliului din 24 februarie 2005 (3) privind confiscarea produselor, a instrumentelor și a bunurilor având legătură cu infracțiunea și Decizia-cadru 2006/783/JAI a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce pentru hotărârile de confiscare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2003/577/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind executarea în Uniunea Europeană a ordinelor de înghețare a bunurilor sau a probelor, Decizia-cadru 2005/212/JAI a Consiliului din 24 februarie 2005 (3) privind confiscarea produselor, a instrumentelor și a bunurilor având legătură cu infracțiunea și Decizia-cadru 2006/783/JAI a Consiliului din 6 octombrie 2006 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce pentru hotărârile de confiscare,

| — | având în vedere Decizia 2007/845/JAI a Consiliului din 6 decembrie 2007 (4) privind cooperarea dintre oficiile de recuperare a creanțelor din statele membre în domeniul urmăririi și identificării produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni sau a altor bunuri având legătură cu infracțiunile și având în vedere raportul Comisiei Europene COM(2011)0176 întocmit în conformitate cu articolul 8 din decizia menționată mai sus, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/845/JAI a Consiliului din 6 decembrie 2007 (4) privind cooperarea dintre oficiile de recuperare a creanțelor din statele membre în domeniul urmăririi și identificării produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni sau a altor bunuri având legătură cu infracțiunile și având în vedere raportul Comisiei Europene COM(2011)0176 întocmit în conformitate cu articolul 8 din decizia menționată mai sus,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind confiscarea și recuperarea activelor (7769/3/10), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind confiscarea și recuperarea activelor (7769/3/10),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei (CETS 198) privind spălarea, depistarea, reținerea și confiscarea veniturilor obținute din crima organizată și privind finanțarea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei (CETS 198) privind spălarea, depistarea, reținerea și confiscarea veniturilor obținute din crima organizată și privind finanțarea terorismului,

| — | având în vedere studiul comandat de Comisie și intitulat „Evaluarea eficienței practicilor din statele membre ale UE privind identificarea, urmărirea, înghețarea și confiscarea activelor de origine criminală” (2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de Comisie și intitulat „Evaluarea eficienței practicilor din statele membre ale UE privind identificarea, urmărirea, înghețarea și confiscarea activelor de origine criminală” (2009),

| — | având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Rolul UE în combaterea criminalității organizate transnaționale” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Rolul UE în combaterea criminalității organizate transnaționale” (5),

| — | având în vedere rapoartele OCTA (Evaluarea europeană a amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată), prezentate de Europol (6), în special cel din 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele OCTA (Evaluarea europeană a amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată), prezentate de Europol (6), în special cel din 2011,

| — | având în vedere Raportul comun al Europol, Eurojust și Frontex privind statutul securității interne în Uniunea Europeană (2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun al Europol, Eurojust și Frontex privind statutul securității interne în Uniunea Europeană (2010),

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie privind evoluția fenomenului drogurilor în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie privind evoluția fenomenului drogurilor în Europa,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Direzione Nazionale Antimafia (Direcția națională pentru lupta antimafia) din Italia; având în vedere rapoartele Bundeskriminalamt (BKA, Oficiul Federal pentru Anchete Penale din Germania) privind prezența „Ndrangheta” (mafia calabreză) în Germania și, în special, cel mai recent raport din 2009 intitulat „Analiza asupra activității în Germania a clanurilor originare din San Luca”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Direzione Nazionale Antimafia (Direcția națională pentru lupta antimafia) din Italia; având în vedere rapoartele Bundeskriminalamt (BKA, Oficiul Federal pentru Anchete Penale din Germania) privind prezența „Ndrangheta” (mafia calabreză) în Germania și, în special, cel mai recent raport din 2009 intitulat „Analiza asupra activității în Germania a clanurilor originare din San Luca”,

| — | având în vedere raportul ROCTA (Russian Organised Crime Threat Assessment - Evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată din Rusia) elaborat de Europol în anul 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ROCTA (Russian Organised Crime Threat Assessment - Evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată din Rusia) elaborat de Europol în anul 2008,

| — | având în vedere Raportul general referitor la activitățile Europolului (2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul general referitor la activitățile Europolului (2009),

| — | având în vedere studiul comandat de PE și intitulat „Optimizarea coordonării între organismele UE competente în domeniul cooperării polițienești și judiciare: crearea unui Parchet European”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de PE și intitulat „Optimizarea coordonării între organismele UE competente în domeniul cooperării polițienești și judiciare: crearea unui Parchet European”,

| — | având în vedere Decizia-cadru 2006/960/JAI a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind simplificarea schimbului de informații și date operative între autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2006/960/JAI a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind simplificarea schimbului de informații și date operative între autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia 2009/426/JAI a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind consolidarea Eurojust și de modificare a Deciziei 2002/187/JAI de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/426/JAI a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind consolidarea Eurojust și de modificare a Deciziei 2002/187/JAI de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (7),

| — | având în vedere rapoartele anuale de activitate ale Eurojust (2002-2010) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale de activitate ale Eurojust (2002-2010) (8),

| — | având în vedere Decizia 2008/976/JAI a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind Rețeaua Judiciară Europeană (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/976/JAI a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind Rețeaua Judiciară Europeană (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind rolul Eurojust și al Rețelei Judiciare Europene în cadrul luptei împotriva criminalității organizate și a terorismului în Uniunea Europeană (COM(2007)0644), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind rolul Eurojust și al Rețelei Judiciare Europene în cadrul luptei împotriva criminalității organizate și a terorismului în Uniunea Europeană (COM(2007)0644),

| — | având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (10),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (11),

| — | având în vedere convenția din 29 mai 2000 privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene (12), Actele Consiliului din 16 octombrie 2001 de instituire a protocolului de punere în aplicare și din 18 decembrie 1997 privind asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale (Napoli II) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere convenția din 29 mai 2000 privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene (12), Actele Consiliului din 16 octombrie 2001 de instituire a protocolului de punere în aplicare și din 18 decembrie 1997 privind asistența reciprocă și cooperarea între administrațiile vamale (Napoli II) (13),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre, precum și actele ulterioare de modificare (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre, precum și actele ulterioare de modificare (14),

| — | având în vedere comunicările Comisiei Europene elaborate în temeiul articolului 34 din Decizia-cadru din 13 iunie 2002 a Consiliului privind mandatul european de arestare și procedura de predare între statele membre (COM(2005)0063 și COM(2006)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei Europene elaborate în temeiul articolului 34 din Decizia-cadru din 13 iunie 2002 a Consiliului privind mandatul european de arestare și procedura de predare între statele membre (COM(2005)0063 și COM(2006)0008),

| — | având în vedere raportul privind punerea în aplicare a mandatului european de arestare, publicat de Comisia Europeană la 11 iulie 2007, și nota de informare a Secretarului General al Consiliului din 11 iunie 2008 privind „Răspunsurile la chestionarul referitor la informațiile cantitative privind aplicarea practică a mandatului european de arest - anul 2007” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind punerea în aplicare a mandatului european de arestare, publicat de Comisia Europeană la 11 iulie 2007, și nota de informare a Secretarului General al Consiliului din 11 iunie 2008 privind „Răspunsurile la chestionarul referitor la informațiile cantitative privind aplicarea practică a mandatului european de arest - anul 2007” (15),

| — | având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului privind evaluarea mandatului european de arest (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului privind evaluarea mandatului european de arest (16),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/465/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (17) și Raportul Comisiei privind transpunerea juridică a Deciziei-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/465/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (17) și Raportul Comisiei privind transpunerea juridică a Deciziei-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (COM(2004)0858),

| — | având în vedere studiul Parlamentului European din 2009 intitulat „Punerea în aplicare a mandatului european de arestare și a echipelor comune de anchetă la nivel național și la nivel european” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului European din 2009 intitulat „Punerea în aplicare a mandatului european de arestare și a echipelor comune de anchetă la nivel național și la nivel european” (18),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 (19) privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 (19) privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului,

| — | având în vedere cele 40 de recomandări ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) de luptă împotriva spălării banilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele 40 de recomandări ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) de luptă împotriva spălării banilor,

| — | având în vedere Directiva 2005/60/CE din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/60/CE din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (20),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2005 din 26 octombrie 2005 privind controlul numerarului la intrarea sau ieșirea din Comunitate (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2005 din 26 octombrie 2005 privind controlul numerarului la intrarea sau ieșirea din Comunitate (21),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 din 15 noiembrie 2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 din 15 noiembrie 2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (22),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2003/568/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind combaterea corupției în sectorul privat (23) și Raportul Comisiei către Consiliu întemeiat pe articolul 9 din Decizia-cadru 2003/568/JAI (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2003/568/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind combaterea corupției în sectorul privat (23) și Raportul Comisiei către Consiliu întemeiat pe articolul 9 din Decizia-cadru 2003/568/JAI (COM(2007)0328),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (așa-numita „Convenție de la Merida”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (așa-numita „Convenție de la Merida”),

| — | având în vedere convențiile penale și civile privind corupția ale Consiliului Europei; având în vedere Convenția europeană privind combaterea corupției care implică funcționari ai Comunităților Europene sau ai statelor membre ale Uniunii Europene și Convenția OCDE privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile penale și civile privind corupția ale Consiliului Europei; având în vedere Convenția europeană privind combaterea corupției care implică funcționari ai Comunităților Europene sau ai statelor membre ale Uniunii Europene și Convenția OCDE privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale,

| — | având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 (24) privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii, cu modificările ulterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 (24) privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii, cu modificările ulterioare,

| — | având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Instituții financiare și aplicarea fondurilor structurale în Italia” (2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului European intitulat „Instituții financiare și aplicarea fondurilor structurale în Italia” (2009),

| — | având în vedere Strategia UE în materie de droguri pentru perioada 2005-2012 și Planul de acțiune al UE în materie de droguri pentru perioada 2009-2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE în materie de droguri pentru perioada 2005-2012 și Planul de acțiune al UE în materie de droguri pentru perioada 2009-2012,

| — | având în vedere Raportul mondial privind drogurile din 2010 al Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității (UNODC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul mondial privind drogurile din 2010 al Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității (UNODC),

| — | având în vedere raportul anual 2010 al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie privind evoluția fenomenului drogurilor în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual 2010 al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie privind evoluția fenomenului drogurilor în Europa,

| — | având în vedere studiul realizat de Centrul pentru studiul democrației, la cererea Comisiei Europene, intitulat „Legăturile dintre crima organizată și corupție” (2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Centrul pentru studiul democrației, la cererea Comisiei Europene, intitulat „Legăturile dintre crima organizată și corupție” (2010),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea și Recomandarea Comisiei din 13 iunie 2007 (25) de identificare a unui set de acțiuni pentru punerea în aplicare a regulamentului menționat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea și Recomandarea Comisiei din 13 iunie 2007 (25) de identificare a unui set de acțiuni pentru punerea în aplicare a regulamentului menționat,

| — | având în vedere studiul efectuat de Transcrime în anul 2008, finanțat de Comisie și intitulat „Studiu asupra racketului: necesitatea unui instrument de combatere a criminalității organizate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul efectuat de Transcrime în anul 2008, finanțat de Comisie și intitulat „Studiu asupra racketului: necesitatea unui instrument de combatere a criminalității organizate”,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 25 septembrie 2008 privind un plan european global de combatere a contrafacerii și pirateriei și Rezoluția Consiliului din 23 octombrie 2009 privind o strategie consolidată pentru cooperarea vamală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 25 septembrie 2008 privind un plan european global de combatere a contrafacerii și pirateriei și Rezoluția Consiliului din 23 octombrie 2009 privind o strategie consolidată pentru cooperarea vamală,

| — | având în vedere Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (26),

| — | având în vedere Declarația scrisă nr. 2/2010 a Parlamentului European privind eforturile Uniunii de combatere a corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația scrisă nr. 2/2010 a Parlamentului European privind eforturile Uniunii de combatere a corupției,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Produsele provenite din activități de criminalitate organizată. Garantarea principiului potrivit căruia «criminalitatea nu aduce venituri» ” (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Produsele provenite din activități de criminalitate organizată. Garantarea principiului potrivit căruia «criminalitatea nu aduce venituri» ” (COM(2008)0766),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0333/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0333/2011),

| A. | întrucât unul dintre principalele obiective ale Uniunii Europene este acela de a crea un spațiu de libertate, securitate și justiție fără frontiere interne, în care criminalitatea este prevenită și combătută (articolul 3 din TUE), și de a asigura un nivel ridicat de securitate prin măsuri de prevenție și combatere a criminalității și prin măsuri de coordonare și cooperare între forțele de poliție și autoritățile polițienești și judiciare și alte autorități competente, precum și prin recunoașterea reciprocă a deciziilor judiciare în materie penală și, după caz, prin apropierea legislațiilor penale (articolul 67 din TFUE); |
| --- | --- |

A.

întrucât unul dintre principalele obiective ale Uniunii Europene este acela de a crea un spațiu de libertate, securitate și justiție fără frontiere interne, în care criminalitatea este prevenită și combătută (articolul 3 din TUE), și de a asigura un nivel ridicat de securitate prin măsuri de prevenție și combatere a criminalității și prin măsuri de coordonare și cooperare între forțele de poliție și autoritățile polițienești și judiciare și alte autorități competente, precum și prin recunoașterea reciprocă a deciziilor judiciare în materie penală și, după caz, prin apropierea legislațiilor penale (articolul 67 din TFUE);

| B. | întrucât criminalitatea organizată generează costuri sociale substanțiale, încălcând drepturile omului și subminând normele democratice, deturnând și risipind resurse financiare, umane și de alte tipuri, denaturând piața comună liberă, viciind firmele și activitățile economice legale, favorizând corupția, poluând și distrugând mediul înconjurător; |
| --- | --- |

B.

întrucât criminalitatea organizată generează costuri sociale substanțiale, încălcând drepturile omului și subminând normele democratice, deturnând și risipind resurse financiare, umane și de alte tipuri, denaturând piața comună liberă, viciind firmele și activitățile economice legale, favorizând corupția, poluând și distrugând mediul înconjurător;

| C. | întrucât există dovezi juridice, de anchetă și jurnalistice îngrijorătoare, care demonstrează că, în unele state membre, criminalitatea organizată este puternic infiltrată și consolidată în mediul politic, în administrația publică și în economia legală; întrucât este posibil să existe deja infiltrări de act tip și în restul Uniunii Europene, ceea ce consolidează poziția criminalității organizate; |
| --- | --- |

C.

întrucât există dovezi juridice, de anchetă și jurnalistice îngrijorătoare, care demonstrează că, în unele state membre, criminalitatea organizată este puternic infiltrată și consolidată în mediul politic, în administrația publică și în economia legală; întrucât este posibil să existe deja infiltrări de act tip și în restul Uniunii Europene, ceea ce consolidează poziția criminalității organizate;

| D. | întrucât acțiunile criminalității organizate au ca scop realizarea de profituri economice și că, în consecință, prevenirea și combaterea în mod eficient a acestui fenomen trebuie să se concentreze pe identificarea, înghețarea, reținerea și confiscarea produselor infracțiunii; întrucât actualul cadru legal la nivelul UE pare că nu constituie o bază suficientă pentru acțiuni serioase de combatere a fenomenului și, astfel, sunt necesare reglementări care să permită, de exemplu, așa-numita „confiscare extinsă” și privarea de patrimoniu înscris pe numele unei persoane fizice sau juridice interpuse; întrucât folosirea în scopuri sociale a bunurilor confiscate permite o abordare pozitivă a strategiilor de combatere a criminalității organizate, căci bunul confiscat nu mai este perceput doar ca o resursă sustrasă unei organizații criminale, ci capătă un rol dublu constructiv, atât în prevenirea criminalității organizate, cât și prin efectul de promovare a dezvoltării economice și sociale; |
| --- | --- |

D.

întrucât acțiunile criminalității organizate au ca scop realizarea de profituri economice și că, în consecință, prevenirea și combaterea în mod eficient a acestui fenomen trebuie să se concentreze pe identificarea, înghețarea, reținerea și confiscarea produselor infracțiunii; întrucât actualul cadru legal la nivelul UE pare că nu constituie o bază suficientă pentru acțiuni serioase de combatere a fenomenului și, astfel, sunt necesare reglementări care să permită, de exemplu, așa-numita „confiscare extinsă” și privarea de patrimoniu înscris pe numele unei persoane fizice sau juridice interpuse; întrucât folosirea în scopuri sociale a bunurilor confiscate permite o abordare pozitivă a strategiilor de combatere a criminalității organizate, căci bunul confiscat nu mai este perceput doar ca o resursă sustrasă unei organizații criminale, ci capătă un rol dublu constructiv, atât în prevenirea criminalității organizate, cât și prin efectul de promovare a dezvoltării economice și sociale;

| E. | întrucât organizațiile criminale își concentrează activitatea în domenii numeroase și din ce în ce mai ample, ca, de exemplu, traficul internațional de stupefiante, traficul de persoane și exploatarea acestora, infracțiunile financiare, traficul internațional de arme, contrafacerea, criminalitatea informatică, infracțiunile împotriva mediului, deturnarea de fonduri publice, fraudele și extorcările, și că majoritatea acestor activități au un caracter transnațional și transeuropean; întrucât mare parte din produsele realizate prin aceste activități criminale fac obiectul unor acțiuni de spălare de bani; |
| --- | --- |

E.

întrucât organizațiile criminale își concentrează activitatea în domenii numeroase și din ce în ce mai ample, ca, de exemplu, traficul internațional de stupefiante, traficul de persoane și exploatarea acestora, infracțiunile financiare, traficul internațional de arme, contrafacerea, criminalitatea informatică, infracțiunile împotriva mediului, deturnarea de fonduri publice, fraudele și extorcările, și că majoritatea acestor activități au un caracter transnațional și transeuropean; întrucât mare parte din produsele realizate prin aceste activități criminale fac obiectul unor acțiuni de spălare de bani;

| F. | întrucât femeile și fetele imigrante ilegale sunt mai vulnerabile în fața crimei organizate, de exemplu prin prostituție și trafic, decât femeile și fetele care sunt cetățene ale UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât femeile și fetele imigrante ilegale sunt mai vulnerabile în fața crimei organizate, de exemplu prin prostituție și trafic, decât femeile și fetele care sunt cetățene ale UE;

| G. | întrucât, deși nu există un studiu global, volumul cifrei de afaceri a organizațiilor criminale de tip mafiot ce își desfășoară activitatea în Europa, în special al celor italiene, este impresionant și, după cum reiese din nenumărate studii (printre care și cel al Eurispes) confirmate și de raportul comun din 2010 al Eurojust, Europol și Frontex, se pot estima venituri de cel puțin 135 de miliarde de euro, cifră superioară produsului intern brut combinat a șase state membre ale UE, exemplul cel mai grăitor fiind ’Ndrangheta, cel mai adânc implantat grup mafiot din țările UE și din lume, care are o cifră de afaceri anuală estimată la cel puțin 44 de miliarde de EUR; |
| --- | --- |

G.

întrucât, deși nu există un studiu global, volumul cifrei de afaceri a organizațiilor criminale de tip mafiot ce își desfășoară activitatea în Europa, în special al celor italiene, este impresionant și, după cum reiese din nenumărate studii (printre care și cel al Eurispes) confirmate și de raportul comun din 2010 al Eurojust, Europol și Frontex, se pot estima venituri de cel puțin 135 de miliarde de euro, cifră superioară produsului intern brut combinat a șase state membre ale UE, exemplul cel mai grăitor fiind ’Ndrangheta, cel mai adânc implantat grup mafiot din țările UE și din lume, care are o cifră de afaceri anuală estimată la cel puțin 44 de miliarde de EUR;

| H. | întrucât amenințarea criminalității organizate depășește granițele Uniunii Europene și trebuie combătută, prin urmare, luându-se în considerare necesitatea unei abordări globale și internaționale, deci a unei cooperări cu țările terțe și cu organizații internaționale, cum ar fi, de exemplu, Interpol și Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității (UNODC), |
| --- | --- |

H.

întrucât amenințarea criminalității organizate depășește granițele Uniunii Europene și trebuie combătută, prin urmare, luându-se în considerare necesitatea unei abordări globale și internaționale, deci a unei cooperări cu țările terțe și cu organizații internaționale, cum ar fi, de exemplu, Interpol și Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității (UNODC),

| I. | întrucât coruperea este modalitatea de bază care permite șantajul și recompensarea utilizate de criminalitatea organizată pentru deturnarea de resurse publice și pentru infiltrarea în politica locală, în administrația publică și în sectorul privat; |
| --- | --- |

I.

întrucât coruperea este modalitatea de bază care permite șantajul și recompensarea utilizate de criminalitatea organizată pentru deturnarea de resurse publice și pentru infiltrarea în politica locală, în administrația publică și în sectorul privat;

| J. | întrucât spălarea de bani este unul din canalele cele mai insidioase de contaminare a activităților legale de către cele ilicite, un pasaj esențial fără de care puterea de cumpărare obținută prin infracțiuni ar exista doar la nivel de posibilitate, utilizabilă în interiorul circuitului ilegal, dar fără capacitatea de a deveni cu adevărat putere economică; întrucât cooperarea și colaborarea internațională reprezintă elemente fundamentale în combaterea eficientă a spălării de bani; |
| --- | --- |

J.

întrucât spălarea de bani este unul din canalele cele mai insidioase de contaminare a activităților legale de către cele ilicite, un pasaj esențial fără de care puterea de cumpărare obținută prin infracțiuni ar exista doar la nivel de posibilitate, utilizabilă în interiorul circuitului ilegal, dar fără capacitatea de a deveni cu adevărat putere economică; întrucât cooperarea și colaborarea internațională reprezintă elemente fundamentale în combaterea eficientă a spălării de bani;

| K. | întrucât traficul internațional de stupefiante reprezintă sursa principală de profit a criminalității organizate și a organizațiilor mafiote, creând baza existenței lor economico-sociale; întrucât UE este atât una din cele mai mari piețe (heroină, cocaină și canabis), cât și producător de stupefiante (mai ales în domeniul drogurilor sintetice); întrucât traficul se întinde la multe țări de producție și de tranzit din afara UE, care sunt ușor identificabile, în special din America Latină, din Africa de Vest și din Asia; |
| --- | --- |

K.

întrucât traficul internațional de stupefiante reprezintă sursa principală de profit a criminalității organizate și a organizațiilor mafiote, creând baza existenței lor economico-sociale; întrucât UE este atât una din cele mai mari piețe (heroină, cocaină și canabis), cât și producător de stupefiante (mai ales în domeniul drogurilor sintetice); întrucât traficul se întinde la multe țări de producție și de tranzit din afara UE, care sunt ușor identificabile, în special din America Latină, din Africa de Vest și din Asia;

| L. | întrucât extorcarea, racketul și cămătăria sunt unele dintre modalitățile prin care criminalitatea organizată se infiltrează în economia legală, viciind considerabil orice formă de piață liberă și limitând drepturile cetățenilor, ale întreprinzătorilor, ale lucrătorilor și ale profesioniștilor; întrucât, după cum arată studiul Transcrime din 2008 finanțat de Comisia Europeană și intitulat „Studiu privind racketul: necesitatea unui instrument pentru combaterea criminalității organizate”, acest fenomen ia proporții îngrijorătoare în cel puțin jumătate dintre statele membre ale UE și este prezent într-o măsură semnificativă și în cealaltă jumătate; întrucât există o corelație între răspândirea racketului și controlul teritoriului și activitățile economico-antreprenoriale și politice ale organizațiilor criminale; întrucât primii pași esențiali în combaterea eficientă a racketului constau în a încuraja victimele să raporteze infracțiunile și a garanta menținerea unei prezențe puternice a autorităților oficiale, |
| --- | --- |

L.

întrucât extorcarea, racketul și cămătăria sunt unele dintre modalitățile prin care criminalitatea organizată se infiltrează în economia legală, viciind considerabil orice formă de piață liberă și limitând drepturile cetățenilor, ale întreprinzătorilor, ale lucrătorilor și ale profesioniștilor; întrucât, după cum arată studiul Transcrime din 2008 finanțat de Comisia Europeană și intitulat „Studiu privind racketul: necesitatea unui instrument pentru combaterea criminalității organizate”, acest fenomen ia proporții îngrijorătoare în cel puțin jumătate dintre statele membre ale UE și este prezent într-o măsură semnificativă și în cealaltă jumătate; întrucât există o corelație între răspândirea racketului și controlul teritoriului și activitățile economico-antreprenoriale și politice ale organizațiilor criminale; întrucât primii pași esențiali în combaterea eficientă a racketului constau în a încuraja victimele să raporteze infracțiunile și a garanta menținerea unei prezențe puternice a autorităților oficiale,

Introducere

| 1. | salută măsurile pentru reducerea criminalității organizate adoptate prin Programul de la Stockholm, planul de acțiune corespunzător și strategia de securitate internă și speră că, în perioada următorului trio de președinți, combaterea criminalității organizate se va afla printre prioritățile politice și va produce rezultate tangibile; |
| --- | --- |

1.

salută măsurile pentru reducerea criminalității organizate adoptate prin Programul de la Stockholm, planul de acțiune corespunzător și strategia de securitate internă și speră că, în perioada următorului trio de președinți, combaterea criminalității organizate se va afla printre prioritățile politice și va produce rezultate tangibile;

| 2. | își exprimă convingerea că criminalitatea organizată, indiferent dacă este sau nu de tip mafiot, reprezintă una dintre principalele amenințări la adresa securității interne și a libertății cetățenilor UE; consideră că, deși există riscul la organizațiile criminale să colaboreze tot mai frecvent cu cele teroriste, criminalitatea organizată trebuie tratată separat de terorism și solicită o strategie specifică orizontală a UE în această privință, care să cuprindă măsuri legislative și operaționale, alocări de fonduri și un calendar riguros de aplicare; sprijină Concluziile Consiliului din 8-9 noiembrie 2010 referitoare la ciclul de politici UE privind criminalitatea organizată și solicită Consiliului să-și revizuiască decizia și să prevadă implicarea Parlamentului în determinarea priorităților, în discutarea obiectivelor strategice și în evaluarea rezultatului ciclului de politici; |
| --- | --- |

2.

își exprimă convingerea că criminalitatea organizată, indiferent dacă este sau nu de tip mafiot, reprezintă una dintre principalele amenințări la adresa securității interne și a libertății cetățenilor UE; consideră că, deși există riscul la organizațiile criminale să colaboreze tot mai frecvent cu cele teroriste, criminalitatea organizată trebuie tratată separat de terorism și solicită o strategie specifică orizontală a UE în această privință, care să cuprindă măsuri legislative și operaționale, alocări de fonduri și un calendar riguros de aplicare; sprijină Concluziile Consiliului din 8-9 noiembrie 2010 referitoare la ciclul de politici UE privind criminalitatea organizată și solicită Consiliului să-și revizuiască decizia și să prevadă implicarea Parlamentului în determinarea priorităților, în discutarea obiectivelor strategice și în evaluarea rezultatului ciclului de politici;

| 3. | sprijină statele membre în acțiunile lor împotriva criminalității organizate și le încurajează să-și consolideze autoritățile judiciare și forțele polițienești pe baza cele mai bune experiențe disponibile, inclusiv prin compararea legislațiilor și a resurselor menite să susțină activitatea acestora, și să aloce resursele financiare și umane necesare în acest scop; invită statele membre să dezvolte o abordare investigativă proactivă, să elaboreze planuri naționale de combatere a criminalității organizate și să prevadă o coordonare centralizată a acțiunilor prin structuri adecvate, luând drept reper cele mai bune practici existente deja în unele state membre; solicită COSI să organizeze o întâlnire anuală care să reunească cel puțin statele membre, Comisia, Consiliul, Parlamentul European, Europol și Eurojust, în cursul căreia să se prezinte rezultatele obținute și planurile de viitor pentru combaterea criminalității organizate la nivel național și la nivelul UE; |
| --- | --- |

3.

sprijină statele membre în acțiunile lor împotriva criminalității organizate și le încurajează să-și consolideze autoritățile judiciare și forțele polițienești pe baza cele mai bune experiențe disponibile, inclusiv prin compararea legislațiilor și a resurselor menite să susțină activitatea acestora, și să aloce resursele financiare și umane necesare în acest scop; invită statele membre să dezvolte o abordare investigativă proactivă, să elaboreze planuri naționale de combatere a criminalității organizate și să prevadă o coordonare centralizată a acțiunilor prin structuri adecvate, luând drept reper cele mai bune practici existente deja în unele state membre; solicită COSI să organizeze o întâlnire anuală care să reunească cel puțin statele membre, Comisia, Consiliul, Parlamentul European, Europol și Eurojust, în cursul căreia să se prezinte rezultatele obținute și planurile de viitor pentru combaterea criminalității organizate la nivel național și la nivelul UE;

| 4. | subliniază că toate măsurile de combatere a criminalității organizate trebuie să respecte pe deplin drepturile fundamentale și să fie proporționale cu obiectivele urmărite, care trebuie să fie necesare într-o societate democrată, în conformitate cu articolul 52 din Carta drepturilor fundamentale, fără a restrânge inutil libertatea individuală, așa cum prevăd Convenția europeană a drepturilor omului, Carta drepturilor fundamentale a UE și principiile constituționale comune statelor membre; |
| --- | --- |

4.

subliniază că toate măsurile de combatere a criminalității organizate trebuie să respecte pe deplin drepturile fundamentale și să fie proporționale cu obiectivele urmărite, care trebuie să fie necesare într-o societate democrată, în conformitate cu articolul 52 din Carta drepturilor fundamentale, fără a restrânge inutil libertatea individuală, așa cum prevăd Convenția europeană a drepturilor omului, Carta drepturilor fundamentale a UE și principiile constituționale comune statelor membre;

| 5. | întrucât articolul 222 TFUE instituie obligația legală a Uniunii Europene și a statelor membre de a pune în aplicare clauza de solidaritate, își exprimă profund îngrijorare față de încercările criminalității organizate de a se infiltra în sectoarele politic, public de la toate nivelurile, economic și financiar; invită Comisia, Consiliul și statele membre să-și concentreze eforturile disuasive asupra atacării bunurilor și fondurilor provenite din activități ilegale, inclusiv a celor indirecte, adesea ascunse printr-o rețea de intermediari și susținători, instituții politice și grupuri de lobby; subliniază că eforturile de combatere a criminalității organizate trebuie să țină seama pe deplin de infracționalitatea „gulerelor albe”; |
| --- | --- |

5.

întrucât articolul 222 TFUE instituie obligația legală a Uniunii Europene și a statelor membre de a pune în aplicare clauza de solidaritate, își exprimă profund îngrijorare față de încercările criminalității organizate de a se infiltra în sectoarele politic, public de la toate nivelurile, economic și financiar; invită Comisia, Consiliul și statele membre să-și concentreze eforturile disuasive asupra atacării bunurilor și fondurilor provenite din activități ilegale, inclusiv a celor indirecte, adesea ascunse printr-o rețea de intermediari și susținători, instituții politice și grupuri de lobby; subliniază că eforturile de combatere a criminalității organizate trebuie să țină seama pe deplin de infracționalitatea „gulerelor albe”;

Ameliorarea cadrului legislativ al UE

| 6. | întrucât rețelele infracționale internaționale sunt extrem de active, iar criminalitatea organizată crește în dimensiuni și în grad de sofisticare, solicită statelor membre să își amelioreze cooperarea și coordonarea și să-și alinieze cadrele legislative, în special în privința stabilirii unor proceduri și a unor tipuri de infracțiuni comune și omogene, bazându-se pe bunele practici ale reglementărilor cele mai evoluate în materie de combatere a criminalității organizate; solicită statelor membre să asigure ratificarea și/sau transpunerea rapidă și efectivă a tuturor instrumentelor juridice europene și internaționale legate în mod direct sau indirect de acțiunile de combatere a criminalității organizate; |
| --- | --- |

6.

întrucât rețelele infracționale internaționale sunt extrem de active, iar criminalitatea organizată crește în dimensiuni și în grad de sofisticare, solicită statelor membre să își amelioreze cooperarea și coordonarea și să-și alinieze cadrele legislative, în special în privința stabilirii unor proceduri și a unor tipuri de infracțiuni comune și omogene, bazându-se pe bunele practici ale reglementărilor cele mai evoluate în materie de combatere a criminalității organizate; solicită statelor membre să asigure ratificarea și/sau transpunerea rapidă și efectivă a tuturor instrumentelor juridice europene și internaționale legate în mod direct sau indirect de acțiunile de combatere a criminalității organizate;

| 7. | având în vedere impactul extrem de limitat asupra sistemelor legislative ale statelor membre al Directivei-cadru 2008/841/JAI privind lupta împotriva crimei organizate, care nu a dus încă la îmbunătățiri semnificative a legilor naționale sau la colaborare operațională pentru combaterea criminalității organizate, solicită Comisiei să prezinte, până la sfârșitul lui 2013, o propunere de directivă care să cuprindă o definiție mai concretă a criminalității organizate și care să identifice mai bine caracteristicile esențiale ale acestui fenomen, axându-se în special pe conceptul-cheie de organizare și ținând seama de noile tipuri de criminalitate organizată; solicită, în ceea ce privește infracțiunea de apartenență la o organizație criminală și cu respectarea caracteristicilor specifice ale diferitelor sisteme legislative, realizarea unui studiu privind eliminarea actualei abordări duble (care incriminează și apartenența, și complicitatea) și identificarea unei serii de infracțiuni comise frecvent de criminalitatea organizată care, indiferent de pedeapsa maximă permisă de sistemele juridice din statele membre, pot fi considerate fapte penale de acest tip; solicită, de asemenea, o verificare mai riguroasă a chestiunilor privind incriminarea tuturor formelor de susținere a organizațiilor infracționale; |
| --- | --- |

7.

având în vedere impactul extrem de limitat asupra sistemelor legislative ale statelor membre al Directivei-cadru 2008/841/JAI privind lupta împotriva crimei organizate, care nu a dus încă la îmbunătățiri semnificative a legilor naționale sau la colaborare operațională pentru combaterea criminalității organizate, solicită Comisiei să prezinte, până la sfârșitul lui 2013, o propunere de directivă care să cuprindă o definiție mai concretă a criminalității organizate și care să identifice mai bine caracteristicile esențiale ale acestui fenomen, axându-se în special pe conceptul-cheie de organizare și ținând seama de noile tipuri de criminalitate organizată; solicită, în ceea ce privește infracțiunea de apartenență la o organizație criminală și cu respectarea caracteristicilor specifice ale diferitelor sisteme legislative, realizarea unui studiu privind eliminarea actualei abordări duble (care incriminează și apartenența, și complicitatea) și identificarea unei serii de infracțiuni comise frecvent de criminalitatea organizată care, indiferent de pedeapsa maximă permisă de sistemele juridice din statele membre, pot fi considerate fapte penale de acest tip; solicită, de asemenea, o verificare mai riguroasă a chestiunilor privind incriminarea tuturor formelor de susținere a organizațiilor infracționale;

| 8. | invită Comisia Europeană să prezinte cât mai curând o propunere de directivă-cadru privind procedura de reținere și de confiscare a produselor infracțiunii, astfel cum s-a prevăzut în programul de lucru pentru 2011 și, prin urmare, solicită Comisiei, ținând seama și de cerința de respectare a drepturilor fundamentale prevăzute de Carta drepturilor fundamentale și de Convenția europeană a drepturilor omului:






  — | să elaboreze norme privind utilizarea eficientă a instrumentelor, cum ar fi confiscarea extinsă și confiscarea care nu se bazează pe o hotărâre de condamnare; |
| --- | --- | --- |

8.

invită Comisia Europeană să prezinte cât mai curând o propunere de directivă-cadru privind procedura de reținere și de confiscare a produselor infracțiunii, astfel cum s-a prevăzut în programul de lucru pentru 2011 și, prin urmare, solicită Comisiei, ținând seama și de cerința de respectare a drepturilor fundamentale prevăzute de Carta drepturilor fundamentale și de Convenția europeană a drepturilor omului:

—

să elaboreze norme privind utilizarea eficientă a instrumentelor, cum ar fi confiscarea extinsă și confiscarea care nu se bazează pe o hotărâre de condamnare;

| — | să elaboreze norme privind posibilitatea reducerii sarcinii probei după condamnarea unui infractor pentru infracțiuni grave (inclusiv infracțiuni legate de criminalitatea organizată) referitoare la originea bunurilor deținute de acesta; |
| --- | --- |

—

să elaboreze norme privind posibilitatea reducerii sarcinii probei după condamnarea unui infractor pentru infracțiuni grave (inclusiv infracțiuni legate de criminalitatea organizată) referitoare la originea bunurilor deținute de acesta;

| — | să încurajeze introducerea de instrumente în cadrul sistemelor juridice naționale, care, în temeiul dreptului penal, civil sau fiscal, după caz, să reducă sarcina probei în ceea ce privește originea bunurilor deținute de o persoană acuzată de o infracțiune legată de criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

—

să încurajeze introducerea de instrumente în cadrul sistemelor juridice naționale, care, în temeiul dreptului penal, civil sau fiscal, după caz, să reducă sarcina probei în ceea ce privește originea bunurilor deținute de o persoană acuzată de o infracțiune legată de criminalitatea organizată;

| — | să includă în propunerea sa norme care să permită reținerea și confiscarea ulterioară a bunurilor atribuite unor părți terțe; de asemenea, solicită ca acțiunile intermediarului în aceste cazuri să fie tratate drept infracțiuni, dat fiind că scopul acestora este de a evita aplicarea măsurilor de protecție a bunurilor sau de a facilita comiterea infracțiunilor de primire, spălare și utilizare de bani obținuți în mod ilegal; solicită, prin urmare, Comisiei să stipuleze în propunerile legislative faptul că respectivul concept de bunuri obținute din infracțiuni, specificat în Convenția Organizației Națiunilor Unite de la Palermo și inclus în Decizia-cadru 2008/841/JAI, se extinde dincolo de noțiunea de profit; solicită statelor membre să includă, cu efect imediat, acest concept în legislațiile proprii, astfel încât să asigure că orice venit, legat direct sau indirect de comiterea de infracțiuni în relație cu crima organizată, poate face obiectul reținerii și confiscării; |
| --- | --- |

—

să includă în propunerea sa norme care să permită reținerea și confiscarea ulterioară a bunurilor atribuite unor părți terțe; de asemenea, solicită ca acțiunile intermediarului în aceste cazuri să fie tratate drept infracțiuni, dat fiind că scopul acestora este de a evita aplicarea măsurilor de protecție a bunurilor sau de a facilita comiterea infracțiunilor de primire, spălare și utilizare de bani obținuți în mod ilegal; solicită, prin urmare, Comisiei să stipuleze în propunerile legislative faptul că respectivul concept de bunuri obținute din infracțiuni, specificat în Convenția Organizației Națiunilor Unite de la Palermo și inclus în Decizia-cadru 2008/841/JAI, se extinde dincolo de noțiunea de profit; solicită statelor membre să includă, cu efect imediat, acest concept în legislațiile proprii, astfel încât să asigure că orice venit, legat direct sau indirect de comiterea de infracțiuni în relație cu crima organizată, poate face obiectul reținerii și confiscării;

| 9. | invită Comisia să recunoască și să susțină necesitatea adoptării unor norme europene privind reutilizarea în scopuri sociale, inclusiv pentru protejarea martorilor, a produselor criminalității, pentru a reintegra în circuitele economice legale, oneste, transparente și echitabile capitalul organizațiilor criminale și al celor legate de acestea; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să recunoască și să susțină necesitatea adoptării unor norme europene privind reutilizarea în scopuri sociale, inclusiv pentru protejarea martorilor, a produselor criminalității, pentru a reintegra în circuitele economice legale, oneste, transparente și echitabile capitalul organizațiilor criminale și al celor legate de acestea;

| 10. | se pronunță în favoarea unei cooperări mai strânse între statele membre în ceea ce privește recunoașterea și executarea adecvată a ordinelor de sechestrare și confiscare; consideră că oficiile de recuperare a creanțelor reprezintă un instrument vital pentru combaterea crimei organizate și că este necesar să li se ofere cât mai rapid resursele, expertiza și competențele necesare; susține analiza Comisiei referitoare la principalele dificultăți întâmpinate de oficiile existente de recuperare a creanțelor; solicită Comisiei să consolideze rolul și competențele oficiilor de recuperare a creanțelor și să le acorde acestora un acces mai flexibil și mai uniform la informații, cu respectarea drepturilor fundamentale ale UE și a normelor de protecție a datelor; |
| --- | --- |

10.

se pronunță în favoarea unei cooperări mai strânse între statele membre în ceea ce privește recunoașterea și executarea adecvată a ordinelor de sechestrare și confiscare; consideră că oficiile de recuperare a creanțelor reprezintă un instrument vital pentru combaterea crimei organizate și că este necesar să li se ofere cât mai rapid resursele, expertiza și competențele necesare; susține analiza Comisiei referitoare la principalele dificultăți întâmpinate de oficiile existente de recuperare a creanțelor; solicită Comisiei să consolideze rolul și competențele oficiilor de recuperare a creanțelor și să le acorde acestora un acces mai flexibil și mai uniform la informații, cu respectarea drepturilor fundamentale ale UE și a normelor de protecție a datelor;

| 11. | solicită Comisiei să elaboreze, până la sfârșitul anului 2013, un studiu privind practicile de investigare folosite în statele membre pentru combaterea criminalității organizate, cu referire specială la folosirea instrumentelor cum ar fi interceptarea convorbirilor telefonice, localizarea zonală, procedurile de căutare, arestul cu întârziere, confiscarea cu întârziere, operațiunile sub acoperire și operațiunile de livrare controlată și supravegheată; solicită Comisiei să depună o propunere de directivă până la sfârșitul anului 2014 privind tehnicile comune de investigare pentru combaterea crimei organizate, în conformitate cu articolul 87 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să elaboreze, până la sfârșitul anului 2013, un studiu privind practicile de investigare folosite în statele membre pentru combaterea criminalității organizate, cu referire specială la folosirea instrumentelor cum ar fi interceptarea convorbirilor telefonice, localizarea zonală, procedurile de căutare, arestul cu întârziere, confiscarea cu întârziere, operațiunile sub acoperire și operațiunile de livrare controlată și supravegheată; solicită Comisiei să depună o propunere de directivă până la sfârșitul anului 2014 privind tehnicile comune de investigare pentru combaterea crimei organizate, în conformitate cu articolul 87 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 12. | subliniază importanța asigurării unei protecții adecvate victimelor primare și secundare ale criminalității organizate, martorilor, informatorilor, persoanelor care denunță nereguli și familiilor acestora; în acest sens, salută propunerea de directivă a Comisiei de stabilire a standardelor minime privind drepturile, sprijinul și asigurarea protecției victimelor criminalității, dar solicită ca legislația UE să cuprindă și martorii, informatorii, denunțătorii și familiile acestora; solicită un tratament egal pentru toate categoriile de victime (în special pentru victimele crimei organizate, terorismului și pentru persoanele rănite în exercitarea îndatoririlor lor) și asigurarea unei protecții a martorilor, a informatorilor, a persoanelor care denunță nereguli și a familiilor acestora, care să se prelungească și în perioada de după proces; subliniază faptul că minorii necesită o atenție specială, tratament, protecție, asistență și îndrumare atunci când sunt victime ale criminalității organizate; solicită Comisiei să stabilească orientări clare de asistare a martorilor, a informatorilor, a persoanelor care denunță nereguli, precum și a familiilor acestora, în conformitate cu statutul juridic transnațional european, și de prelungire a protecției acordate acestora în cadrul statelor membre, dacă statul de origine al informatorului, martorului sau denunțătorului solicită acest lucru; propune instituirea unui fond european pentru protecția și asistarea victimelor criminalității organizate și a martorilor, inclusiv cu sprijinul asociațiilor neguvernamentale antimafia și antiracket recunoscute de statele membre; salută adoptarea de unele state membre a unor dispoziții legislative menite să îmbunătățească protecția martorilor și a informatorilor în cazurile legate de crima organizată (de exemplu prin introducerea de audieri la distanță); |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța asigurării unei protecții adecvate victimelor primare și secundare ale criminalității organizate, martorilor, informatorilor, persoanelor care denunță nereguli și familiilor acestora; în acest sens, salută propunerea de directivă a Comisiei de stabilire a standardelor minime privind drepturile, sprijinul și asigurarea protecției victimelor criminalității, dar solicită ca legislația UE să cuprindă și martorii, informatorii, denunțătorii și familiile acestora; solicită un tratament egal pentru toate categoriile de victime (în special pentru victimele crimei organizate, terorismului și pentru persoanele rănite în exercitarea îndatoririlor lor) și asigurarea unei protecții a martorilor, a informatorilor, a persoanelor care denunță nereguli și a familiilor acestora, care să se prelungească și în perioada de după proces; subliniază faptul că minorii necesită o atenție specială, tratament, protecție, asistență și îndrumare atunci când sunt victime ale criminalității organizate; solicită Comisiei să stabilească orientări clare de asistare a martorilor, a informatorilor, a persoanelor care denunță nereguli, precum și a familiilor acestora, în conformitate cu statutul juridic transnațional european, și de prelungire a protecției acordate acestora în cadrul statelor membre, dacă statul de origine al informatorului, martorului sau denunțătorului solicită acest lucru; propune instituirea unui fond european pentru protecția și asistarea victimelor criminalității organizate și a martorilor, inclusiv cu sprijinul asociațiilor neguvernamentale antimafia și antiracket recunoscute de statele membre; salută adoptarea de unele state membre a unor dispoziții legislative menite să îmbunătățească protecția martorilor și a informatorilor în cazurile legate de crima organizată (de exemplu prin introducerea de audieri la distanță);

| 13. | invită Comisia Europeană și statele membre să promoveze rolul asociațiilor familiale ale victimelor și dialogul acestora cu instituțiile și să promoveze un forum al acestor asociații la nivelul UE; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia Europeană și statele membre să promoveze rolul asociațiilor familiale ale victimelor și dialogul acestora cu instituțiile și să promoveze un forum al acestor asociații la nivelul UE;

Eradicarea criminalității organizate de tip mafiot bine înrădăcinate din UE

| 14. | îndeamnă Comisia să elaboreze o propunere de directivă prin care asocierea cu mafia sau cu alte organizații infracționale să devină faptă penală în toate statele membre, astfel încât să fie trase la răspundere organizațiile criminale care obțin profituri prin simpla lor existență, prin capacitatea de a intimida chiar și în absența unor acte concrete de violență sau amenințare, cu scopul de a comite infracțiuni, de a influența administrarea economiei, administrația publică, serviciile publice și sistemul electoral; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să elaboreze o propunere de directivă prin care asocierea cu mafia sau cu alte organizații infracționale să devină faptă penală în toate statele membre, astfel încât să fie trase la răspundere organizațiile criminale care obțin profituri prin simpla lor existență, prin capacitatea de a intimida chiar și în absența unor acte concrete de violență sau amenințare, cu scopul de a comite infracțiuni, de a influența administrarea economiei, administrația publică, serviciile publice și sistemul electoral;

| 15. | își exprimă intenția de a înființa, în termen de trei luni de la adoptarea prezentei rezoluții, o comisie specială care să se ocupe de problema răspândirii organizațiilor criminale inclusiv de tip mafiot acționând la nivel transnațional, unul dintre obiectivele acesteia fiind să examineze amploarea fenomenului și efectele sale socio-economice negative la nivelul UE, incluzând problema deturnării fondurilor publice de către organizațiile criminale de tip mafiot, infiltrarea acestora în sectorul public și contaminarea economiei legale și a sistemului financiar, în vreme ce un alt obiectiv ar fi identificarea unei game de măsuri legislative pe baza cărora să poată fi contracarată această amenințare, concretă și bine-cunoscută, la adresa UE și a cetățenilor săi; prin urmare, solicită Conferinței președinților să înainteze o propunere în temeiul articolului 184 din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

15.

își exprimă intenția de a înființa, în termen de trei luni de la adoptarea prezentei rezoluții, o comisie specială care să se ocupe de problema răspândirii organizațiilor criminale inclusiv de tip mafiot acționând la nivel transnațional, unul dintre obiectivele acesteia fiind să examineze amploarea fenomenului și efectele sale socio-economice negative la nivelul UE, incluzând problema deturnării fondurilor publice de către organizațiile criminale de tip mafiot, infiltrarea acestora în sectorul public și contaminarea economiei legale și a sistemului financiar, în vreme ce un alt obiectiv ar fi identificarea unei game de măsuri legislative pe baza cărora să poată fi contracarată această amenințare, concretă și bine-cunoscută, la adresa UE și a cetățenilor săi; prin urmare, solicită Conferinței președinților să înainteze o propunere în temeiul articolului 184 din Regulamentul de procedură;

| 16. | invită Comisia Europeană, în cooperare cu Europol și Eurojust, să realizeze, până în iunie 2013, un studiu de evaluare a impactului negativ al criminalității organizate transnaționale din Uniunea Europeană; solicită Europol să elaboreze, până în 2012, un raport OCTA tematic referitor la amenințarea reprezentată de prezența organizațiilor criminale de tip mafiot în UE; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia Europeană, în cooperare cu Europol și Eurojust, să realizeze, până în iunie 2013, un studiu de evaluare a impactului negativ al criminalității organizate transnaționale din Uniunea Europeană; solicită Europol să elaboreze, până în 2012, un raport OCTA tematic referitor la amenințarea reprezentată de prezența organizațiilor criminale de tip mafiot în UE;

| 17. | subliniază faptul că, în conformitate cu raportul OCTA (evaluarea de către Uniunea Europeană a amenințării reprezentate de criminalitatea organizată), publicat în 2011 de către Europol, organizațiile criminale au demonstrat o abilitate reală de a se adapta și identifică și exploatează rapid noi piețe ilegale; prin urmare, consideră că este necesar nu numai să se combată criminalitatea organizată tradițională, ci, de asemenea, să se pună accent pe noile forme ale criminalității organizate; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că, în conformitate cu raportul OCTA (evaluarea de către Uniunea Europeană a amenințării reprezentate de criminalitatea organizată), publicat în 2011 de către Europol, organizațiile criminale au demonstrat o abilitate reală de a se adapta și identifică și exploatează rapid noi piețe ilegale; prin urmare, consideră că este necesar nu numai să se combată criminalitatea organizată tradițională, ci, de asemenea, să se pună accent pe noile forme ale criminalității organizate;

Ameliorarea funcționării structurilor europene implicate în diverse moduri în combaterea criminalității organizate și consolidarea relațiilor cu celelalte instituții internaționale

| 18. | solicită statelor membre să transpună și să pună în aplicare imediat Decizia 2009/426/JAI a Consiliului privind consolidarea Eurojust și să se conformeze tuturor recomandărilor acesteia; solicită statelor membre să se asigure că membrii naționali din cadrul Eurojust vor fi informați fără întârziere în cazul infracțiunilor care implică cel puțin două state membre și pentru care există indicii clare ale implicării unei organizații criminale; subliniază importanța consolidării Eurojust pentru o mai mare eficiență în combaterea criminalității organizate transnaționale, cu referire la puterile sale de inițiativă, în special la cea de a iniția investigații, și la competențele conferite în temeiul articolului 85 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; solicită instituțiilor europene să își unească influențele politice pentru a susține lansarea, la nivel internațional, a unei revizuiri a posibilităților de schimb parțial de experiență dobândită de UE, inclusiv de Eurojust, la nivel internațional, punând, eventual, la dispoziție și cunoștințele dobândite până în prezent la nivelul UE; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor membre să transpună și să pună în aplicare imediat Decizia 2009/426/JAI a Consiliului privind consolidarea Eurojust și să se conformeze tuturor recomandărilor acesteia; solicită statelor membre să se asigure că membrii naționali din cadrul Eurojust vor fi informați fără întârziere în cazul infracțiunilor care implică cel puțin două state membre și pentru care există indicii clare ale implicării unei organizații criminale; subliniază importanța consolidării Eurojust pentru o mai mare eficiență în combaterea criminalității organizate transnaționale, cu referire la puterile sale de inițiativă, în special la cea de a iniția investigații, și la competențele conferite în temeiul articolului 85 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; solicită instituțiilor europene să își unească influențele politice pentru a susține lansarea, la nivel internațional, a unei revizuiri a posibilităților de schimb parțial de experiență dobândită de UE, inclusiv de Eurojust, la nivel internațional, punând, eventual, la dispoziție și cunoștințele dobândite până în prezent la nivelul UE;

| 19. | invită Comisia să efectueze cât mai curând o evaluare de impact cu privire la valoarea adăugată a unui Parchet european, luând în considerare posibilitatea extinderii sferei sale de competențe la combaterea criminalității organizate transnaționale și a corupției, așa cum se prevede la articolul 86 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ținând seama de impactul asupra drepturilor fundamentale și a dreptului la apărare, în special, și de necesitatea armonizării prealabile a normelor de drept procesual, a normelor de drept penal material și în materie de jurisdicție penală; invită Comisia să inițieze consultări cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, Consiliul Europei, Parlamentul European, parlamentele naționale, și societatea civilă, pentru a discuta implicațiile eventualei înființări a Parchetului European; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să efectueze cât mai curând o evaluare de impact cu privire la valoarea adăugată a unui Parchet european, luând în considerare posibilitatea extinderii sferei sale de competențe la combaterea criminalității organizate transnaționale și a corupției, așa cum se prevede la articolul 86 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ținând seama de impactul asupra drepturilor fundamentale și a dreptului la apărare, în special, și de necesitatea armonizării prealabile a normelor de drept procesual, a normelor de drept penal material și în materie de jurisdicție penală; invită Comisia să inițieze consultări cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, Consiliul Europei, Parlamentul European, parlamentele naționale, și societatea civilă, pentru a discuta implicațiile eventualei înființări a Parchetului European;

| 20. | susține strategia pe cinci ani pentru dezvoltarea Europol, conturată în raportul pe 2009; solicită Europol să își intensifice ședințele și relațiile cu Parlamentul European, în vederea unei revizuiri periodice, comune, a progreselor înregistrate în ceea ce privește această strategie și orice alte probleme; solicită Europol să abordeze cu mai multă eficiență criminalitatea organizată și cea de tip mafiot, prin înființarea și consolidarea unei secții dedicate în cadrul organizației și prin mai buna utilizare a fondurilor alocate acestui domeniu; solicită Europol să colaboreze într-o măsură și mai mare cu Interpol, în vederea combaterii organizațiilor criminale la nivel internațional, vizând în special chestiunea partajării de informații; solicită Europol să stabilească legături strânse și să încheie acorduri strategice și operaționale cu autoritățile competente din țări terțe; |
| --- | --- |

20.

susține strategia pe cinci ani pentru dezvoltarea Europol, conturată în raportul pe 2009; solicită Europol să își intensifice ședințele și relațiile cu Parlamentul European, în vederea unei revizuiri periodice, comune, a progreselor înregistrate în ceea ce privește această strategie și orice alte probleme; solicită Europol să abordeze cu mai multă eficiență criminalitatea organizată și cea de tip mafiot, prin înființarea și consolidarea unei secții dedicate în cadrul organizației și prin mai buna utilizare a fondurilor alocate acestui domeniu; solicită Europol să colaboreze într-o măsură și mai mare cu Interpol, în vederea combaterii organizațiilor criminale la nivel internațional, vizând în special chestiunea partajării de informații; solicită Europol să stabilească legături strânse și să încheie acorduri strategice și operaționale cu autoritățile competente din țări terțe;

| 21. | solicită statelor membre și Comisiei să îmbunătățească colaborarea reală dintre serviciile polițienești naționale, eliminând, pe cât posibil, obstacolele formale; |
| --- | --- |

21.

solicită statelor membre și Comisiei să îmbunătățească colaborarea reală dintre serviciile polițienești naționale, eliminând, pe cât posibil, obstacolele formale;

| 22. | reiterează importanța cooperării practice îmbunătățite între autoritățile polițienești și cele judiciare ale statelor membre, cu scopul de a face schimb de date privind organizațiile criminale și de a coordona investigațiile; invită Comisia și Eurojust să înființeze o rețea mai eficientă de puncte focale naționale în acest sens; în plus, solicită Comisiei să prezinte rapoarte anuale privind progresele înregistrate odată cu intensificarea cooperării între autoritățile polițienești și cele judiciare în domeniul criminalității organizate; |
| --- | --- |

22.

reiterează importanța cooperării practice îmbunătățite între autoritățile polițienești și cele judiciare ale statelor membre, cu scopul de a face schimb de date privind organizațiile criminale și de a coordona investigațiile; invită Comisia și Eurojust să înființeze o rețea mai eficientă de puncte focale naționale în acest sens; în plus, solicită Comisiei să prezinte rapoarte anuale privind progresele înregistrate odată cu intensificarea cooperării între autoritățile polițienești și cele judiciare în domeniul criminalității organizate;

| 23. | recunoaște că, în pofida încheierii de protocoale și acorduri bilaterale dintre Europol, Eurojust și OLAF, există încă suficient loc pentru îmbunătățirea cooperării între aceste instituții; invită, prin urmare, Europol, Eurojust, OLAF și coordonatorul european pentru combaterea traficului de persoane să facă eforturi tangibile conjugate în direcția evaluării și actualizării continue a acordurilor de cooperare, precum și în vederea punerii lor în practică, acordând o atenție deosebită schimburilor de sinteze de cazuri, de informații privind aceste cazuri și de informații cu caracter strategic; consideră că, pentru o cooperare între Europol, Eurojust și OLAF pe deplin eficientă, responsabilitățile trebuie repartizate cu claritate, în vederea evitării suprapunerii eforturilor; invită Comisia să realizeze un studiu de evaluare a eficacității agențiilor UE și ale statelor membre de combatere a criminalității; |
| --- | --- |

23.

recunoaște că, în pofida încheierii de protocoale și acorduri bilaterale dintre Europol, Eurojust și OLAF, există încă suficient loc pentru îmbunătățirea cooperării între aceste instituții; invită, prin urmare, Europol, Eurojust, OLAF și coordonatorul european pentru combaterea traficului de persoane să facă eforturi tangibile conjugate în direcția evaluării și actualizării continue a acordurilor de cooperare, precum și în vederea punerii lor în practică, acordând o atenție deosebită schimburilor de sinteze de cazuri, de informații privind aceste cazuri și de informații cu caracter strategic; consideră că, pentru o cooperare între Europol, Eurojust și OLAF pe deplin eficientă, responsabilitățile trebuie repartizate cu claritate, în vederea evitării suprapunerii eforturilor; invită Comisia să realizeze un studiu de evaluare a eficacității agențiilor UE și ale statelor membre de combatere a criminalității;

Dezvoltarea principiului recunoașterii reciproce a hotărârilor penale și ameliorarea cooperării judiciare și polițienești în UE și cu țările terțe

| 24. | recunoaște că, pentru a surmonta dificultățile practice ale cooperării judiciare, trebuie să se acorde o atenție maximă informării și sensibilizării autorităților judiciare și a poliției, și invită statele membre să acorde prioritate la nivel politic instruirii personalului din domeniul judiciar și a forțelor de poliție; invită, de asemenea, Comisia Europeană să ia toate măsurile necesare, inclusiv financiare, pentru a susține activitatea statelor membre; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că, pentru a surmonta dificultățile practice ale cooperării judiciare, trebuie să se acorde o atenție maximă informării și sensibilizării autorităților judiciare și a poliției, și invită statele membre să acorde prioritate la nivel politic instruirii personalului din domeniul judiciar și a forțelor de poliție; invită, de asemenea, Comisia Europeană să ia toate măsurile necesare, inclusiv financiare, pentru a susține activitatea statelor membre;

| 25. | recunoaște cooperarea, inclusiv dintre statele membre, drept element de bază al combaterii crimei organizate transnaționale și creării unui spațiu comun de securitate și de justiție, și solicită statelor membre să-și respecte angajamentele și să transpună imediat toate instrumentele de cooperare judiciară deja existente la nivelul UE, în special Convenția din 2000 privind asistența reciprocă în materie penală și Decizia-cadru privind echipele comune de anchetă; recunoaște că, pentru a surmonta dificultățile practice ale cooperării judiciare, trebuie să se acorde o atenție maximă informării și sensibilizării autorităților judiciare și polițienești și avocaților apărării, și invită statele membre să acorde prioritate la nivel politic instruirii personalului din domeniul judiciar și a forțelor de poliție, precum și dreptului la apărare; invită, de asemenea, Comisia Europeană să aloce toate resursele necesare, inclusiv financiare, pentru a susține activitatea statelor membre; |
| --- | --- |

25.

recunoaște cooperarea, inclusiv dintre statele membre, drept element de bază al combaterii crimei organizate transnaționale și creării unui spațiu comun de securitate și de justiție, și solicită statelor membre să-și respecte angajamentele și să transpună imediat toate instrumentele de cooperare judiciară deja existente la nivelul UE, în special Convenția din 2000 privind asistența reciprocă în materie penală și Decizia-cadru privind echipele comune de anchetă; recunoaște că, pentru a surmonta dificultățile practice ale cooperării judiciare, trebuie să se acorde o atenție maximă informării și sensibilizării autorităților judiciare și polițienești și avocaților apărării, și invită statele membre să acorde prioritate la nivel politic instruirii personalului din domeniul judiciar și a forțelor de poliție, precum și dreptului la apărare; invită, de asemenea, Comisia Europeană să aloce toate resursele necesare, inclusiv financiare, pentru a susține activitatea statelor membre;

| 26. | invită statele membre și Comisia să își continue eforturile pentru punerea în aplicare eficientă a mandatului european de arestare; solicită Comisiei să analizeze dacă motivele de neexecutare opțională a mandatului european de arest, menționate la articolul 4 din directiva-cadru, ar putea fi rescrise astfel încât să țină seama de obligațiile Uniunii în ceea ce privește drepturile fundamentale și în lumina experienței dobândite, cu recunoașterea reciprocă a instrumentelor în ceea ce privește infracțiunile asociate în general cu criminalitatea organizată, inclusiv infracțiunea de asociere cu mafia; solicită autorităților judiciare din statele membre să depună toate eforturile pentru a asigura că mandatele europene de arestare pe care acestea le emit sunt transmise întotdeauna Interpolului; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre și Comisia să își continue eforturile pentru punerea în aplicare eficientă a mandatului european de arestare; solicită Comisiei să analizeze dacă motivele de neexecutare opțională a mandatului european de arest, menționate la articolul 4 din directiva-cadru, ar putea fi rescrise astfel încât să țină seama de obligațiile Uniunii în ceea ce privește drepturile fundamentale și în lumina experienței dobândite, cu recunoașterea reciprocă a instrumentelor în ceea ce privește infracțiunile asociate în general cu criminalitatea organizată, inclusiv infracțiunea de asociere cu mafia; solicită autorităților judiciare din statele membre să depună toate eforturile pentru a asigura că mandatele europene de arestare pe care acestea le emit sunt transmise întotdeauna Interpolului;

| 27. | recunoaște rolul fundamental jucat de echipele comune de anchetă în combaterea crimei organizate transfrontaliere și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, din cauza transpunerii neadecvate a deciziei-cadru relevante și a tergiversării din partea unor autorități judiciare naționale, acest instrument de anchetă nu este folosit la maximum; solicită Comisiei și Consiliului să dea un nou avânt activității echipelor comune de anchetă, atât prin asigurarea unei aplicări depline a Deciziei-cadru 2002/465/JAI în toate statele membre și prin asigurarea unui sprijin financiar adecvat; subliniază că rezultatele obținute de echipele comune de anchetă pot fi evaluate la nivel european (de exemplu, pe baza valorii bunurilor confiscate) și la nivel național (de exemplu, pe baza eficienței membrilor individuali ai echipelor) și solicită Comisiei să abordeze această chestiune în cooperare cu Eurojust și Europol; |
| --- | --- |

27.

recunoaște rolul fundamental jucat de echipele comune de anchetă în combaterea crimei organizate transfrontaliere și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, din cauza transpunerii neadecvate a deciziei-cadru relevante și a tergiversării din partea unor autorități judiciare naționale, acest instrument de anchetă nu este folosit la maximum; solicită Comisiei și Consiliului să dea un nou avânt activității echipelor comune de anchetă, atât prin asigurarea unei aplicări depline a Deciziei-cadru 2002/465/JAI în toate statele membre și prin asigurarea unui sprijin financiar adecvat; subliniază că rezultatele obținute de echipele comune de anchetă pot fi evaluate la nivel european (de exemplu, pe baza valorii bunurilor confiscate) și la nivel național (de exemplu, pe baza eficienței membrilor individuali ai echipelor) și solicită Comisiei să abordeze această chestiune în cooperare cu Eurojust și Europol;

| 28. | reamintește faptul că frontierele nu reprezintă un obstacol în calea criminalității organizate; prin urmare, consideră că este necesar ca dimensiunea externă a fenomenului să fie încorporată în cadrul european de combatere a criminalității organizate; în acest sens, este importantă implicarea Serviciului European de Acțiune Externă și a Centrului comun de situații (SitCen); solicită Comisiei să continue să își sporească eficiența și să actualizeze periodic acordurile privind cooperarea judiciară și în cadrul anchetelor cu țările din afara UE, vizând combaterea crimei organizate transfrontaliere; solicită, în plus, să se ia în considerare, în mod corespunzător, în cadrul elaborării unor astfel de acorduri, amenințările specifice prezentate de crima organizată din fiecare țară la adresa securității interne și externe a UE; solicită Europol să efectueze mai frecvent analize mai detaliate ale organizațiilor criminale din afara Europei, ale căror activități au un impact direct sau indirect asupra Uniunii Europene; consideră esențială continuarea și intensificarea eforturilor depuse de UE și de instituțiile internaționale în Balcani, în special în ceea ce privește acțiunile de combatere a crimei organizate; solicită Comisiei, în colaborare cu Europol, să elaboreze un proiect comun cu Interpol în vederea susținerii instituirii și punerii în aplicare a unui sistem regional de schimb de informații în domeniul polițienesc și judiciar cu Africa de Vest, punând la dispoziția Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest resursele și cunoștințele necesare, nu în ultimul rând în domeniul formării și al monitorizării; |
| --- | --- |

28.

reamintește faptul că frontierele nu reprezintă un obstacol în calea criminalității organizate; prin urmare, consideră că este necesar ca dimensiunea externă a fenomenului să fie încorporată în cadrul european de combatere a criminalității organizate; în acest sens, este importantă implicarea Serviciului European de Acțiune Externă și a Centrului comun de situații (SitCen); solicită Comisiei să continue să își sporească eficiența și să actualizeze periodic acordurile privind cooperarea judiciară și în cadrul anchetelor cu țările din afara UE, vizând combaterea crimei organizate transfrontaliere; solicită, în plus, să se ia în considerare, în mod corespunzător, în cadrul elaborării unor astfel de acorduri, amenințările specifice prezentate de crima organizată din fiecare țară la adresa securității interne și externe a UE; solicită Europol să efectueze mai frecvent analize mai detaliate ale organizațiilor criminale din afara Europei, ale căror activități au un impact direct sau indirect asupra Uniunii Europene; consideră esențială continuarea și intensificarea eforturilor depuse de UE și de instituțiile internaționale în Balcani, în special în ceea ce privește acțiunile de combatere a crimei organizate; solicită Comisiei, în colaborare cu Europol, să elaboreze un proiect comun cu Interpol în vederea susținerii instituirii și punerii în aplicare a unui sistem regional de schimb de informații în domeniul polițienesc și judiciar cu Africa de Vest, punând la dispoziția Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest resursele și cunoștințele necesare, nu în ultimul rând în domeniul formării și al monitorizării;

Alte recomandări cu privire la combaterea criminalității organizate

| 29. | subliniază importanța promovării unei culturi a legalității, precum și a sensibilizării și informării cetățenilor, și a opiniei publice în general, cu privire la acest fenomen; subliniază, în acest sens, rolul fundamental al presei libere și independente de orice condiționare, care să fie capabilă să investigheze și să facă publice legăturile dintre crima organizată și diversele interese; consideră că practicarea acestor activități trebuie garantată, cu respectarea corespunzătoare a dreptului fundamental la demnitate personală, onoare și intimitate; solicită Comisiei să înainteze planuri specifice de acțiune, pentru dezvoltarea unei culturi a legalității, implicând, printre altele, crearea de linii bugetare specifice în acest scop; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța promovării unei culturi a legalității, precum și a sensibilizării și informării cetățenilor, și a opiniei publice în general, cu privire la acest fenomen; subliniază, în acest sens, rolul fundamental al presei libere și independente de orice condiționare, care să fie capabilă să investigheze și să facă publice legăturile dintre crima organizată și diversele interese; consideră că practicarea acestor activități trebuie garantată, cu respectarea corespunzătoare a dreptului fundamental la demnitate personală, onoare și intimitate; solicită Comisiei să înainteze planuri specifice de acțiune, pentru dezvoltarea unei culturi a legalității, implicând, printre altele, crearea de linii bugetare specifice în acest scop;

| 30. | subliniază că instituțiile europene și statele membre trebuie să adopte o abordare globală a traficului cu copii, care să integreze intervenții multisectoriale pentru a apăra drepturile copiilor traficați și ale copiilor aflați în pericolul de a fi traficați; insistă ca statele membre să participe activ la lupta împotriva adopțiilor ilegale și să dezvolte un cadru care să asigure transparență și o monitorizare eficientă a dezvoltării copiilor abandonați și adoptați; |
| --- | --- |

30.

subliniază că instituțiile europene și statele membre trebuie să adopte o abordare globală a traficului cu copii, care să integreze intervenții multisectoriale pentru a apăra drepturile copiilor traficați și ale copiilor aflați în pericolul de a fi traficați; insistă ca statele membre să participe activ la lupta împotriva adopțiilor ilegale și să dezvolte un cadru care să asigure transparență și o monitorizare eficientă a dezvoltării copiilor abandonați și adoptați;

| 31. | subliniază importanța capitală a transparenței sectorului public în lupta împotriva criminalității organizate și solicită Comisiei Europene să ia măsuri în vederea stabilirii măsurilor necesare și a asigurării trasabilității și monitorizării complete a alocării și utilizării fondurilor europene de către autoritățile competente, cetățeni și a presă; solicită ca aceste informații să fie publicate în cât mai scurt timp pe un site de internet într-un format electronic care să poată fi citit automat, comparabil și liber, și în cel puțin una dintre limbile de lucru ale UE, pentru a garanta că aceste informații sunt ușor de accesat și pot fi refolosite și procesate de societatea civilă; solicită statelor membre să adopte măsuri similare pentru ca toate operațiunile legate de utilizarea fondurilor publice să fie transparente, acordând o atenție deosebită administrațiilor locale, expuse în mare măsură infiltrărilor de către crima organizată, luând în considerare caracterul confidențial inerent al măsurilor de combatere a criminalității organizate; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța capitală a transparenței sectorului public în lupta împotriva criminalității organizate și solicită Comisiei Europene să ia măsuri în vederea stabilirii măsurilor necesare și a asigurării trasabilității și monitorizării complete a alocării și utilizării fondurilor europene de către autoritățile competente, cetățeni și a presă; solicită ca aceste informații să fie publicate în cât mai scurt timp pe un site de internet într-un format electronic care să poată fi citit automat, comparabil și liber, și în cel puțin una dintre limbile de lucru ale UE, pentru a garanta că aceste informații sunt ușor de accesat și pot fi refolosite și procesate de societatea civilă; solicită statelor membre să adopte măsuri similare pentru ca toate operațiunile legate de utilizarea fondurilor publice să fie transparente, acordând o atenție deosebită administrațiilor locale, expuse în mare măsură infiltrărilor de către crima organizată, luând în considerare caracterul confidențial inerent al măsurilor de combatere a criminalității organizate;

| 32. | solicită, cu respectarea tuturor drepturilor omului și a libertăților fundamentale, introducerea unui sistem adecvat de sancțiuni și dispoziții adecvate privind detenția pentru infracțiunile legate de crima organizată, pentru a descuraja comiterea infracțiunilor și pentru a împiedica persoanele reținute ca, în cursul detenției, să continue să conducă organizațiile sau să contribuie la realizarea obiectivelor acestora, permițând săvârșirea în continuare a infracțiunilor; |
| --- | --- |

32.

solicită, cu respectarea tuturor drepturilor omului și a libertăților fundamentale, introducerea unui sistem adecvat de sancțiuni și dispoziții adecvate privind detenția pentru infracțiunile legate de crima organizată, pentru a descuraja comiterea infracțiunilor și pentru a împiedica persoanele reținute ca, în cursul detenției, să continue să conducă organizațiile sau să contribuie la realizarea obiectivelor acestora, permițând săvârșirea în continuare a infracțiunilor;

Măsuri de combatere legate de sectoare specifice de acțiune ale criminalității organizate

| 33. | își exprimă convingerea că există o legătură intrinsecă între criminalitatea organizată și corupție și își reiterează ferm recomandarea, prezentată deja la adoptarea Declarației scrise nr. 02/2010, de a se crea un mecanism obiectiv și cuantificabil de evaluare și monitorizare a politicilor celor 27 de state membre în privința corupției și de a se elabora o politică globală a instituțiilor europene de combatere a corupției; subliniază necesitatea unei abordări dinamice în lupta împotriva corupției și invită Comisia să se concentreze asupra măsurilor de combatere a corupției atât din sectorul public, cât și din sectorul privat; consideră că trebuie acordată prioritate elaborării unor măsuri eficace de combatere a corupției în contextul politicii de vecinătate, în domeniul politicii de preaderare și în utilizarea fondurilor destinate ajutorului pentru dezvoltare, în special de către Banca Europeană de Investiții și alte noi organisme care sunt înființate sub auspiciile Serviciului European de Acțiune Externă; solicită Comisiei să informeze Parlamentul și să introducă monitorizarea efectivă a măsurilor adoptate și a rezultatelor obținute; |
| --- | --- |

33.

își exprimă convingerea că există o legătură intrinsecă între criminalitatea organizată și corupție și își reiterează ferm recomandarea, prezentată deja la adoptarea Declarației scrise nr. 02/2010, de a se crea un mecanism obiectiv și cuantificabil de evaluare și monitorizare a politicilor celor 27 de state membre în privința corupției și de a se elabora o politică globală a instituțiilor europene de combatere a corupției; subliniază necesitatea unei abordări dinamice în lupta împotriva corupției și invită Comisia să se concentreze asupra măsurilor de combatere a corupției atât din sectorul public, cât și din sectorul privat; consideră că trebuie acordată prioritate elaborării unor măsuri eficace de combatere a corupției în contextul politicii de vecinătate, în domeniul politicii de preaderare și în utilizarea fondurilor destinate ajutorului pentru dezvoltare, în special de către Banca Europeană de Investiții și alte noi organisme care sunt înființate sub auspiciile Serviciului European de Acțiune Externă; solicită Comisiei să informeze Parlamentul și să introducă monitorizarea efectivă a măsurilor adoptate și a rezultatelor obținute;

| 34. | solicită statelor membre să ratifice imediat instrumentele internaționale din domeniul combaterii corupției, în special Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și convențiile penale și civile ale Consiliului Europei privind corupția (1999); |
| --- | --- |

34.

solicită statelor membre să ratifice imediat instrumentele internaționale din domeniul combaterii corupției, în special Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și convențiile penale și civile ale Consiliului Europei privind corupția (1999);

| 35. | se angajează să stabilească norme pentru a asigura imposibilitatea de a candida pentru un loc în Parlamentul European în cazul persoanelor condamnate, printr-o hotărâre cu valoare de res judicata, pentru infracțiuni de apartenență la organizații criminale sau săvârșite în mod tipic în legătură cu astfel de organizații (cum ar fi traficul de ființe umane, traficul internațional de droguri, spălarea de bani, frauda, corupția și extorcarea); solicită statelor membre să stabilească norme similare pentru alegerile naționale și locale; |
| --- | --- |

35.

se angajează să stabilească norme pentru a asigura imposibilitatea de a candida pentru un loc în Parlamentul European în cazul persoanelor condamnate, printr-o hotărâre cu valoare de res judicata, pentru infracțiuni de apartenență la organizații criminale sau săvârșite în mod tipic în legătură cu astfel de organizații (cum ar fi traficul de ființe umane, traficul internațional de droguri, spălarea de bani, frauda, corupția și extorcarea); solicită statelor membre să stabilească norme similare pentru alegerile naționale și locale;

| 36. | solicită Comisiei să elaboreze orientări clare și propuneri legislative corespunzătoare pentru a împiedica întreprinderile aflate în legătură cu organizațiile criminale și mafiote să ia parte la achiziții publice și la gestionarea procedurilor de oferte publice; solicită Comisiei și statelor membre să asigure trasabilitatea fluxurilor financiare legate de contractele publice de lucrări, de servicii și de furnizare de produse și să evalueze posibilitatea introducerii de norme pentru sancționarea obstrucției procedurilor administrative de selecție pentru atribuirea contractelor publice; solicită Comisiei să asigure aplicarea deplină și corectă a articolului 45 din Directiva 2004/18/CE, excluzând principiul mecanismelor de „autocurățire”, făcând public faptul că o condamnare a unei persoane juridice, precum și a unei persoane fizice duce la excludere și asigurând faptul că aceste motive de excludere sunt permanente sau valabile o perioadă rezonabilă și nu limitate la perioada de condamnare; solicită Comisiei să prezinte propuneri de stabilire a motivelor de excludere de la procedurile de achiziții publice și precauțiile speciale legate de persoanele care se află în prezent în curs de anchetare sau de urmărire; solicită extinderea gamei de infracțiuni care duc la excludere la toate infracțiunile tipic comise în legătură cu criminalitatea organizată și adoptarea de măsuri pentru a preveni evitarea respectării legislației relevante prin utilizarea de interpuși și de susținători; solicită statelor membre să adopte măsuri similare în ceea ce privește toate tipurile de contract, cesiune, licență și ajutor de stat, chiar dacă acestea nu sunt acoperite de legislația UE; solicită Comisiei să elaboreze instrumente operaționale și legislative adecvate pentru schimbul de informații între statele membre și între statele membre și instituțiile și agențiile UE și pentru crearea de liste negre în vederea prevenirii însușirii ilegale de fonduri publice ale UE; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să elaboreze orientări clare și propuneri legislative corespunzătoare pentru a împiedica întreprinderile aflate în legătură cu organizațiile criminale și mafiote să ia parte la achiziții publice și la gestionarea procedurilor de oferte publice; solicită Comisiei și statelor membre să asigure trasabilitatea fluxurilor financiare legate de contractele publice de lucrări, de servicii și de furnizare de produse și să evalueze posibilitatea introducerii de norme pentru sancționarea obstrucției procedurilor administrative de selecție pentru atribuirea contractelor publice; solicită Comisiei să asigure aplicarea deplină și corectă a articolului 45 din Directiva 2004/18/CE, excluzând principiul mecanismelor de „autocurățire”, făcând public faptul că o condamnare a unei persoane juridice, precum și a unei persoane fizice duce la excludere și asigurând faptul că aceste motive de excludere sunt permanente sau valabile o perioadă rezonabilă și nu limitate la perioada de condamnare; solicită Comisiei să prezinte propuneri de stabilire a motivelor de excludere de la procedurile de achiziții publice și precauțiile speciale legate de persoanele care se află în prezent în curs de anchetare sau de urmărire; solicită extinderea gamei de infracțiuni care duc la excludere la toate infracțiunile tipic comise în legătură cu criminalitatea organizată și adoptarea de măsuri pentru a preveni evitarea respectării legislației relevante prin utilizarea de interpuși și de susținători; solicită statelor membre să adopte măsuri similare în ceea ce privește toate tipurile de contract, cesiune, licență și ajutor de stat, chiar dacă acestea nu sunt acoperite de legislația UE; solicită Comisiei să elaboreze instrumente operaționale și legislative adecvate pentru schimbul de informații între statele membre și între statele membre și instituțiile și agențiile UE și pentru crearea de liste negre în vederea prevenirii însușirii ilegale de fonduri publice ale UE;

| 37. | salută adoptarea Directivei 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane, fenomen care ține adesea de criminalitatea organizată sub forma exploatării sexuale, exploatării muncii, prelevării de organe și sclaviei; subliniază importanța extremă a unei puneri în aplicare rapide și eficace a directivei; |
| --- | --- |

37.

salută adoptarea Directivei 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane, fenomen care ține adesea de criminalitatea organizată sub forma exploatării sexuale, exploatării muncii, prelevării de organe și sclaviei; subliniază importanța extremă a unei puneri în aplicare rapide și eficace a directivei;

| 38. | îndeamnă statele membre și instituțiile UE să acorde atenția cuvenită faptului că criminalitatea organizată își dezvoltă în continuare activitățile și interesele, inclusiv prin intermediul traficului de droguri, și încearcă să extindă piața globală a drogurilor ilegale la noi piețe și noi substanțe; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă statele membre și instituțiile UE să acorde atenția cuvenită faptului că criminalitatea organizată își dezvoltă în continuare activitățile și interesele, inclusiv prin intermediul traficului de droguri, și încearcă să extindă piața globală a drogurilor ilegale la noi piețe și noi substanțe;

| 39. | solicită Băncii Europene de Investiții și tuturor instituțiilor financiare pentru dezvoltare europene din statele membre să își îmbunătățească politicile privind centrele financiare off-shore și jurisdicțiile necooperante, în special prin adoptarea unei liste de jurisdicții care ar trebui monitorizate mai stringent, având în vedere lista neagă și lista gri ale OCDE, și prin derularea unor proceduri specifice de precauție pentru fiecare țară, după caz, interzicând orice formă de susținere a intermediarilor financiari în jurisdicțiile care sunt considerate a prezenta un nivel ridicat de risc și solicitând relocalizarea companiilor înregistrate rezidente în jurisdicțiile necooperante și a centrelor financiare off-shore, ca o condiție prealabilă obligatorie pentru susținerea financiară a unor activități specifice; solicită instituțiilor europene și statelor membre să se angajeze activ în asigurarea aplicării corecte a tuturor celor 40 de recomandări ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională, prin adoptarea de politici specifice pentru fiecare instituție, inclusiv proceduri consolidate de precauție, îndeosebi pentru cazuri delicate din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

39.

solicită Băncii Europene de Investiții și tuturor instituțiilor financiare pentru dezvoltare europene din statele membre să își îmbunătățească politicile privind centrele financiare off-shore și jurisdicțiile necooperante, în special prin adoptarea unei liste de jurisdicții care ar trebui monitorizate mai stringent, având în vedere lista neagă și lista gri ale OCDE, și prin derularea unor proceduri specifice de precauție pentru fiecare țară, după caz, interzicând orice formă de susținere a intermediarilor financiari în jurisdicțiile care sunt considerate a prezenta un nivel ridicat de risc și solicitând relocalizarea companiilor înregistrate rezidente în jurisdicțiile necooperante și a centrelor financiare off-shore, ca o condiție prealabilă obligatorie pentru susținerea financiară a unor activități specifice; solicită instituțiilor europene și statelor membre să se angajeze activ în asigurarea aplicării corecte a tuturor celor 40 de recomandări ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională, prin adoptarea de politici specifice pentru fiecare instituție, inclusiv proceduri consolidate de precauție, îndeosebi pentru cazuri delicate din punct de vedere politic;

| 40. | subliniază faptul că criminalitatea organizată folosește tehnologiile informației și comunicațiilor în scopuri ilegale, pentru a comite infracțiuni care implică furtul de identitate, infracțiuni informatice, fraude, pariuri ilegale și evenimente sportive falsificate; solicită, în această privință, elaborarea unui cadru legislativ european coerent; solicită instituțiilor UE să invite cât mai mulți parteneri internaționali să semneze și să ratifice Convenția privind criminalitatea informatică din 2001; evidențiază tendința organizațiilor infracționale de a concentra tot mai mult asupra posibilităților de spălare de bani și de infracțiuni financiare, ceea ce ar putea conduce la o dezvoltare tot mai largă a activităților criminale bazate pe internet; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că criminalitatea organizată folosește tehnologiile informației și comunicațiilor în scopuri ilegale, pentru a comite infracțiuni care implică furtul de identitate, infracțiuni informatice, fraude, pariuri ilegale și evenimente sportive falsificate; solicită, în această privință, elaborarea unui cadru legislativ european coerent; solicită instituțiilor UE să invite cât mai mulți parteneri internaționali să semneze și să ratifice Convenția privind criminalitatea informatică din 2001; evidențiază tendința organizațiilor infracționale de a concentra tot mai mult asupra posibilităților de spălare de bani și de infracțiuni financiare, ceea ce ar putea conduce la o dezvoltare tot mai largă a activităților criminale bazate pe internet;

| 41. | solicită instituțiilor europene să transmită un semnal puternic la nivelul UE și la nivel internațional pentru a combate toate formele de spălare de bani prin intermediul piețelor financiare, în special prin: conceperea de posibile măsuri de control al capitalurilor, potrivit sugestiei recente a Fondului Monetar Internațional, încurajarea reducerii ponderii piețelor financiare în contextul operațiunilor pe termen scurt, impunerea unei creșteri a transparenței în utilizarea fondurilor publice, începând cu cele destinate dezvoltării sectorului privat, precum și printr-o inițiativă eficientă împotriva paradisurilor fiscale, instituind obligația pentru toți actorii economici multinaționali de a prezenta rapoarte financiare pentru fiecare țară, promovarea unui acord multilateral privind schimbul de informații în materie fiscală și prin revizuirea concomitentă a definiției paradisului fiscal și a listei acestor jurisdicții secrete; solicită Comisiei să elaboreze orientări clare cu privire la trasabilitatea banilor, astfel încât să faciliteze identificarea cazurilor care implică spălarea de bani care provin din activități ilegale; solicită Comisiei, având în vedere propunerea sa legislativă de actualizare a Directivei privind spălarea banilor, să generalizeze pe cât posibil incriminarea spălării bunurilor obținute din infracțiuni și să stabilească un temei juridic pentru cea mai vastă gamă posibilă de competențe de investigare în acest domeniu; cere, în această privință, ca tuturor statelor membre să li se solicite incriminarea spălării proprii a banilor sau a spălării fondurilor ilicite de către persoana sau entitatea care a obținut acele fonduri prin mijloace ilegale; de asemenea, solicită Comisiei să ia în considerare, în propunerea sa, posibilitatea extinderii incriminării spălării de bani la cazurile în care infractorul ar fi trebuit să știe că bunurile în chestiune erau obținute ilegal; |
| --- | --- |

41.

solicită instituțiilor europene să transmită un semnal puternic la nivelul UE și la nivel internațional pentru a combate toate formele de spălare de bani prin intermediul piețelor financiare, în special prin: conceperea de posibile măsuri de control al capitalurilor, potrivit sugestiei recente a Fondului Monetar Internațional, încurajarea reducerii ponderii piețelor financiare în contextul operațiunilor pe termen scurt, impunerea unei creșteri a transparenței în utilizarea fondurilor publice, începând cu cele destinate dezvoltării sectorului privat, precum și printr-o inițiativă eficientă împotriva paradisurilor fiscale, instituind obligația pentru toți actorii economici multinaționali de a prezenta rapoarte financiare pentru fiecare țară, promovarea unui acord multilateral privind schimbul de informații în materie fiscală și prin revizuirea concomitentă a definiției paradisului fiscal și a listei acestor jurisdicții secrete; solicită Comisiei să elaboreze orientări clare cu privire la trasabilitatea banilor, astfel încât să faciliteze identificarea cazurilor care implică spălarea de bani care provin din activități ilegale; solicită Comisiei, având în vedere propunerea sa legislativă de actualizare a Directivei privind spălarea banilor, să generalizeze pe cât posibil incriminarea spălării bunurilor obținute din infracțiuni și să stabilească un temei juridic pentru cea mai vastă gamă posibilă de competențe de investigare în acest domeniu; cere, în această privință, ca tuturor statelor membre să li se solicite incriminarea spălării proprii a banilor sau a spălării fondurilor ilicite de către persoana sau entitatea care a obținut acele fonduri prin mijloace ilegale; de asemenea, solicită Comisiei să ia în considerare, în propunerea sa, posibilitatea extinderii incriminării spălării de bani la cazurile în care infractorul ar fi trebuit să știe că bunurile în chestiune erau obținute ilegal;

| 42. | solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție transpunerea de către statele membre a Directivei UE privind protecția mediului prin dreptul penal, pentru ca transpunerea să fie promptă și eficace; solicită Comisiei să creeze instrumente inovatoare pentru urmărirea penală a celor care comit infracțiuni împotriva mediului și în care este implicată criminalitatea organizată, de exemplu prin înaintarea unei propuneri de extindere la UE a experienței pozitive a Italiei în legătură cu „traficul organizat de deșeuri ilegale”, clasificat, începând din 2011, drept infracțiune cu impact social major (și, prin urmare, anchetat de Biroul districtual de luptă împotriva mafiei); solicită acțiuni mai ferme din partea birourilor CITES și o coordonare mai strânsă între aceste birouri la nivel european în ceea ce privește combaterea traficului ilegal cu specii de plante și animale protejate sau aflate pe cale de dispariție; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție transpunerea de către statele membre a Directivei UE privind protecția mediului prin dreptul penal, pentru ca transpunerea să fie promptă și eficace; solicită Comisiei să creeze instrumente inovatoare pentru urmărirea penală a celor care comit infracțiuni împotriva mediului și în care este implicată criminalitatea organizată, de exemplu prin înaintarea unei propuneri de extindere la UE a experienței pozitive a Italiei în legătură cu „traficul organizat de deșeuri ilegale”, clasificat, începând din 2011, drept infracțiune cu impact social major (și, prin urmare, anchetat de Biroul districtual de luptă împotriva mafiei); solicită acțiuni mai ferme din partea birourilor CITES și o coordonare mai strânsă între aceste birouri la nivel european în ceea ce privește combaterea traficului ilegal cu specii de plante și animale protejate sau aflate pe cale de dispariție;

| 43. | solicită statelor membre să adopte o abordare proactivă pentru a investiga cazuri de extorcare, de exemplu prin stimulente și forme de sprijin financiar care să permită reclamanților să își continue activitățile comerciale, alături de lansarea de investigații pe baza activității serviciilor de informații; consideră esențială consolidarea rolului atât al societății civile și al parteneriatelor dintre societatea civilă și sistemul judiciar, cât și al poliției, și că aceasta trebuie încurajată; solicită statelor membre să încurajeze semnarea de memorandumuri de înțelegere între publicul și comercianții și întreprinzătorii care reclamă activități de racket, pentru a le permite acestora să funcționeze în ciuda dificultăților legate de procedurile judiciare; solicită Comisiei, în propunerea sa de directivă privind confiscarea bunurilor provenite din criminalitatea organizată, să extindă aplicarea măsurilor prevăzute în prezent la articolul 3 alineatul (1) din Decizia-cadru 2005/212/JAI la infracțiunea de extorcare; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre să adopte o abordare proactivă pentru a investiga cazuri de extorcare, de exemplu prin stimulente și forme de sprijin financiar care să permită reclamanților să își continue activitățile comerciale, alături de lansarea de investigații pe baza activității serviciilor de informații; consideră esențială consolidarea rolului atât al societății civile și al parteneriatelor dintre societatea civilă și sistemul judiciar, cât și al poliției, și că aceasta trebuie încurajată; solicită statelor membre să încurajeze semnarea de memorandumuri de înțelegere între publicul și comercianții și întreprinzătorii care reclamă activități de racket, pentru a le permite acestora să funcționeze în ciuda dificultăților legate de procedurile judiciare; solicită Comisiei, în propunerea sa de directivă privind confiscarea bunurilor provenite din criminalitatea organizată, să extindă aplicarea măsurilor prevăzute în prezent la articolul 3 alineatul (1) din Decizia-cadru 2005/212/JAI la infracțiunea de extorcare;

| 44. | solicită Comisiei să introducă dispoziții specifice privind rolul criminalității organizate în cadrul legislativ aplicabil luptei împotriva contrafacerii; susține deciziile specificate în Rezoluția Consiliului din 23 octombrie 2009 privind o strategie consolidată pentru cooperarea vamală, cu referire în special la dezvoltarea de noi forme de cooperare și tehnici de investigare, la adoptarea unei abordări instituționale bazate pe cooperarea dintre serviciile vamale, poliție și alte autorități competente și la îmbunătățirile aduse procesului actual de cooperare în vederea elaborării unei abordări eficiente de combatere a criminalității organizate transfrontaliere și pentru a permite confiscarea bunurilor ilicite din UE; susține faptul că trebuie acordată cea mai mare atenție posibilă acestor aspecte în contextul adoptării și aplicării celui de al cincilea Plan de acțiune privind cooperarea în domeniul aplicării legislației vamale; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei să introducă dispoziții specifice privind rolul criminalității organizate în cadrul legislativ aplicabil luptei împotriva contrafacerii; susține deciziile specificate în Rezoluția Consiliului din 23 octombrie 2009 privind o strategie consolidată pentru cooperarea vamală, cu referire în special la dezvoltarea de noi forme de cooperare și tehnici de investigare, la adoptarea unei abordări instituționale bazate pe cooperarea dintre serviciile vamale, poliție și alte autorități competente și la îmbunătățirile aduse procesului actual de cooperare în vederea elaborării unei abordări eficiente de combatere a criminalității organizate transfrontaliere și pentru a permite confiscarea bunurilor ilicite din UE; susține faptul că trebuie acordată cea mai mare atenție posibilă acestor aspecte în contextul adoptării și aplicării celui de al cincilea Plan de acțiune privind cooperarea în domeniul aplicării legislației vamale;

*

* *

| 45. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale, Europol, Eurojust, Băncii Europene de Investiții, Interpol și UNODC. |
| --- | --- |

45.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale, Europol, Eurojust, Băncii Europene de Investiții, Interpol și UNODC.

---

(1)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

(2)  JO L 300, 11.11.2008, p. 42.

(3)  JO L 68, 15.3.2005, p. 49.

(4)  JO L 332, 18.12.2007, p. 103.

(5)  PE 410.678.

(6)  http://www.europol.europa.eu/index.asp?page=publications&language=

(7)  JO L 138, 4.6.2009, p. 14.

(8)  http://www.eurojust.europa.eu/press_annual.htm

(9)  JO L 348, 24.12.2008, p. 130.

(10)  JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

(11)  JO L 350, 30.12.2008, p. 60.

(12)  JO C 197, 12.7.2000, p. 3.

(13)  JO C 24, 23.1.1998, p. 1.

(14)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

(15)  10330/2008

(16)  JO C 291 E, 30.11.2006, p. 244.

(17)  JO L 162, 20.6.2002, p. 1.

(18)  PE 410.671.

(19)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(20)  JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

(21)  JO L 309, 25.11.2005, p. 9.

(22)  JO L 345, 8.12.2006, p. 1.

(23)  JO L 192, 31.7.2003, p. 54.

(24)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

(25)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

(26)  JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/80

---

Marți, 25 octombrie 2011Forumul la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului

P7_TA(2011)0460

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (2011/2145(INI))

2013/C 131 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea din 2005 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea din 2005 (1),

| — | având în vedere Codul de conduită al Uniunii Europene privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al Uniunii Europene privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2006 privind o cooperare mai strânsă și mai bună: pachetul din 2006 privind eficacitatea ajutorului UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2006 privind o cooperare mai strânsă și mai bună: pachetul din 2006 privind eficacitatea ajutorului UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 17 noiembrie 2009 privind un cadru operațional privind eficacitatea ajutorului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 17 noiembrie 2009 privind un cadru operațional privind eficacitatea ajutorului (5),

| — | având în vedere Concluziile din 14 iunie 2010 ale Consiliului Afaceri Externe (miniștrii dezvoltării) privind diviziunea muncii la nivel transnațional, adăugând sau înlocuind un anumit număr de elemente (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile din 14 iunie 2010 ale Consiliului Afaceri Externe (miniștrii dezvoltării) privind diviziunea muncii la nivel transnațional, adăugând sau înlocuind un anumit număr de elemente (6),

| — | având în vedere Concluziile din 9 decembrie 2010 ale Consiliului Afaceri Externe (miniștrii dezvoltării) privind răspunderea reciprocă și transparența: Un al patrulea capitol pentru Cadrul operațional al UE privind eficacitatea ajutorului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile din 9 decembrie 2010 ale Consiliului Afaceri Externe (miniștrii dezvoltării) privind răspunderea reciprocă și transparența: Un al patrulea capitol pentru Cadrul operațional al UE privind eficacitatea ajutorului (7),

| — | având în vedere textul consolidat referitor la cadrul operațional privind eficacitatea ajutorului al Secretariatului General al Consiliului Uniunii Europene din 11 ianuarie 2011 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere textul consolidat referitor la cadrul operațional privind eficacitatea ajutorului al Secretariatului General al Consiliului Uniunii Europene din 11 ianuarie 2011 (8),

| — | având în vedere Declarația de la Budapesta referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan, Coreea de Sud (2011), adoptată la cea de-a 21-a Adunare Parlamentară Paritară ACP-UE de la Budapesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Budapesta referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan, Coreea de Sud (2011), adoptată la cea de-a 21-a Adunare Parlamentară Paritară ACP-UE de la Budapesta,

| — | având în vedere Declarația de la Dili din 10 aprilie 2010 privind instituirea păcii și consolidarea statului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Dili din 10 aprilie 2010 privind instituirea păcii și consolidarea statului,

| — | având în vedere Declarația de la Bogotá din 26 martie 2010 privind punerea în aplicare a principiilor Agendei de acțiune de la Accra în cooperarea Sud-Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bogotá din 26 martie 2010 privind punerea în aplicare a principiilor Agendei de acțiune de la Accra în cooperarea Sud-Sud,

| — | având în vedere Consensul de la Tunis „Către o dezvoltare eficientă” din 4-5 noiembrie 2010 privind elaborarea unei agende africane pentru eficacitatea dezvoltării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul de la Tunis „Către o dezvoltare eficientă” din 4-5 noiembrie 2010 privind elaborarea unei agende africane pentru eficacitatea dezvoltării,

| — | având în vedere raportul Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE intitulat „Eficacitatea ajutorului: raport intermediar privind punerea în aplicare a Declarației de la Paris”, din iunie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE intitulat „Eficacitatea ajutorului: raport intermediar privind punerea în aplicare a Declarației de la Paris”, din iunie 2009,

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Agendă pentru eficacitatea ajutorului: Beneficiile unei abordări europene” din octombrie 2009 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Agendă pentru eficacitatea ajutorului: Beneficiile unei abordări europene” din octombrie 2009 (9),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor 2010-2015 (SEC(2010)0265) și Concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, în care se exprimă susținerea pentru planul de acțiune al UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor 2010-2015 (SEC(2010)0265) și Concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului, în care se exprimă susținerea pentru planul de acțiune al UE,

| — | având în vedere raportul final al Comisiei intitulat „Programare multianuală comună” din martie 2011 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Comisiei intitulat „Programare multianuală comună” din martie 2011 (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea răspunderii UE privind finanțarea pentru dezvoltare în vederea evaluării inter pares a asistenței oficiale pentru dezvoltare a UE”, din aprilie 2011 (COM(2011)0218), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea răspunderii UE privind finanțarea pentru dezvoltare în vederea evaluării inter pares a asistenței oficiale pentru dezvoltare a UE”, din aprilie 2011 (COM(2011)0218),

| — | având în vedere inițiativa lansată de Comisia Europeană în martie 2010 intitulată „Dialog structurat: pentru un parteneriat eficient în vederea dezvoltării”, care vizează identificarea mijloacelor practice pentru ameliorarea eficienței participării organizațiilor societății civile și a autorităților locale în cooperarea europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa lansată de Comisia Europeană în martie 2010 intitulată „Dialog structurat: pentru un parteneriat eficient în vederea dezvoltării”, care vizează identificarea mijloacelor practice pentru ameliorarea eficienței participării organizațiilor societății civile și a autorităților locale în cooperarea europeană,

| — | având în vedere „Raportul final de evaluare a Declarației de la Paris: etapa a 2-a”, făcut public în mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Raportul final de evaluare a Declarației de la Paris: etapa a 2-a”, făcut public în mai 2011,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2007 privind autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2007 privind autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (11),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0313/2011),

| A. | întrucât al patrulea Forum la nivel înalt (FNÎ-4) privind eficacitatea ajutorului ar trebui să definească angajamentele viitoare ale unui ajutor pentru dezvoltare mai eficace și să contribuie la punerea în aplicare a unei arhitecturi noi a ajutorului internațional pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) până în 2015 și dincolo de acest termen; |
| --- | --- |

A.

întrucât al patrulea Forum la nivel înalt (FNÎ-4) privind eficacitatea ajutorului ar trebui să definească angajamentele viitoare ale unui ajutor pentru dezvoltare mai eficace și să contribuie la punerea în aplicare a unei arhitecturi noi a ajutorului internațional pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) până în 2015 și dincolo de acest termen;

| B. | întrucât principiile Declarației de la Paris (DP) se axează în primul rând pe mecanismele de acordare a ajutorului și nu pe elaborarea de politici eficiente de dezvoltare; întrucât Agenda pentru acțiune de la Accra privind eficacitatea ajutorului a fost îngreunată de mai mulți factori: criza financiară, nivelul redus al plăților din cadrul AOD, schimbarea de politică a unor finanțatori, care cer rezultate mai multe pe termen scurt, precum și apariția unor noi finanțatori publici și privați care nu fac parte din CAD și a căror abordare nu este reglementată de normele consensuale ale cooperării; |
| --- | --- |

B.

întrucât principiile Declarației de la Paris (DP) se axează în primul rând pe mecanismele de acordare a ajutorului și nu pe elaborarea de politici eficiente de dezvoltare; întrucât Agenda pentru acțiune de la Accra privind eficacitatea ajutorului a fost îngreunată de mai mulți factori: criza financiară, nivelul redus al plăților din cadrul AOD, schimbarea de politică a unor finanțatori, care cer rezultate mai multe pe termen scurt, precum și apariția unor noi finanțatori publici și privați care nu fac parte din CAD și a căror abordare nu este reglementată de normele consensuale ale cooperării;

| C. | întrucât o parte tot mai mare din totalul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) provine din țări emergente, care nu sunt membre ale OCDE; |
| --- | --- |

C.

întrucât o parte tot mai mare din totalul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) provine din țări emergente, care nu sunt membre ale OCDE;

| D. | întrucât ultimele monitorizări și studii de evaluare au arătat că țările beneficiare au depus mai multe eforturi decât țările donatoare pentru a pune în aplicare angajamentele cuprinse de Declarația de la Paris și Agenda pentru acțiune de la Accra; |
| --- | --- |

D.

întrucât ultimele monitorizări și studii de evaluare au arătat că țările beneficiare au depus mai multe eforturi decât țările donatoare pentru a pune în aplicare angajamentele cuprinse de Declarația de la Paris și Agenda pentru acțiune de la Accra;

| E. | întrucât conferințele la nivel înalt din trecut nu au reușit să genereze presiunea politică necesară sau un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic și întrucât punerea în aplicare a DP nu a generat diminuarea sperată a fragmentării ajutorului și întrucât prea multe operațiuni se caracterizează în continuare prin lipsă de transparență, de exemplu în materie de condiționalități; |
| --- | --- |

E.

întrucât conferințele la nivel înalt din trecut nu au reușit să genereze presiunea politică necesară sau un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic și întrucât punerea în aplicare a DP nu a generat diminuarea sperată a fragmentării ajutorului și întrucât prea multe operațiuni se caracterizează în continuare prin lipsă de transparență, de exemplu în materie de condiționalități;

| F. | întrucât transparența și responsabilitatea sunt condiții fundamentale ale eficacității ajutorului nu numai între guvernele țărilor donatoare și guvernele beneficiare, ci și între stat și societate; și întrucât donatorii și țările partenere au convenit, în Agenda de acțiune de la Accra, să difuzeze în timp util informații detaliate referitoare la fluxurile de ajutoare actuale și viitoare, astfel încât țările în curs de dezvoltare să își poată elabora bugetul și să își verifice conturile cu mai multă precizie; de asemenea, întrucât este extrem de important ca țările donatoare să sprijine consolidarea instituției parlamentului, precum și implicarea autorităților locale și a organizațiilor societății civile în ancorarea fermă a politicii de dezvoltare în procesul democratic; |
| --- | --- |

F.

întrucât transparența și responsabilitatea sunt condiții fundamentale ale eficacității ajutorului nu numai între guvernele țărilor donatoare și guvernele beneficiare, ci și între stat și societate; și întrucât donatorii și țările partenere au convenit, în Agenda de acțiune de la Accra, să difuzeze în timp util informații detaliate referitoare la fluxurile de ajutoare actuale și viitoare, astfel încât țările în curs de dezvoltare să își poată elabora bugetul și să își verifice conturile cu mai multă precizie; de asemenea, întrucât este extrem de important ca țările donatoare să sprijine consolidarea instituției parlamentului, precum și implicarea autorităților locale și a organizațiilor societății civile în ancorarea fermă a politicii de dezvoltare în procesul democratic;

| G. | întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre contribuie cu peste jumătate din asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) de la nivel mondial și joacă, prin urmare, un rol important în programul privind eficacitatea ajutorului; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre contribuie cu peste jumătate din asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) de la nivel mondial și joacă, prin urmare, un rol important în programul privind eficacitatea ajutorului;

| H. | întrucât, având în vedere al patrulea Forum, este important să amintim țărilor donatoare angajamentul de a dedica 0,7 % din PIB/VNB ajutorului pentru dezvoltare până în 2015, de a include o componentă puternică privind egalitatea de gen în toate politicile și practicile lor în cadrul relațiilor cu țările în curs de dezvoltare, de a defini mai strict AOD și de a respecta principiile în vigoare ale Agendei pentru acțiune de la Accra; întrucât este necesar să se meargă dincolo de asistența oficială pentru dezvoltare în vederea încheierii de parteneriate pentru dezvoltare în scopul de a sprijini o viziune a dezvoltării care este asumată și susținută chiar de către țările respective; |
| --- | --- |

H.

întrucât, având în vedere al patrulea Forum, este important să amintim țărilor donatoare angajamentul de a dedica 0,7 % din PIB/VNB ajutorului pentru dezvoltare până în 2015, de a include o componentă puternică privind egalitatea de gen în toate politicile și practicile lor în cadrul relațiilor cu țările în curs de dezvoltare, de a defini mai strict AOD și de a respecta principiile în vigoare ale Agendei pentru acțiune de la Accra; întrucât este necesar să se meargă dincolo de asistența oficială pentru dezvoltare în vederea încheierii de parteneriate pentru dezvoltare în scopul de a sprijini o viziune a dezvoltării care este asumată și susținută chiar de către țările respective;

| I. | întrucât domeniul de acordare a ajutorului pentru dezvoltare este în continuă schimbare și întrucât apariția noilor donatori ar trebui să fie mai bine reflectată în mecanismele de eficacitate a ajutorului; |
| --- | --- |

I.

întrucât domeniul de acordare a ajutorului pentru dezvoltare este în continuă schimbare și întrucât apariția noilor donatori ar trebui să fie mai bine reflectată în mecanismele de eficacitate a ajutorului;

| J. | întrucât întreaga finanțare pentru dezvoltare, inclusiv mecanismele inovatoare de finanțare, precum taxa pe tranzacțiile financiare sau fondurile globale pentru finanțarea sănătății sau a educației, trebuie să includă și să pună în aplicare principiile Declarației de la Paris; |
| --- | --- |

J.

întrucât întreaga finanțare pentru dezvoltare, inclusiv mecanismele inovatoare de finanțare, precum taxa pe tranzacțiile financiare sau fondurile globale pentru finanțarea sănătății sau a educației, trebuie să includă și să pună în aplicare principiile Declarației de la Paris;

| K. | întrucât Consensul de la Tunis privind agenda africană pentru dezvoltare solicită comutarea centrului de interes de la eficacitatea ajutorului la o agendă mai extinsă privind eficacitatea dezvoltării; și întrucât cele șase elemente identificate ca fiind esențiale pentru eficacitatea dezvoltării în Africa sunt: construirea unor state competente; dezvoltarea responsabilității democratice; promovarea cooperării sud-sud; gândirea și acțiunea la nivel regional; acceptarea noilor parteneri de dezvoltare; depășirea dependenței de ajutor, |
| --- | --- |

K.

întrucât Consensul de la Tunis privind agenda africană pentru dezvoltare solicită comutarea centrului de interes de la eficacitatea ajutorului la o agendă mai extinsă privind eficacitatea dezvoltării; și întrucât cele șase elemente identificate ca fiind esențiale pentru eficacitatea dezvoltării în Africa sunt: construirea unor state competente; dezvoltarea responsabilității democratice; promovarea cooperării sud-sud; gândirea și acțiunea la nivel regional; acceptarea noilor parteneri de dezvoltare; depășirea dependenței de ajutor,

| 1. | subliniază necesitatea unei poziții ambițioase a Uniunii Europene la FNÎ-4 susceptibilă să aducă o contribuție substanțială la aprofundarea și punerea în aplicare deplină a angajamentelor privind eficacitatea ajutorului; speră, având în vedere importanța eficacității ajutorului pentru îmbunătățirea calității vieții și pentru reducerea sărăciei în țările beneficiare, precum și pentru realizarea ODM, la o reprezentare la nivel înalt a Uniunii Europene la Busan; |
| --- | --- |

1.

subliniază necesitatea unei poziții ambițioase a Uniunii Europene la FNÎ-4 susceptibilă să aducă o contribuție substanțială la aprofundarea și punerea în aplicare deplină a angajamentelor privind eficacitatea ajutorului; speră, având în vedere importanța eficacității ajutorului pentru îmbunătățirea calității vieții și pentru reducerea sărăciei în țările beneficiare, precum și pentru realizarea ODM, la o reprezentare la nivel înalt a Uniunii Europene la Busan;

| 2. | reamintește că una dintre condițiile de bază pentru a îndeplini „agenda privind eficacitatea ajutorului” este de a adopta pe deplin principiul „asumării democratice a responsabilității” („democratic ownership”), ceea ce implică faptul că strategia de dezvoltare este coordonată la nivel de țară și reflectă angajamentul tuturor părților interesate de la nivel național; |
| --- | --- |

2.

reamintește că una dintre condițiile de bază pentru a îndeplini „agenda privind eficacitatea ajutorului” este de a adopta pe deplin principiul „asumării democratice a responsabilității” („democratic ownership”), ceea ce implică faptul că strategia de dezvoltare este coordonată la nivel de țară și reflectă angajamentul tuturor părților interesate de la nivel național;

| 3. | ia act de faptul că guvernele din țările în curs de dezvoltare nu au acordat parlamentului lor și societății civile marja de manevră necesară pentru a permite o asimilare eficientă pe plan local („ownership”); îndeamnă UE să consolideze angajamentele de la Paris și de la Accra prin promovarea asumării democratice a responsabilității în ceea ce privește politicile, planificarea și acțiunile din domeniul dezvoltării prin implicarea pe deplin și prin responsabilizarea tuturor părților interesate de dezvoltare; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că guvernele din țările în curs de dezvoltare nu au acordat parlamentului lor și societății civile marja de manevră necesară pentru a permite o asimilare eficientă pe plan local („ownership”); îndeamnă UE să consolideze angajamentele de la Paris și de la Accra prin promovarea asumării democratice a responsabilității în ceea ce privește politicile, planificarea și acțiunile din domeniul dezvoltării prin implicarea pe deplin și prin responsabilizarea tuturor părților interesate de dezvoltare;

| 4. | este de părere că FNÎ-4 va fi un succes dacă va ajunge la un angajament puternic în favoarea eficacității ajutorului sub forma unor obiective clare și măsurabile, însoțite de calendare precise pentru realizarea lor; preocupat de punerea în aplicare insuficientă a DP și a AAA, reamintește importanța „asimilării pe plan local” a dezvoltării ca urmare a unei abordări de tip ascendent, a nefragmentării ajutorului, precum și a instituirii de mecanisme solide, eficace și independente de monitorizare și punere în aplicare, implicând parlamentele și societatea civilă atât la nivel național, cât și la nivel internațional; consideră că, pentru a fi eficient, ajutorul ar trebui să fie luat în considerare și evaluat în funcție de contribuția sa concretă la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare și nu doar în funcție de elementele inițiale; |
| --- | --- |

4.

este de părere că FNÎ-4 va fi un succes dacă va ajunge la un angajament puternic în favoarea eficacității ajutorului sub forma unor obiective clare și măsurabile, însoțite de calendare precise pentru realizarea lor; preocupat de punerea în aplicare insuficientă a DP și a AAA, reamintește importanța „asimilării pe plan local” a dezvoltării ca urmare a unei abordări de tip ascendent, a nefragmentării ajutorului, precum și a instituirii de mecanisme solide, eficace și independente de monitorizare și punere în aplicare, implicând parlamentele și societatea civilă atât la nivel național, cât și la nivel internațional; consideră că, pentru a fi eficient, ajutorul ar trebui să fie luat în considerare și evaluat în funcție de contribuția sa concretă la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare și nu doar în funcție de elementele inițiale;

| 5. | reamintește că un ajutor eficient presupune să se permită țărilor sărace să mobilizeze venituri interne; în consecință, îndeamnă încă o dată UE să pună pe primul plan lupta împotriva paradisurilor fiscale și a evaziunii fiscale, promovând totodată sursele alternative de finanțare pentru dezvoltare, și anume prin crearea unei taxe pe tranzacțiile financiare; de asemenea, îndeamnă UE să ofere țărilor în curs de dezvoltare o asistență sporită în reformele fiscale cu scopul de a susține sisteme fiscale eficiente, eficace, echitabile și durabile, care ar trebui să conducă la reducerea sărăciei și a dependenței de ajutoare; |
| --- | --- |

5.

reamintește că un ajutor eficient presupune să se permită țărilor sărace să mobilizeze venituri interne; în consecință, îndeamnă încă o dată UE să pună pe primul plan lupta împotriva paradisurilor fiscale și a evaziunii fiscale, promovând totodată sursele alternative de finanțare pentru dezvoltare, și anume prin crearea unei taxe pe tranzacțiile financiare; de asemenea, îndeamnă UE să ofere țărilor în curs de dezvoltare o asistență sporită în reformele fiscale cu scopul de a susține sisteme fiscale eficiente, eficace, echitabile și durabile, care ar trebui să conducă la reducerea sărăciei și a dependenței de ajutoare;

| 6. | solicită țărilor donatoare și țărilor beneficiare să ia măsuri imediate pentru a respecta angajamentele DP și ale Agendei pentru acțiune de la Accra, care au ca singure obstacole voința politică și birocrația, precum și costurile ridicate de tranzacție, de exemplu în ceea ce privește deblocarea ajutoarelor, caracterul previzibil al ajutoarelor, condiționalitatea și transparența; în special, subliniază nevoia de a implementa angajamentul de la Accra prin care donatorii se obligă să utilizeze sistemele existente la nivel național ca primă opțiune în cooperarea bilaterală guvern-guvern și de a aborda imprevizibilitatea fluxurilor de ajutoare; de asemenea, îndeamnă toate țările donatoare să acorde prioritate achizițiilor publice la nivel local și regional; |
| --- | --- |

6.

solicită țărilor donatoare și țărilor beneficiare să ia măsuri imediate pentru a respecta angajamentele DP și ale Agendei pentru acțiune de la Accra, care au ca singure obstacole voința politică și birocrația, precum și costurile ridicate de tranzacție, de exemplu în ceea ce privește deblocarea ajutoarelor, caracterul previzibil al ajutoarelor, condiționalitatea și transparența; în special, subliniază nevoia de a implementa angajamentul de la Accra prin care donatorii se obligă să utilizeze sistemele existente la nivel național ca primă opțiune în cooperarea bilaterală guvern-guvern și de a aborda imprevizibilitatea fluxurilor de ajutoare; de asemenea, îndeamnă toate țările donatoare să acorde prioritate achizițiilor publice la nivel local și regional;

| 7. | reamintește rolul pe care îl joacă ajutorul, de pârghie pentru stimularea creșterii incluzive și durabile în scopul reducerii sărăciei și a dependenței de ajutor și al promovării procesului de creare de locuri de muncă, ținând seama de particularitățile proprii fiecărei țări și asigurând în același timp consolidarea eficacității ajutorului pentru cei care au cel mai mult nevoie de el; de asemenea, constată că ajutorul ar trebui să fie considerat mai degrabă o măsură temporară în scopul de a promova o creștere economică durabilă în țările în curs de dezvoltare decât o soluție pe termen lung; |
| --- | --- |

7.

reamintește rolul pe care îl joacă ajutorul, de pârghie pentru stimularea creșterii incluzive și durabile în scopul reducerii sărăciei și a dependenței de ajutor și al promovării procesului de creare de locuri de muncă, ținând seama de particularitățile proprii fiecărei țări și asigurând în același timp consolidarea eficacității ajutorului pentru cei care au cel mai mult nevoie de el; de asemenea, constată că ajutorul ar trebui să fie considerat mai degrabă o măsură temporară în scopul de a promova o creștere economică durabilă în țările în curs de dezvoltare decât o soluție pe termen lung;

| 8. | subliniază faptul că o astfel de creștere este împiedicată de anumite practici din domeniul achizițiilor publice ale țărilor donatoare, care nu iau în considerare economia locală; prin urmare, îndeamnă donatorii să acorde prioritate achizițiilor publice locale și regionale, consolidând capacitățile economice locale; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că o astfel de creștere este împiedicată de anumite practici din domeniul achizițiilor publice ale țărilor donatoare, care nu iau în considerare economia locală; prin urmare, îndeamnă donatorii să acorde prioritate achizițiilor publice locale și regionale, consolidând capacitățile economice locale;

| 9. | reamintește că ajutorul pentru dezvoltare nu este suficient pentru a eradica sărăcia și că acesta ar trebui să abordeze mai degrabă cauzele decât simptomele sărăciei; insistă asupra necesității unui ajutor mai eficient, inclus într-un proces de dezvoltare care urmărește crearea, în țările beneficiare, a unor economii puternice și ecologice în care accesul la serviciile sociale de bază să fie garantat pentru toți cetățenii și reducerea, în timp, a dependenței de ajutor; subliniază în acest sens importanța unui climat care favorizează crearea de locuri de muncă decente, dezvoltarea întreprinderilor și a inovării în țările beneficiare; încurajează donatorii să utilizeze în principal capacitățile economice locale și să se implice în mod activ în consolidarea acestora; |
| --- | --- |

9.

reamintește că ajutorul pentru dezvoltare nu este suficient pentru a eradica sărăcia și că acesta ar trebui să abordeze mai degrabă cauzele decât simptomele sărăciei; insistă asupra necesității unui ajutor mai eficient, inclus într-un proces de dezvoltare care urmărește crearea, în țările beneficiare, a unor economii puternice și ecologice în care accesul la serviciile sociale de bază să fie garantat pentru toți cetățenii și reducerea, în timp, a dependenței de ajutor; subliniază în acest sens importanța unui climat care favorizează crearea de locuri de muncă decente, dezvoltarea întreprinderilor și a inovării în țările beneficiare; încurajează donatorii să utilizeze în principal capacitățile economice locale și să se implice în mod activ în consolidarea acestora;

| 10. | solicită o mai bună coordonare la nivel internațional în distribuția ajutoarelor între țări pentru a aborda problema „țărilor preferate” („aid darlings”) și a „țărilor neglijate” („aid orphans”) din punctul de vedere al acordării de ajutoare; subliniază că obiectivul creșterii impactului ajutorului și al obținerii mai multor rezultate/unui raport mai bun calitate/preț nu ar trebui să ducă la o politică de dezvoltare care evită riscurile și se centrează doar pe „țările neproblematice”; insistă că eradicarea sărăciei trebuie să rămână criteriul cel mai important pentru alocarea ajutorului pentru dezvoltare al UE; |
| --- | --- |

10.

solicită o mai bună coordonare la nivel internațional în distribuția ajutoarelor între țări pentru a aborda problema „țărilor preferate” („aid darlings”) și a „țărilor neglijate” („aid orphans”) din punctul de vedere al acordării de ajutoare; subliniază că obiectivul creșterii impactului ajutorului și al obținerii mai multor rezultate/unui raport mai bun calitate/preț nu ar trebui să ducă la o politică de dezvoltare care evită riscurile și se centrează doar pe „țările neproblematice”; insistă că eradicarea sărăciei trebuie să rămână criteriul cel mai important pentru alocarea ajutorului pentru dezvoltare al UE;

| 11. | subliniază importanța unei abordări diferențiate în ceea ce privește eficacitatea ajutorului, luând în considerare nivelul de dezvoltare al țărilor beneficiare (al țărilor cel mai puțin dezvoltate, fragile și cu venit mediu), precum și nevoile lor specifice; subliniază că, având în vedere numărul mare de state fragile, precum și faptul că acestea se află cel mai departe de realizarea ODM, reprezentând 75 % din deficit, este important să se acorde o atenție deosebită acestei probleme; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța unei abordări diferențiate în ceea ce privește eficacitatea ajutorului, luând în considerare nivelul de dezvoltare al țărilor beneficiare (al țărilor cel mai puțin dezvoltate, fragile și cu venit mediu), precum și nevoile lor specifice; subliniază că, având în vedere numărul mare de state fragile, precum și faptul că acestea se află cel mai departe de realizarea ODM, reprezentând 75 % din deficit, este important să se acorde o atenție deosebită acestei probleme;

| 12. | subliniază că implicarea autorităților locale și a organizațiilor societății civile în politicile de dezvoltare este esențială pentru atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și pentru asigurarea unei bune guvernanțe; constată că, în ciuda recunoașterii acestora la Accra în calitate de „actori legitimi ai dezvoltării”, mai multe organizații ale societății civile se confruntă cu politici și practici care subminează rolul lor ca actori ai dezvoltării; în sens mai larg, amintește donatorilor și țărilor partenere să pună accentul pe o recunoaștere sporită a participării parlamentelor, a autorităților locale și a societății civile și pe o utilizare mai transparentă a sistemelor naționale; |
| --- | --- |

12.

subliniază că implicarea autorităților locale și a organizațiilor societății civile în politicile de dezvoltare este esențială pentru atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și pentru asigurarea unei bune guvernanțe; constată că, în ciuda recunoașterii acestora la Accra în calitate de „actori legitimi ai dezvoltării”, mai multe organizații ale societății civile se confruntă cu politici și practici care subminează rolul lor ca actori ai dezvoltării; în sens mai larg, amintește donatorilor și țărilor partenere să pună accentul pe o recunoaștere sporită a participării parlamentelor, a autorităților locale și a societății civile și pe o utilizare mai transparentă a sistemelor naționale;

| 13. | reamintește faptul că ajutorul financiar nu este suficient pentru a garanta dezvoltarea durabilă și că autoritățile locale și sectorul privat de la nivel național trebuie să joace un rol primordial în realizarea proiectelor referitoare la ODM; subliniază rolul întreprinderilor private, cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii, în crearea bunăstării și responsabilitatea statelor membre de a garanta stabilitatea și statul de drept; în acest sens, insistă asupra importanței unei bune guvernanțe în țările beneficiare; |
| --- | --- |

13.

reamintește faptul că ajutorul financiar nu este suficient pentru a garanta dezvoltarea durabilă și că autoritățile locale și sectorul privat de la nivel național trebuie să joace un rol primordial în realizarea proiectelor referitoare la ODM; subliniază rolul întreprinderilor private, cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii, în crearea bunăstării și responsabilitatea statelor membre de a garanta stabilitatea și statul de drept; în acest sens, insistă asupra importanței unei bune guvernanțe în țările beneficiare;

| 14. | subliniază că indicatorii bunei guvernanțe, dintre care unii încă sunt foarte controversați, trebuie, de asemenea, să facă obiectul unei dezbateri, având în vedere utilitatea lor în determinarea calității abordărilor participative necesare unei asumări democratice a responsabilității; |
| --- | --- |

14.

subliniază că indicatorii bunei guvernanțe, dintre care unii încă sunt foarte controversați, trebuie, de asemenea, să facă obiectul unei dezbateri, având în vedere utilitatea lor în determinarea calității abordărilor participative necesare unei asumări democratice a responsabilității;

| 15. | invită guvernele partenere să respecte și să accentueze eforturile de descentralizare (politică, administrativă și fiscală) și să consolideze coordonarea dintre procesele locale și naționale de planificare a dezvoltării, contribuind la complementaritate și specializare și respectând autonomia locală; |
| --- | --- |

15.

invită guvernele partenere să respecte și să accentueze eforturile de descentralizare (politică, administrativă și fiscală) și să consolideze coordonarea dintre procesele locale și naționale de planificare a dezvoltării, contribuind la complementaritate și specializare și respectând autonomia locală;

| 16. | solicită țărilor donatoare să își coordoneze și să își armonizeze mai bine acțiunile și să își simplifice procedurile și să consolideze o cooperare mai strânsă cu donatorii privați; |
| --- | --- |

16.

solicită țărilor donatoare să își coordoneze și să își armonizeze mai bine acțiunile și să își simplifice procedurile și să consolideze o cooperare mai strânsă cu donatorii privați;

| 17. | solicită să se încurajeze și să se promoveze cooperarea sud-sud și cooperarea triunghiulară, drept modalități de ajutor care contribuie la îmbunătățirea calității și a eficienței, a schimbului de competențe și a dezvoltării capacităților; |
| --- | --- |

17.

solicită să se încurajeze și să se promoveze cooperarea sud-sud și cooperarea triunghiulară, drept modalități de ajutor care contribuie la îmbunătățirea calității și a eficienței, a schimbului de competențe și a dezvoltării capacităților;

| 18. | reamintește faptul că toate guvernele – donatoare și beneficiare – se supun obligațiilor privind drepturile omului; subliniază că aceste angajamente și răspunderea în temeiul dispozițiilor internaționale privind drepturile omului sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivului privind eficacitatea dezvoltării; în consecință, îndeamnă UE ca la reuniunea de la Busan să își ia angajamentul de a introduce măsuri obligatorii pentru a asigura că ajutorul respectă acordurile privind drepturile omului; |
| --- | --- |

18.

reamintește faptul că toate guvernele – donatoare și beneficiare – se supun obligațiilor privind drepturile omului; subliniază că aceste angajamente și răspunderea în temeiul dispozițiilor internaționale privind drepturile omului sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivului privind eficacitatea dezvoltării; în consecință, îndeamnă UE ca la reuniunea de la Busan să își ia angajamentul de a introduce măsuri obligatorii pentru a asigura că ajutorul respectă acordurile privind drepturile omului;

| 19. | subliniază importanța găsirii unui echilibru între îndeplinirea anumitor condiționalități politice și fiscale și abordările axate pe indicatorii de performanță, cu scopul de a evita ca exigențele politice și de performanță stricte să descurajeze guvernele țărilor partenere de la punerea în aplicare a propriilor politici sau chiar de la experimentarea unor abordări noi mai riscante, preferând, în schimb, să urmeze indicațiile donatorilor; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța găsirii unui echilibru între îndeplinirea anumitor condiționalități politice și fiscale și abordările axate pe indicatorii de performanță, cu scopul de a evita ca exigențele politice și de performanță stricte să descurajeze guvernele țărilor partenere de la punerea în aplicare a propriilor politici sau chiar de la experimentarea unor abordări noi mai riscante, preferând, în schimb, să urmeze indicațiile donatorilor;

| 20. | salută adoptarea Codului de conduită al Uniunii Europene în materie de diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare și subliniază că, până în prezent, principiile acestuia nu au fost aplicate pe deplin din cauza absenței voinței politice, ceea ce împiedică utilizarea optimă a ajutorului european și reduce capacitatea Uniunii de a juca un rol principal în ceea ce privește diviziunea muncii în contextul celui de al patrulea Forum; |
| --- | --- |

20.

salută adoptarea Codului de conduită al Uniunii Europene în materie de diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare și subliniază că, până în prezent, principiile acestuia nu au fost aplicate pe deplin din cauza absenței voinței politice, ceea ce împiedică utilizarea optimă a ajutorului european și reduce capacitatea Uniunii de a juca un rol principal în ceea ce privește diviziunea muncii în contextul celui de al patrulea Forum;

| 21. | solicită Uniunii Europene să accelereze inițiativa „Fast Track” referitoare la diviziunea muncii, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a concentrării pe sectoare, printr-o operațiune de reorganizare și printr-o programare comună, și să favorizeze utilizarea sistemelor naționale pentru a onora angajamentul asumat în cadrul DP de a recurge mai mult la mijloace de distribuire a ajutoarelor fondate pe asimilarea pe plan local, în special prin intermediul sprijinului bugetar; |
| --- | --- |

21.

solicită Uniunii Europene să accelereze inițiativa „Fast Track” referitoare la diviziunea muncii, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a concentrării pe sectoare, printr-o operațiune de reorganizare și printr-o programare comună, și să favorizeze utilizarea sistemelor naționale pentru a onora angajamentul asumat în cadrul DP de a recurge mai mult la mijloace de distribuire a ajutoarelor fondate pe asimilarea pe plan local, în special prin intermediul sprijinului bugetar;

| 22. | salută inițiativa Comisiei, definită în cadrul Cărții verzi privind sprijinul bugetar, care vizează în primul rând să promoveze dezvoltarea endogenă a țărilor partenere și solicită să se precizeze criteriile de eligibilitate privind sprijinul bugetar, astfel încât să se evite posibilele derapaje sau utilizarea incorectă a acestui tip de ajutor, ținând seama de elemente cum ar fi indicele de corupție pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

22.

salută inițiativa Comisiei, definită în cadrul Cărții verzi privind sprijinul bugetar, care vizează în primul rând să promoveze dezvoltarea endogenă a țărilor partenere și solicită să se precizeze criteriile de eligibilitate privind sprijinul bugetar, astfel încât să se evite posibilele derapaje sau utilizarea incorectă a acestui tip de ajutor, ținând seama de elemente cum ar fi indicele de corupție pentru fiecare țară;

| 23. | subliniază rolul principal al parlamentelor naționale în cadrul noii arhitecturi a ajutorului și amintește necesitatea de a le oferi acestora asistență pentru întărirea capacităților lor legislative și pentru a încuraja modificările indispensabile examinării tuturor cheltuielilor care vizează dezvoltarea; |
| --- | --- |

23.

subliniază rolul principal al parlamentelor naționale în cadrul noii arhitecturi a ajutorului și amintește necesitatea de a le oferi acestora asistență pentru întărirea capacităților lor legislative și pentru a încuraja modificările indispensabile examinării tuturor cheltuielilor care vizează dezvoltarea;

| 24. | solicită parlamentelor naționale să adopte documentele de strategie de țară și bugetul anual consultând societatea civilă și autoritățile locale înaintea dialogului politic cu donatorii, cu scopul de a acorda toată puterea controlului democratic; |
| --- | --- |

24.

solicită parlamentelor naționale să adopte documentele de strategie de țară și bugetul anual consultând societatea civilă și autoritățile locale înaintea dialogului politic cu donatorii, cu scopul de a acorda toată puterea controlului democratic;

| 25. | reamintește, în acest scop, angajamentul cuprins în cadrul operațional al Consiliului Uniunii Europene referitor la eficacitatea ajutorului (12), care vizează să permită ca ajutorul financiar oferit de donatorii Uniunii să facă obiectul unui control democratic în cadrul proceselor din țările partenere; |
| --- | --- |

25.

reamintește, în acest scop, angajamentul cuprins în cadrul operațional al Consiliului Uniunii Europene referitor la eficacitatea ajutorului (12), care vizează să permită ca ajutorul financiar oferit de donatorii Uniunii să facă obiectul unui control democratic în cadrul proceselor din țările partenere;

| 26. | atrage atenția asupra rolului important al instituțiilor supreme de audit în asistarea parlamentelor naționale în procesul de monitorizare a cheltuielilor legate de dezvoltare și în promovarea eficacității ajutorului; |
| --- | --- |

26.

atrage atenția asupra rolului important al instituțiilor supreme de audit în asistarea parlamentelor naționale în procesul de monitorizare a cheltuielilor legate de dezvoltare și în promovarea eficacității ajutorului;

| 27. | amintește riscul de a transforma eficacitatea ajutorului într-un subiect de ordin foarte tehnic; subliniază necesitatea de a pune mai mult accent pe indicatorii referitori la impactul ajutorului asupra dezvoltării și pe modul în care acesta contribuie efectiv la eradicarea sărăciei, promovarea egalității de gen, reducerea inegalităților și crearea bunăstării; este de părere că asocierea mai strânsă a actorilor publici și privați prezenți pe teritoriul dezvoltării și integrarea experienței dobândite în aplicarea angajamentelor din DP și Agenda pentru acțiune de la Accra vor contribui la îmbunătățirea programului privind eficacitatea ajutorului; |
| --- | --- |

27.

amintește riscul de a transforma eficacitatea ajutorului într-un subiect de ordin foarte tehnic; subliniază necesitatea de a pune mai mult accent pe indicatorii referitori la impactul ajutorului asupra dezvoltării și pe modul în care acesta contribuie efectiv la eradicarea sărăciei, promovarea egalității de gen, reducerea inegalităților și crearea bunăstării; este de părere că asocierea mai strânsă a actorilor publici și privați prezenți pe teritoriul dezvoltării și integrarea experienței dobândite în aplicarea angajamentelor din DP și Agenda pentru acțiune de la Accra vor contribui la îmbunătățirea programului privind eficacitatea ajutorului;

| 28. | amintește Uniunii Europene să își revizuiască politicile referitoare la diviziunea muncii pentru a se asigura că problemele transversale, precum drepturile omului, incluziunea socială, egalitatea dintre femei și bărbați, cetățenia sau schimbările climatice, nu sunt neglijate; |
| --- | --- |

28.

amintește Uniunii Europene să își revizuiască politicile referitoare la diviziunea muncii pentru a se asigura că problemele transversale, precum drepturile omului, incluziunea socială, egalitatea dintre femei și bărbați, cetățenia sau schimbările climatice, nu sunt neglijate;

| 29. | subliniază faptul că transparența ajutoarelor este esențială pentru a asigura atât asimilarea pe plan local a ajutorului pentru dezvoltare, cât și eficacitatea acestuia; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să adopte o poziție mai ambițioasă în materie de transparență a ajutorului, promovând la nivel internațional utilizarea de mecanisme care vizează să stabilească standarde la nivel mondial în acest domeniu, cum ar fi Inițiativa internațională privind transparența ajutorului (IATI); invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să adere la Inițiativa internațională privind transparența ajutorului (IATI) și să o pună în aplicare; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că transparența ajutoarelor este esențială pentru a asigura atât asimilarea pe plan local a ajutorului pentru dezvoltare, cât și eficacitatea acestuia; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să adopte o poziție mai ambițioasă în materie de transparență a ajutorului, promovând la nivel internațional utilizarea de mecanisme care vizează să stabilească standarde la nivel mondial în acest domeniu, cum ar fi Inițiativa internațională privind transparența ajutorului (IATI); invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să adere la Inițiativa internațională privind transparența ajutorului (IATI) și să o pună în aplicare;

| 30. | subliniază faptul că este important să se evalueze în mod clar posibilele riscuri asociate unei implicări mai mari a sectorului privat și că, prin urmare, ar trebui să se definească criterii clare pentru susținerea proiectelor din sectorul privat și să se instituie mecanisme solide de evaluare a impactului pentru a se asigura că investițiile din sectorul privat sunt durabile, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare convenite la nivel internațional, și nu conduc la reintroducerea ajutorului condiționat; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că este important să se evalueze în mod clar posibilele riscuri asociate unei implicări mai mari a sectorului privat și că, prin urmare, ar trebui să se definească criterii clare pentru susținerea proiectelor din sectorul privat și să se instituie mecanisme solide de evaluare a impactului pentru a se asigura că investițiile din sectorul privat sunt durabile, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare convenite la nivel internațional, și nu conduc la reintroducerea ajutorului condiționat;

| 31. | consideră egalitatea de gen drept o prioritate în elaborarea de politici de dezvoltare și, prin urmare, solicită o integrare deplină a egalității de gen în agenda privind eficacitatea ajutorului, precum și participarea organizațiilor de femei la toate procesele de dezvoltare; |
| --- | --- |

31.

consideră egalitatea de gen drept o prioritate în elaborarea de politici de dezvoltare și, prin urmare, solicită o integrare deplină a egalității de gen în agenda privind eficacitatea ajutorului, precum și participarea organizațiilor de femei la toate procesele de dezvoltare;

| 32. | subliniază că FNÎ-4 ar trebui, de asemenea, să pună bazele unui parteneriat internațional pentru dezvoltare mai cuprinzător, prin asigurarea unei mai mari implicări a donatorilor emergenți, în special a țărilor a căror abordare nu este reglementată de normele internaționale în materie de eficacitate a ajutorului; invită UE să își asume un rol de lider în acest domeniu, pentru a asigura că ajutorul care provine din aceste țări este în conformitate cu principiile internaționale stabilite în ceea ce privește asistența oficială pentru dezvoltare; totuși, este de părere că acest lucru nu ar trebui să se traducă printr-o moderare a acquis-ului în materie de eficacitate a ajutorului și a principiilor sale fundamentale; |
| --- | --- |

32.

subliniază că FNÎ-4 ar trebui, de asemenea, să pună bazele unui parteneriat internațional pentru dezvoltare mai cuprinzător, prin asigurarea unei mai mari implicări a donatorilor emergenți, în special a țărilor a căror abordare nu este reglementată de normele internaționale în materie de eficacitate a ajutorului; invită UE să își asume un rol de lider în acest domeniu, pentru a asigura că ajutorul care provine din aceste țări este în conformitate cu principiile internaționale stabilite în ceea ce privește asistența oficială pentru dezvoltare; totuși, este de părere că acest lucru nu ar trebui să se traducă printr-o moderare a acquis-ului în materie de eficacitate a ajutorului și a principiilor sale fundamentale;

| 33. | este de părere că, având în vedere rolul său de control democratic, Parlamentul European ar trebui să continue să se implice în redefinirea în curs de desfășurare a programului privind eficacitatea ajutorului, inclusiv printr-o participare corespunzătoare la reuniunea de la Busan; |
| --- | --- |

33.

este de părere că, având în vedere rolul său de control democratic, Parlamentul European ar trebui să continue să se implice în redefinirea în curs de desfășurare a programului privind eficacitatea ajutorului, inclusiv printr-o participare corespunzătoare la reuniunea de la Busan;

| 34. | solicită UE și statelor sale membre să continue să acorde atenție calității ajutorului și să promoveze o agendă internațională axată pe dezvoltare; |
| --- | --- |

34.

solicită UE și statelor sale membre să continue să acorde atenție calității ajutorului și să promoveze o agendă internațională axată pe dezvoltare;

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(2)  Concluziile Consiliului 9558/07, 15.5.2007.

(3)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 373.

(4)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 100.

(5)  Doc. 15912/09.

(6)  Doc. 11081/10.

(7)  Doc. 17769/10.

(8)  Doc. 18239/10.

(9)  Proiect nr. 2008/170204 - Versiunea 1.

(10)  Proiect nr. 2010/250763 - Versiunea 1.

(11)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 249.

(12)  Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene, documentul 18239/10 consolidat.

---

Miercuri, 26 octombrie 2011

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/87

---

Miercuri, 26 octombrie 2011Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă

P7_TA(2011)0466

Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la agenda pentru noi competențe și locuri de muncă (2011/2067(INI))

2013/C 131 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682),

| — | având în vedere poziția sa din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (1),

| — | având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la contractele atipice, securizarea parcursului profesional, flexisecuritate și noile forme de dialog social (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la contractele atipice, securizarea parcursului profesional, flexisecuritate și noile forme de dialog social (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (5),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Politicile de ocupare a forței de muncă pentru o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și ecologică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Politicile de ocupare a forței de muncă pentru o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și ecologică”,

| — | având în vedere studiul realizat în 2010 de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) intitulat „Competențe pentru locuri de muncă ecologice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat în 2010 de Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) intitulat „Competențe pentru locuri de muncă ecologice”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (6),

| — | având în vedere Comunicatul de la Bruges privind dezvoltarea cooperării europene în domeniul educației și formării profesionale pentru perioada 2011-2020, care a fost adoptat la 7 decembrie 2010 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul de la Bruges privind dezvoltarea cooperării europene în domeniul educației și formării profesionale pentru perioada 2011-2020, care a fost adoptat la 7 decembrie 2010 (7),

| — | având în vedere studiul CEDEFOP din 2010 intitulat „Cererea și oferta de competențe în Europa: prognoză pe termen mediu până în 2020” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul CEDEFOP din 2010 intitulat „Cererea și oferta de competențe în Europa: prognoză pe termen mediu până în 2020” (8),

| — | având în vedere studiul CEDEFOP din mai 2009 intitulat „Competențele pentru viitorul Europei: anticiparea cerințelor pieței muncii în materie de competențe”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul CEDEFOP din mai 2009 intitulat „Competențele pentru viitorul Europei: anticiparea cerințelor pieței muncii în materie de competențe”,

| — | având în vedere acordul-cadru din 25 martie 2010 privind piețele muncii care favorizează incluziunea semnat de CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME și Centrul European al Întreprinderilor cu Participare Publică, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul-cadru din 25 martie 2010 privind piețele muncii care favorizează incluziunea semnat de CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME și Centrul European al Întreprinderilor cu Participare Publică,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 ianuarie 2011 intitulată „Analiză anuală a creșterii: formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză” (COM(2011)0011) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 ianuarie 2011 intitulată „Analiză anuală a creșterii: formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză” (COM(2011)0011) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2011 intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2011 intitulată „Revizuirea «Small Business Act» pentru Europa” (COM(2011)0078),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2010 intitulată „Concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune” (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2010 intitulată „Concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune” (COM(2010)0642),

| — | având în vedere documentul de lucru al personalului Comisiei privind „Progresele către obiectivele europene comune în domeniul educației și formării” (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al personalului Comisiei privind „Progresele către obiectivele europene comune în domeniul educației și formării” (SEC(2011)0526),

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și intrarea sa în vigoare în Uniune la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și intrarea sa în vigoare în Uniune la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (9),

| — | având în vedere raportul Asociației Europene a Furnizorilor de Servicii pentru Persoane cu Handicap (EASPD), care arată că, odată cu accentuarea șomajului, devine tot mai dificil pentru persoanele cu handicap să găsească un loc de muncă și să îl păstreze și că, în numeroase țări, rata șomajului în rândul persoanelor cu handicap este mai mare decât în rândul persoanelor fără handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Asociației Europene a Furnizorilor de Servicii pentru Persoane cu Handicap (EASPD), care arată că, odată cu accentuarea șomajului, devine tot mai dificil pentru persoanele cu handicap să găsească un loc de muncă și să îl păstreze și că, în numeroase țări, rata șomajului în rândul persoanelor cu handicap este mai mare decât în rândul persoanelor fără handicap,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 7 martie 2011 privind Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 7 martie 2011 privind Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la o recomandare a Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (COM(2008)0639) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 (10) referitoare la acest subiect, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la o recomandare a Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (COM(2008)0639) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 (10) referitoare la acest subiect,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, avizul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0320/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, avizul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0320/2011),

| A. | întrucât, potrivit unor date recente publicate de Eurostat, criza economică mondială a dus la creșterea ratei șomajului în Uniunea Europeană la nivelul actual de 9,5 %, ceea ce înseamnă 22 828 milioane de oameni, dintre care 19,4 % sunt șomeri de lungă durată; întrucât șomajul în rândul tinerilor se ridică la 20,4 %, ajungând până la 40 % în unele state membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit unor date recente publicate de Eurostat, criza economică mondială a dus la creșterea ratei șomajului în Uniunea Europeană la nivelul actual de 9,5 %, ceea ce înseamnă 22 828 milioane de oameni, dintre care 19,4 % sunt șomeri de lungă durată; întrucât șomajul în rândul tinerilor se ridică la 20,4 %, ajungând până la 40 % în unele state membre;

| B. | întrucât IMM-urile, care sunt o forță motrice pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și realizarea obiectivelor fixate pentru 2020, au pierdut peste 3,5 milioane de locuri de muncă din cauza crizei economice; |
| --- | --- |

B.

întrucât IMM-urile, care sunt o forță motrice pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și realizarea obiectivelor fixate pentru 2020, au pierdut peste 3,5 milioane de locuri de muncă din cauza crizei economice;

| C. | întrucât, ca o consecință a crizei economice din 2008, sectorul primar și sectorul de producție au pierdut mai multe locuri de muncă decât se estima, iar previziunile arată că vor mai pierde încă circa 2,5 milioane de locuri de muncă până în 2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca o consecință a crizei economice din 2008, sectorul primar și sectorul de producție au pierdut mai multe locuri de muncă decât se estima, iar previziunile arată că vor mai pierde încă circa 2,5 milioane de locuri de muncă până în 2020;

| D. | întrucât recesiunea economică din 2008 a afectat atât cererea, cât și oferta de competențe de pe piața muncii, sporind astfel în mod radical incertitudinea legată de perspectivele de angajare și antrenând nevoia ca persoanele să fie mai bine informate cu privire la perspectivele de angajare de pe piața muncii; |
| --- | --- |

D.

întrucât recesiunea economică din 2008 a afectat atât cererea, cât și oferta de competențe de pe piața muncii, sporind astfel în mod radical incertitudinea legată de perspectivele de angajare și antrenând nevoia ca persoanele să fie mai bine informate cu privire la perspectivele de angajare de pe piața muncii;

| E. | întrucât măsurile de austeritate aplicate într-o serie de state membre au coincis cu creșteri semnificative ale șomajului și sunt în parte responsabile pentru acestea; |
| --- | --- |

E.

întrucât măsurile de austeritate aplicate într-o serie de state membre au coincis cu creșteri semnificative ale șomajului și sunt în parte responsabile pentru acestea;

| F. | întrucât este necesar ca factorii de decizie să protejeze cetățenii împotriva riscului de șomaj, asigurându-se că forța de muncă dispune de competențele adecvate pentru a-și optimiza capacitatea de inserție profesională; |
| --- | --- |

F.

întrucât este necesar ca factorii de decizie să protejeze cetățenii împotriva riscului de șomaj, asigurându-se că forța de muncă dispune de competențele adecvate pentru a-și optimiza capacitatea de inserție profesională;

| G. | întrucât progresele înregistrate în domeniul noilor tehnologii și schimbările observate în structura economiilor europene au făcut indispensabile actualizarea și ameliorarea competențelor pe tot parcursul vieții profesionale; |
| --- | --- |

G.

întrucât progresele înregistrate în domeniul noilor tehnologii și schimbările observate în structura economiilor europene au făcut indispensabile actualizarea și ameliorarea competențelor pe tot parcursul vieții profesionale;

| H. | întrucât promovarea unei economii sociale, eficiente din punctul de vedere al resurselor, ecologice și competitive reprezintă unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

H.

întrucât promovarea unei economii sociale, eficiente din punctul de vedere al resurselor, ecologice și competitive reprezintă unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020;

| I. | întrucât serviciile, cum ar fi cele de vânzări, de securitate, de curățenie, de catering, de îngrijire și serviciile personale, reprezintă în continuare domeniul care va crea cele mai multe locuri de muncă de acum până în 2020 și ar putea fi sectorul cu cea mai rapidă creștere; |
| --- | --- |

I.

întrucât serviciile, cum ar fi cele de vânzări, de securitate, de curățenie, de catering, de îngrijire și serviciile personale, reprezintă în continuare domeniul care va crea cele mai multe locuri de muncă de acum până în 2020 și ar putea fi sectorul cu cea mai rapidă creștere;

| J. | întrucât sectorul agroalimentar își recapătă importanța mondială, ceea ce înseamnă că va fi nevoie de competențe diverse și de un nivel mai ridicat, dar că se reduce considerabil numărul locurilor de muncă pentru lucrătorii cu calificări reduse; |
| --- | --- |

J.

întrucât sectorul agroalimentar își recapătă importanța mondială, ceea ce înseamnă că va fi nevoie de competențe diverse și de un nivel mai ridicat, dar că se reduce considerabil numărul locurilor de muncă pentru lucrătorii cu calificări reduse;

| K. | întrucât realizarea unei creșteri durabile și trecerea la o economie cu emisii reduse de carbon, protecția mediului și dezvoltarea de noi tehnologii ecologice vor necesita competențe adecvate; |
| --- | --- |

K.

întrucât realizarea unei creșteri durabile și trecerea la o economie cu emisii reduse de carbon, protecția mediului și dezvoltarea de noi tehnologii ecologice vor necesita competențe adecvate;

| L. | întrucât schimbările tehnologice și noile modele de organizare a muncii din cadrul sectoarelor influențează firesc modelele de ocupare a forței de muncă în ceea ce privește competențele necesare pentru diferite profesii și niveluri de calificare; |
| --- | --- |

L.

întrucât schimbările tehnologice și noile modele de organizare a muncii din cadrul sectoarelor influențează firesc modelele de ocupare a forței de muncă în ceea ce privește competențele necesare pentru diferite profesii și niveluri de calificare;

| M. | întrucât economiile solicită din ce în ce mai mult competențe creative, interactive, de comunicare și de soluționare a problemelor la locul de muncă, în timp ce lucrătorii cu calificări reduse sau cei care desfășoară activități de rutină se confruntă cu un risc major de pierdere a locului de muncă; |
| --- | --- |

M.

întrucât economiile solicită din ce în ce mai mult competențe creative, interactive, de comunicare și de soluționare a problemelor la locul de muncă, în timp ce lucrătorii cu calificări reduse sau cei care desfășoară activități de rutină se confruntă cu un risc major de pierdere a locului de muncă;

| N. | întrucât lucrătorii cu un nivel scăzut de educație și de competențe, la fel ca și cei provenind din grupuri vulnerabile, se vor confrunta cu un risc sporit de pierdere a locului de muncă, de muncă precară și de sărăcie dacă nu li se oferă posibilități adecvate de formare și reconversie profesională care să le permită să țină ritmul cu cerințele pieței muncii; |
| --- | --- |

N.

întrucât lucrătorii cu un nivel scăzut de educație și de competențe, la fel ca și cei provenind din grupuri vulnerabile, se vor confrunta cu un risc sporit de pierdere a locului de muncă, de muncă precară și de sărăcie dacă nu li se oferă posibilități adecvate de formare și reconversie profesională care să le permită să țină ritmul cu cerințele pieței muncii;

| O. | întrucât eficacitatea pe termen lung a formării profesionale și a educației superioare depinde de diverși factori, cum ar fi disponibilitatea unei educații de calitate și a unei oferte de formare, egalitatea de șanse și un acces fără obstacole pentru toți, disponibilitatea serviciilor de îngrijire, investiții publice susținute, situația și gestionarea eficace a finanțelor publice și o mai bună articulare între nevoile indivizilor și cele ale pieței muncii; |
| --- | --- |

O.

întrucât eficacitatea pe termen lung a formării profesionale și a educației superioare depinde de diverși factori, cum ar fi disponibilitatea unei educații de calitate și a unei oferte de formare, egalitatea de șanse și un acces fără obstacole pentru toți, disponibilitatea serviciilor de îngrijire, investiții publice susținute, situația și gestionarea eficace a finanțelor publice și o mai bună articulare între nevoile indivizilor și cele ale pieței muncii;

| P. | întrucât UE s-a angajat să îmbunătățească nivelul educației, reducând până în 2020 la mai puțin de 10 % rata abandonului școlar și crescând procentul persoanelor care au absolvit o formă de studii superioare la cel puțin 40 %; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE s-a angajat să îmbunătățească nivelul educației, reducând până în 2020 la mai puțin de 10 % rata abandonului școlar și crescând procentul persoanelor care au absolvit o formă de studii superioare la cel puțin 40 %;

| Q. | întrucât se estimează că va crește numărul locurilor de muncă pentru care este nevoie de calificări științifice și tehnice de înalt nivel și că, în 2020, aproximativ 50 % din toate locurile de muncă vor viza lucrători cu calificări medii, iar 35 % vor viza lucrători cu calificări superioare (față de 29 % în prezent); întrucât vor fi necesare calificări suplimentare pentru o economie durabilă în rândul tuturor ocupațiilor și al segmentelor de competențe; |
| --- | --- |

Q.

întrucât se estimează că va crește numărul locurilor de muncă pentru care este nevoie de calificări științifice și tehnice de înalt nivel și că, în 2020, aproximativ 50 % din toate locurile de muncă vor viza lucrători cu calificări medii, iar 35 % vor viza lucrători cu calificări superioare (față de 29 % în prezent); întrucât vor fi necesare calificări suplimentare pentru o economie durabilă în rândul tuturor ocupațiilor și al segmentelor de competențe;

| R. | întrucât migrația, atât în interiorul UE, cât și în UE și în afara ei, și schimbările demografice vor influența tot mai mult dimensiunea și compoziția viitoare a populației active din statele membre și vor avea implicații importante asupra cererii și ofertei de calificări, în special în statele membre în care se înregistrează un declin rapid al populației sau care fac obiectul unui exod masiv de inteligență; |
| --- | --- |

R.

întrucât migrația, atât în interiorul UE, cât și în UE și în afara ei, și schimbările demografice vor influența tot mai mult dimensiunea și compoziția viitoare a populației active din statele membre și vor avea implicații importante asupra cererii și ofertei de calificări, în special în statele membre în care se înregistrează un declin rapid al populației sau care fac obiectul unui exod masiv de inteligență;

| S. | întrucât, în numeroase cazuri, competențele și calificările lucrătorilor migranți nu sunt recunoscute în mod adecvat și nu sunt utilizate în mod optim și întrucât lucrătorii migranți se confruntă adesea cu dificultăți legate de accesul lor pe piața muncii și de educație și formare, nu în ultimul rând din cauza lipsei de informații cu privire la drepturile lor sociale și de muncă și din cauza lipsei de implicare în asociațiile lucrătorilor; întrucât politicile de integrare care sprijină accesul la educație, formare și locuri de muncă pentru populația imigrantă pot avea deci o contribuție importantă la acoperirea viitoarelor nevoi de pe piața muncii; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în numeroase cazuri, competențele și calificările lucrătorilor migranți nu sunt recunoscute în mod adecvat și nu sunt utilizate în mod optim și întrucât lucrătorii migranți se confruntă adesea cu dificultăți legate de accesul lor pe piața muncii și de educație și formare, nu în ultimul rând din cauza lipsei de informații cu privire la drepturile lor sociale și de muncă și din cauza lipsei de implicare în asociațiile lucrătorilor; întrucât politicile de integrare care sprijină accesul la educație, formare și locuri de muncă pentru populația imigrantă pot avea deci o contribuție importantă la acoperirea viitoarelor nevoi de pe piața muncii;

| T. | întrucât, chiar dacă microcreditele reprezintă un instrument vital pentru antreprenoriatul în rândul femeilor și pentru crearea unor întreprinderi familiale, femeile rămân slab reprezentate în activitatea antreprenorială în Uniunea Europeană, cu o medie de 30 % din numărul total de antreprenori; |
| --- | --- |

T.

întrucât, chiar dacă microcreditele reprezintă un instrument vital pentru antreprenoriatul în rândul femeilor și pentru crearea unor întreprinderi familiale, femeile rămân slab reprezentate în activitatea antreprenorială în Uniunea Europeană, cu o medie de 30 % din numărul total de antreprenori;

| U. | întrucât peste 60 % dintre studenții absolvenți de universități sunt femei; întrucât nu destule femei și fete se îndreaptă spre domeniul științei, ceea ce duce la o puternică segregare de gen în acest sector; întrucât dezechilibrul de gen de la nivelul ocupării forței de muncă în sectorul tehnologiei informației a avut de-a lungul timpului tendința de a se dezvolta, și nu de a se restrânge; |
| --- | --- |

U.

întrucât peste 60 % dintre studenții absolvenți de universități sunt femei; întrucât nu destule femei și fete se îndreaptă spre domeniul științei, ceea ce duce la o puternică segregare de gen în acest sector; întrucât dezechilibrul de gen de la nivelul ocupării forței de muncă în sectorul tehnologiei informației a avut de-a lungul timpului tendința de a se dezvolta, și nu de a se restrânge;

| V. | întrucât femeile sunt dezavantajate pe piața muncii, ele fiind reprezentate în mod disproporționat în munca cu fracțiune de normă și în noile forme de organizare a muncii, adesea precare, și se confruntă cu obstacole în ceea ce privește accesul deplin la drepturi sociale, la protecție socială și beneficii sociale; |
| --- | --- |

V.

întrucât femeile sunt dezavantajate pe piața muncii, ele fiind reprezentate în mod disproporționat în munca cu fracțiune de normă și în noile forme de organizare a muncii, adesea precare, și se confruntă cu obstacole în ceea ce privește accesul deplin la drepturi sociale, la protecție socială și beneficii sociale;

| W. | întrucât o creștere economică durabilă poate spori numărul de locuri de muncă decente și poate contribui la relansarea economiilor din UE; |
| --- | --- |

W.

întrucât o creștere economică durabilă poate spori numărul de locuri de muncă decente și poate contribui la relansarea economiilor din UE;

| X. | întrucât UE investește în continuare mai puțin decât partenerii și concurenții săi economici din restul lumii în cercetare, inovare și educație, care sunt pietrele de temelie ale creșterii economice și ale îmbunătățirii condițiilor de trai; întrucât sunt necesare investiții majore în economia cunoașterii, în formarea tehnică și în actualizarea formării profesionale; |
| --- | --- |

X.

întrucât UE investește în continuare mai puțin decât partenerii și concurenții săi economici din restul lumii în cercetare, inovare și educație, care sunt pietrele de temelie ale creșterii economice și ale îmbunătățirii condițiilor de trai; întrucât sunt necesare investiții majore în economia cunoașterii, în formarea tehnică și în actualizarea formării profesionale;

| Y. | întrucât dezvoltarea orientată și adaptată a competențelor este esențială pentru a ajuta persoanele să dobândească competențe noi, pe baza căror să poată profita de pe urma tranziției spre o economie mai durabilă; întrucât există argumente economice convingătoare pentru dezvoltarea competențelor, pentru integrarea pe piața forței de muncă și pentru incluziunea socială; întrucât reducerea investițiilor în dezvoltarea competențelor va avea un impact negativ pe termen lung, |
| --- | --- |

Y.

întrucât dezvoltarea orientată și adaptată a competențelor este esențială pentru a ajuta persoanele să dobândească competențe noi, pe baza căror să poată profita de pe urma tranziției spre o economie mai durabilă; întrucât există argumente economice convingătoare pentru dezvoltarea competențelor, pentru integrarea pe piața forței de muncă și pentru incluziunea socială; întrucât reducerea investițiilor în dezvoltarea competențelor va avea un impact negativ pe termen lung,

Provocările cu care se confruntă politicile de ocupare a forței de muncă

| 1. | reamintește că, în cadrul Strategiei Europa 2020, statele membre au convenit asupra unui obiectiv de 75 % pentru ocuparea forței de muncă pentru grupa de vârstă 20-64 de ani până în 2020, obiectiv strâns legat de creșterea economică și de sustenabilitatea sistemelor de asigurări sociale și a finanțelor publice din Europa; reamintește că rata de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor se situează în prezent la 58,2 %; subliniază că o reducere drastică a ratei șomajului în rândul tinerilor, o participare sporită a femeilor pe piața muncii și implementarea efectivă a priorității fixate în strategie cu privire la incluziune reprezintă condiții prealabile esențiale pentru a atinge obiectivul stabilit în materie de ocupare a forței de muncă; subliniază că majoritatea programelor naționale de reformă nu reușesc să îndeplinească obiectivul legat de ocuparea a forței de muncă și de sărăcie și invită toate părțile interesate să își intensifice eforturile pentru a asigura succesul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, în cadrul Strategiei Europa 2020, statele membre au convenit asupra unui obiectiv de 75 % pentru ocuparea forței de muncă pentru grupa de vârstă 20-64 de ani până în 2020, obiectiv strâns legat de creșterea economică și de sustenabilitatea sistemelor de asigurări sociale și a finanțelor publice din Europa; reamintește că rata de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor se situează în prezent la 58,2 %; subliniază că o reducere drastică a ratei șomajului în rândul tinerilor, o participare sporită a femeilor pe piața muncii și implementarea efectivă a priorității fixate în strategie cu privire la incluziune reprezintă condiții prealabile esențiale pentru a atinge obiectivul stabilit în materie de ocupare a forței de muncă; subliniază că majoritatea programelor naționale de reformă nu reușesc să îndeplinească obiectivul legat de ocuparea a forței de muncă și de sărăcie și invită toate părțile interesate să își intensifice eforturile pentru a asigura succesul Strategiei Europa 2020;

| 2. | reiterează faptul că cele cinci obiective principale ale Uniunii sunt promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor pentru inovare, cercetare și dezvoltare, îndeplinirea obiectivelor privind energia și schimbările climatice, îmbunătățirea nivelurilor de educație și promovarea incluziunii sociale; |
| --- | --- |

2.

reiterează faptul că cele cinci obiective principale ale Uniunii sunt promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor pentru inovare, cercetare și dezvoltare, îndeplinirea obiectivelor privind energia și schimbările climatice, îmbunătățirea nivelurilor de educație și promovarea incluziunii sociale;

| 3. | reiterează existența unor obstacole majore în calea creșterii semnificative a ratei ocupării forței de muncă în UE, a combaterii șomajului structural și a creării de noi locuri de muncă și, astfel, în calea creșterii productivității și a consolidării competitivității; consideră că, pe lângă optimizarea funcționării piețelor muncii, printre provocările care trebuie abordate cu prioritate se numără lipsa de adecvare și nivelul insuficient al calificărilor pe care numeroși lucrători le au în prezent, precum și pozițiile inferioare pe care se situează anumite țări europene în raport cu situația internațională în ceea ce privește nivelurile de educație; consideră că o abordare integrată cu privire la dezvoltarea bazei de competențe necesare va fi esențială în valorificarea potențialului unei noi economii durabile și invită Comisia să dea urmare cererilor exprimate de Parlament în acest sens în comunicarea pe care urmează să o prezinte pe tema creării de locuri de muncă într-o nouă economie durabilă; |
| --- | --- |

3.

reiterează existența unor obstacole majore în calea creșterii semnificative a ratei ocupării forței de muncă în UE, a combaterii șomajului structural și a creării de noi locuri de muncă și, astfel, în calea creșterii productivității și a consolidării competitivității; consideră că, pe lângă optimizarea funcționării piețelor muncii, printre provocările care trebuie abordate cu prioritate se numără lipsa de adecvare și nivelul insuficient al calificărilor pe care numeroși lucrători le au în prezent, precum și pozițiile inferioare pe care se situează anumite țări europene în raport cu situația internațională în ceea ce privește nivelurile de educație; consideră că o abordare integrată cu privire la dezvoltarea bazei de competențe necesare va fi esențială în valorificarea potențialului unei noi economii durabile și invită Comisia să dea urmare cererilor exprimate de Parlament în acest sens în comunicarea pe care urmează să o prezinte pe tema creării de locuri de muncă într-o nouă economie durabilă;

| 4. | subliniază că rata de ocupare a forței de muncă și performanța economică se susțin reciproc în generarea unor niveluri ridicate de creștere economică și de locuri de muncă de calitate; recomandă cu insistență, însă, ca statele membre să respecte orientările integrate „Europa 2020” pentru politicile de ocupare a forței de muncă și orientările generale ale politicilor economice, asigurându-se totodată că politicile urmărite țin seama de circumstanțele naționale, regionale și locale și de condițiile specifice din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

4.

subliniază că rata de ocupare a forței de muncă și performanța economică se susțin reciproc în generarea unor niveluri ridicate de creștere economică și de locuri de muncă de calitate; recomandă cu insistență, însă, ca statele membre să respecte orientările integrate „Europa 2020” pentru politicile de ocupare a forței de muncă și orientările generale ale politicilor economice, asigurându-se totodată că politicile urmărite țin seama de circumstanțele naționale, regionale și locale și de condițiile specifice din fiecare stat membru;

| 5. | subliniază faptul că statele membre sunt în continuare responsabile pentru elemente-cheie ale politicii sociale precum impozitele, programele de protecție socială, unele reglementări în materie de ocupare a forței de muncă, asistența medicală și educația; consideră că este esențial ca politicile sociale să răspundă circumstanțelor naționale, regionale și locale și, în special, condițiilor din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că statele membre sunt în continuare responsabile pentru elemente-cheie ale politicii sociale precum impozitele, programele de protecție socială, unele reglementări în materie de ocupare a forței de muncă, asistența medicală și educația; consideră că este esențial ca politicile sociale să răspundă circumstanțelor naționale, regionale și locale și, în special, condițiilor din fiecare stat membru;

| 6. | solicită o mai bună coordonare a politicilor economice ale statelor membre pentru a stimula creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă și pentru a facilita o concurență efectivă, ținându-se seama de inegalitățile regionale din Europa în ceea ce privește rata de ocupare forței de muncă și rata șomajului; îndeamnă statele membre să respecte normele privind disciplina bugetară pentru a reduce riscul unui deficit excesiv și solicită o supraveghere bugetară efectivă, permițându-se totodată investiții publice conforme cu obiectivele UE în materie de creștere economică și de ocupare a forței de muncă; subliniază, însă, importanța evaluării impactului social, așa cum se solicită prin tratat, și îndeamnă Comisia și statele membre să evalueze costurile sociale ale reducerii cheltuielilor, în special a celor destinate educației și politicilor active privind piața muncii, care ar putea periclita progresele realizate pentru a acoperi deficitul de lucrători calificați din Europa și pentru a menține performanțele economice; |
| --- | --- |

6.

solicită o mai bună coordonare a politicilor economice ale statelor membre pentru a stimula creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă și pentru a facilita o concurență efectivă, ținându-se seama de inegalitățile regionale din Europa în ceea ce privește rata de ocupare forței de muncă și rata șomajului; îndeamnă statele membre să respecte normele privind disciplina bugetară pentru a reduce riscul unui deficit excesiv și solicită o supraveghere bugetară efectivă, permițându-se totodată investiții publice conforme cu obiectivele UE în materie de creștere economică și de ocupare a forței de muncă; subliniază, însă, importanța evaluării impactului social, așa cum se solicită prin tratat, și îndeamnă Comisia și statele membre să evalueze costurile sociale ale reducerii cheltuielilor, în special a celor destinate educației și politicilor active privind piața muncii, care ar putea periclita progresele realizate pentru a acoperi deficitul de lucrători calificați din Europa și pentru a menține performanțele economice;

| 7. | sprijină inițiativa emblematică a Comisiei din cadrul Strategiei Europa 2020 drept cadru pentru promovarea competitivității și a ocupării forței de muncă și pentru tranziția către o economie durabilă, mai inteligentă și mai favorabilă incluziunii; subliniază importanța dimensiunii regionale în punerea în aplicare a agendei; invită Comisia să implementeze acțiunile prioritare privind ocuparea forței de muncă și competențele din cadrul inițiativei-emblematice, acordând importanța cuvenită promovării atât a ofertei de forță de muncă, cât și a cererii, în contextul unei economii bazate pe cunoaștere, durabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

7.

sprijină inițiativa emblematică a Comisiei din cadrul Strategiei Europa 2020 drept cadru pentru promovarea competitivității și a ocupării forței de muncă și pentru tranziția către o economie durabilă, mai inteligentă și mai favorabilă incluziunii; subliniază importanța dimensiunii regionale în punerea în aplicare a agendei; invită Comisia să implementeze acțiunile prioritare privind ocuparea forței de muncă și competențele din cadrul inițiativei-emblematice, acordând importanța cuvenită promovării atât a ofertei de forță de muncă, cât și a cererii, în contextul unei economii bazate pe cunoaștere, durabile și favorabile incluziunii;

| 8. | consideră că ar trebui stabilită o legătură între agenda pentru noi competențe și locuri de muncă și Programul-cadru pentru cercetare al UE și că sinergiile dintre acestea ar putea genera creștere economică și locuri de muncă; |
| --- | --- |

8.

consideră că ar trebui stabilită o legătură între agenda pentru noi competențe și locuri de muncă și Programul-cadru pentru cercetare al UE și că sinergiile dintre acestea ar putea genera creștere economică și locuri de muncă;

| 9. | subliniază că recentele evoluții economice și de pe piața muncii, la care se adaugă provocări viitoare, cum ar fi schimbările demografice și tranziția la o economie durabilă, impun îmbunătățiri în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația și strategiile de organizare a muncii, scopul fiind acela de a mări competitivitatea UE, de a ameliora condițiile de muncă și de trai și de a crea noi locuri de muncă, promovându-se astfel o „creștere inteligentă” care să combine ocuparea integrală a forței de muncă, protecția socială și stiluri de producție și de viață sustenabile; evidențiază în acest sens importanța accesului universal al tuturor grupurilor de vârstă la învățarea pe tot parcursul vieții și la calificări și competențe; subliniază argumentele economice care susțin dezvoltarea competențelor, integrarea pe piața forței de muncă, incluziunea socială, combaterea eficace a discriminării și o mai bună utilizare a competențelor tuturor lucrătorilor; reamintește că și echilibrul dintre viața profesională și cea privată, educația și ameliorarea capitalului uman au efecte pozitive de natură neeconomică asupra indivizilor; |
| --- | --- |

9.

subliniază că recentele evoluții economice și de pe piața muncii, la care se adaugă provocări viitoare, cum ar fi schimbările demografice și tranziția la o economie durabilă, impun îmbunătățiri în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația și strategiile de organizare a muncii, scopul fiind acela de a mări competitivitatea UE, de a ameliora condițiile de muncă și de trai și de a crea noi locuri de muncă, promovându-se astfel o „creștere inteligentă” care să combine ocuparea integrală a forței de muncă, protecția socială și stiluri de producție și de viață sustenabile; evidențiază în acest sens importanța accesului universal al tuturor grupurilor de vârstă la învățarea pe tot parcursul vieții și la calificări și competențe; subliniază argumentele economice care susțin dezvoltarea competențelor, integrarea pe piața forței de muncă, incluziunea socială, combaterea eficace a discriminării și o mai bună utilizare a competențelor tuturor lucrătorilor; reamintește că și echilibrul dintre viața profesională și cea privată, educația și ameliorarea capitalului uman au efecte pozitive de natură neeconomică asupra indivizilor;

| 10. | subliniază că mecanismele naționale de flexisecuritate trebuie să fie revăzute din perspectiva noilor contexte socioeconomice, să fie menținute acolo unde este cazul și consolidate și adaptate la nevoile specifice ale fiecărui stat membru pentru a garanta o piață a muncii flexibilă, activă și favorabilă incluziunii, o formare profesională eficace accesibilă tuturor și sisteme adecvate de asigurări sociale; invită statele membre să asocieze la reformele pieței muncii o consolidare a protecției sociale împotriva sărăciei și a șomajului și o îmbunătățire a calității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă; subliniază că flexisecuritatea nu ar trebui să fie percepută drept o soluție universal valabilă; |
| --- | --- |

10.

subliniază că mecanismele naționale de flexisecuritate trebuie să fie revăzute din perspectiva noilor contexte socioeconomice, să fie menținute acolo unde este cazul și consolidate și adaptate la nevoile specifice ale fiecărui stat membru pentru a garanta o piață a muncii flexibilă, activă și favorabilă incluziunii, o formare profesională eficace accesibilă tuturor și sisteme adecvate de asigurări sociale; invită statele membre să asocieze la reformele pieței muncii o consolidare a protecției sociale împotriva sărăciei și a șomajului și o îmbunătățire a calității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă; subliniază că flexisecuritatea nu ar trebui să fie percepută drept o soluție universal valabilă;

| 11. | subliniază importanța învățării informale și a obținerii de competențe prin consolidarea cooperării dintre generații, procese care permit tinerilor să dobândească noi competențe predate de lucrători experimentați mai în vârstă; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța învățării informale și a obținerii de competențe prin consolidarea cooperării dintre generații, procese care permit tinerilor să dobândească noi competențe predate de lucrători experimentați mai în vârstă;

| 12. | regretă că, pentru numeroși lucrători, reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie rămâne o sarcină dificilă; invită statele membre să ofere tuturor părinților, în special femeilor, familiilor monoparentale și persoanelor dezavantajate sau cu handicap, posibilități de integrare nu doar în viața profesională, ci și în procesele de învățare pe tot parcursul vieții; subliniază că printre condițiile prealabile necesare în acest sens se numără compatibilitatea dintre organizarea muncii și a posibilităților de formare și responsabilitățile parentale, eficacitatea și accesibilitatea structurilor de îngrijire a copilului și asigurarea unui sprijin adecvat pentru părinți; invită statele membre să pună în aplicare politici și programe pentru sprijinirea persoanelor care îngrijesc membri ai familiei; |
| --- | --- |

12.

regretă că, pentru numeroși lucrători, reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie rămâne o sarcină dificilă; invită statele membre să ofere tuturor părinților, în special femeilor, familiilor monoparentale și persoanelor dezavantajate sau cu handicap, posibilități de integrare nu doar în viața profesională, ci și în procesele de învățare pe tot parcursul vieții; subliniază că printre condițiile prealabile necesare în acest sens se numără compatibilitatea dintre organizarea muncii și a posibilităților de formare și responsabilitățile parentale, eficacitatea și accesibilitatea structurilor de îngrijire a copilului și asigurarea unui sprijin adecvat pentru părinți; invită statele membre să pună în aplicare politici și programe pentru sprijinirea persoanelor care îngrijesc membri ai familiei;

| 13. | consideră ca fiind utilă promovarea unui mediu favorabil muncii la distanță pentru a contribui la un echilibru adecvat între viața de familie și cea profesională; |
| --- | --- |

13.

consideră ca fiind utilă promovarea unui mediu favorabil muncii la distanță pentru a contribui la un echilibru adecvat între viața de familie și cea profesională;

Răspunsuri

Garantarea disponibilității unei forțe de muncă calificate

| 14. | salută înființarea Observatorului european pentru ocuparea forței de muncă și inițiativele Comisiei de a elabora o Panoramă a competențelor din UE și de a reforma rețeaua de servicii europene pentru ocuparea forței de muncă EURES cu scopul de a îmbunătăți transparența pentru solicitanții de locuri de muncă și accesul acestora și de a promova mobilitatea muncii în UE; subliniază rolul-cheie al EURES în consilierea lucrătorilor și a solicitanților de locuri de muncă mobili cu privire la drepturile lor și, astfel, în construirea unei adevărate piețe interne; salută lansarea proiectului-pilot „Primul loc de muncă EURES” destinat tinerilor solicitanți de locuri de muncă din UE-27; subliniază, de asemenea, rolul EURES în regiunile transfrontaliere și consideră că parteneriatele transfrontaliere din cadrul rețelei trebuie să dispună de resursele necesare pentru a putea face față provocărilor pieței europene a muncii; |
| --- | --- |

14.

salută înființarea Observatorului european pentru ocuparea forței de muncă și inițiativele Comisiei de a elabora o Panoramă a competențelor din UE și de a reforma rețeaua de servicii europene pentru ocuparea forței de muncă EURES cu scopul de a îmbunătăți transparența pentru solicitanții de locuri de muncă și accesul acestora și de a promova mobilitatea muncii în UE; subliniază rolul-cheie al EURES în consilierea lucrătorilor și a solicitanților de locuri de muncă mobili cu privire la drepturile lor și, astfel, în construirea unei adevărate piețe interne; salută lansarea proiectului-pilot „Primul loc de muncă EURES” destinat tinerilor solicitanți de locuri de muncă din UE-27; subliniază, de asemenea, rolul EURES în regiunile transfrontaliere și consideră că parteneriatele transfrontaliere din cadrul rețelei trebuie să dispună de resursele necesare pentru a putea face față provocărilor pieței europene a muncii;

| 15. | subliniază importanța sporirii participării la procesul de învățare pe tot parcursul vieții, îndeosebi la programele de educație și de formare profesională, în vederea măririi șanselor de angajare, a dezvoltării competențelor forței de muncă și a creșterii competitivității; subliniază că trebuie mărită și proporția persoanelor care urmează o formare continuă, astfel încât lucrătorii calificați să poată găsi locuri de muncă adecvate și să poată profesa și la o vârstă înaintată; în acest context, consideră că ar trebui oferite stimulente atât angajaților, cât și angajatorilor, acordându-se o atenție specială IMM-urilor; de asemenea, consideră că trebuie aplicate strategii mai cuprinzătoare în materie de învățare pe tot parcursul vieții și că sistemele de educație și de formare profesională trebuie să fie adaptate la nevoile în schimbare rapidă de pe piața muncii, la evoluțiile tehnologice și la noile abordări în materie de organizare a muncii; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța sporirii participării la procesul de învățare pe tot parcursul vieții, îndeosebi la programele de educație și de formare profesională, în vederea măririi șanselor de angajare, a dezvoltării competențelor forței de muncă și a creșterii competitivității; subliniază că trebuie mărită și proporția persoanelor care urmează o formare continuă, astfel încât lucrătorii calificați să poată găsi locuri de muncă adecvate și să poată profesa și la o vârstă înaintată; în acest context, consideră că ar trebui oferite stimulente atât angajaților, cât și angajatorilor, acordându-se o atenție specială IMM-urilor; de asemenea, consideră că trebuie aplicate strategii mai cuprinzătoare în materie de învățare pe tot parcursul vieții și că sistemele de educație și de formare profesională trebuie să fie adaptate la nevoile în schimbare rapidă de pe piața muncii, la evoluțiile tehnologice și la noile abordări în materie de organizare a muncii;

| 16. | regretă că, în această perioadă de criză, statele membre au redus bugetele alocate pentru educație și formare profesională și îndeamnă Comisia și statele membre să investească mai mult în sistemele de educație și formare profesională; |
| --- | --- |

16.

regretă că, în această perioadă de criză, statele membre au redus bugetele alocate pentru educație și formare profesională și îndeamnă Comisia și statele membre să investească mai mult în sistemele de educație și formare profesională;

| 17. | solicită o mai bună monitorizare a evoluției cererii de competențe în Europa pentru fiecare domeniu profesional și nivel de calificare, precum și o transpunere imediată a concluziilor obținute în politicile aplicate de statele membre în domeniul educației, al învățării pe tot parcursul vieții și în alte domenii relevante; subliniază importanța sporirii atractivității locurilor de muncă și a carierelor în rândul lucrătorilor tineri și insistă asupra faptului că tinerii, în special, trebuie informați în permanență cu privire la evoluția pieței muncii, pentru ca ei să se poată concentra asupra dezvoltării competențelor care sunt efectiv cerute pe piața muncii; consideră că o „alianță a cunoașterii” care să reunească întreprinderi, parteneri sociali și instituții de învățământ, ar putea fi un instrument util pentru remedierea lacunelor în materie de inovare și competențe, contribuind în mod semnificativ la promovarea intereselor economice și ale societății în ansamblu, în special având în vedere provocările cruciale legate de ocuparea deplină a forței de muncă, eradicarea sărăciei, incluziunea socială și creșterea economică durabilă în economia mondială; |
| --- | --- |

17.

solicită o mai bună monitorizare a evoluției cererii de competențe în Europa pentru fiecare domeniu profesional și nivel de calificare, precum și o transpunere imediată a concluziilor obținute în politicile aplicate de statele membre în domeniul educației, al învățării pe tot parcursul vieții și în alte domenii relevante; subliniază importanța sporirii atractivității locurilor de muncă și a carierelor în rândul lucrătorilor tineri și insistă asupra faptului că tinerii, în special, trebuie informați în permanență cu privire la evoluția pieței muncii, pentru ca ei să se poată concentra asupra dezvoltării competențelor care sunt efectiv cerute pe piața muncii; consideră că o „alianță a cunoașterii” care să reunească întreprinderi, parteneri sociali și instituții de învățământ, ar putea fi un instrument util pentru remedierea lacunelor în materie de inovare și competențe, contribuind în mod semnificativ la promovarea intereselor economice și ale societății în ansamblu, în special având în vedere provocările cruciale legate de ocuparea deplină a forței de muncă, eradicarea sărăciei, incluziunea socială și creșterea economică durabilă în economia mondială;

| 18. | subliniază importanța identificării din timp a competențelor de care este nevoie pe piața muncii, sugerând un orizont de timp de cel puțin 10 ani, și invită statele membre și, acolo unde este cazul, regiunile să înființeze centre de monitorizare a situației de pe piața muncii care să se concentreze asupra nevoilor viitoare; subliniază, de asemenea, importanța dezvoltării unor sisteme mai fiabile de anticipare a competențelor de care va fi nevoie și a posibilelor deficite de competențe din UE și din statele membre; consideră că este importantă continuarea investițiilor în programe de actualizare a competențelor și în asigurarea unei mai bune corespondențe între calificări și locuri de muncă; reiterează necesitatea de a asigura accesul publicului la informații de calitate și solicită să fie organizate schimburi de experiență și de bune practici în această privință; în acest sens, insistă asupra necesității unei cooperări mai strânse și mai eficace între furnizorii de educație și de formare, inclusiv universități și centre de cercetare, pe de o parte, și serviciile publice de ocupare a forței de muncă, parteneri sociali, întreprinderi și angajatori, pe de altă parte; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța identificării din timp a competențelor de care este nevoie pe piața muncii, sugerând un orizont de timp de cel puțin 10 ani, și invită statele membre și, acolo unde este cazul, regiunile să înființeze centre de monitorizare a situației de pe piața muncii care să se concentreze asupra nevoilor viitoare; subliniază, de asemenea, importanța dezvoltării unor sisteme mai fiabile de anticipare a competențelor de care va fi nevoie și a posibilelor deficite de competențe din UE și din statele membre; consideră că este importantă continuarea investițiilor în programe de actualizare a competențelor și în asigurarea unei mai bune corespondențe între calificări și locuri de muncă; reiterează necesitatea de a asigura accesul publicului la informații de calitate și solicită să fie organizate schimburi de experiență și de bune practici în această privință; în acest sens, insistă asupra necesității unei cooperări mai strânse și mai eficace între furnizorii de educație și de formare, inclusiv universități și centre de cercetare, pe de o parte, și serviciile publice de ocupare a forței de muncă, parteneri sociali, întreprinderi și angajatori, pe de altă parte;

| 19. | subliniază că trebuie îmbunătățită vizibilitatea și atractivitatea profesiilor și a locurilor de muncă în care se înregistrează un deficit de forță de muncă pe piață; |
| --- | --- |

19.

subliniază că trebuie îmbunătățită vizibilitatea și atractivitatea profesiilor și a locurilor de muncă în care se înregistrează un deficit de forță de muncă pe piață;

| 20. | solicită Comisiei să acorde o mai mare vizibilitate și un sprijin financiar sporit programului Leonardo da Vinci, care permite dobândirea de noi competențe, cunoștințe și calificări și care mărește atractivitatea educației profesionale; în plus, subliniază că formarea la locul de muncă este deosebit de importantă și solicită să fie sprijinite sistemele naționale care promovează aceste tipuri de posibilități de dezvoltare profesională; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să acorde o mai mare vizibilitate și un sprijin financiar sporit programului Leonardo da Vinci, care permite dobândirea de noi competențe, cunoștințe și calificări și care mărește atractivitatea educației profesionale; în plus, subliniază că formarea la locul de muncă este deosebit de importantă și solicită să fie sprijinite sistemele naționale care promovează aceste tipuri de posibilități de dezvoltare profesională;

| 21. | constată că subprogramul Erasmus are o rată de execuție care se apropie de 100 %; reamintește dovezile bine documentate care demonstrează că Erasmus facilitează considerabil studiile în străinătate și oferă studenților o gamă mai largă de competențe, fapt care, la rândul său, îmbunătățește semnificativ perspectivele de angajare ale studenților participanți la acest program și contribuie astfel în mod substanțial la competitivitatea Europei; |
| --- | --- |

21.

constată că subprogramul Erasmus are o rată de execuție care se apropie de 100 %; reamintește dovezile bine documentate care demonstrează că Erasmus facilitează considerabil studiile în străinătate și oferă studenților o gamă mai largă de competențe, fapt care, la rândul său, îmbunătățește semnificativ perspectivele de angajare ale studenților participanți la acest program și contribuie astfel în mod substanțial la competitivitatea Europei;

| 22. | subliniază importanța unui sistem public de învățământ de înaltă calitate, care să garanteze libertatea și egalitatea de acces pentru toți; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța unui sistem public de învățământ de înaltă calitate, care să garanteze libertatea și egalitatea de acces pentru toți;

| 23. | consideră că este esențial să fie creat un mediu de cooperare strânsă între institutele de cercetare și industrie și ca întreprinderile industriale să fie încurajate și sprijinite să investească în cercetare și dezvoltare; reamintește că instituțiile de învățământ superior și organismele de formare joacă un rol esențial în economiile regionale ale statelor membre, fiind locuri unice în care se reunesc inovarea, educația și cercetarea și care pot contribui la crearea de locuri de muncă, la dezvoltarea spiritului antreprenorial și a altor competențe, precum și la mărirea șanselor de angajare; recunoaște, în acest context, rolul inițiativei privind dialogul dintre universități și întreprinderi; invită autoritățile locale și regionale să promoveze sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și să încurajeze toate sectoarele economice să depună eforturi pentru a obține înregistrarea EMAS; |
| --- | --- |

23.

consideră că este esențial să fie creat un mediu de cooperare strânsă între institutele de cercetare și industrie și ca întreprinderile industriale să fie încurajate și sprijinite să investească în cercetare și dezvoltare; reamintește că instituțiile de învățământ superior și organismele de formare joacă un rol esențial în economiile regionale ale statelor membre, fiind locuri unice în care se reunesc inovarea, educația și cercetarea și care pot contribui la crearea de locuri de muncă, la dezvoltarea spiritului antreprenorial și a altor competențe, precum și la mărirea șanselor de angajare; recunoaște, în acest context, rolul inițiativei privind dialogul dintre universități și întreprinderi; invită autoritățile locale și regionale să promoveze sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și să încurajeze toate sectoarele economice să depună eforturi pentru a obține înregistrarea EMAS;

| 24. | invită Comisia să continue promovarea creării la nivel european a unor consilii sectoriale privind ocuparea locurilor de muncă și competențele, în contextul agendei pentru noi competențe și locuri de muncă; consideră că aceste consilii ar trebui să reprezinte o platformă pentru colectarea și schimburile de informații între statele membre și între regiuni, de natură să contribuie la coordonarea eforturilor tuturor părților implicate, dar și un instrument de sprijin pentru activitățile de dialog social; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să continue promovarea creării la nivel european a unor consilii sectoriale privind ocuparea locurilor de muncă și competențele, în contextul agendei pentru noi competențe și locuri de muncă; consideră că aceste consilii ar trebui să reprezinte o platformă pentru colectarea și schimburile de informații între statele membre și între regiuni, de natură să contribuie la coordonarea eforturilor tuturor părților implicate, dar și un instrument de sprijin pentru activitățile de dialog social;

| 25. | consideră fundamentală majorarea substanțială a investițiilor în educație, cercetare și inovare și este de părere că, pentru a încuraja statele membre în această direcție, trebuie acordată o atenție specială cheltuielilor publice cu educația, cercetarea și inovarea atunci când se evaluează obiectivele bugetare pe termen mediu ale statelor membre; |
| --- | --- |

25.

consideră fundamentală majorarea substanțială a investițiilor în educație, cercetare și inovare și este de părere că, pentru a încuraja statele membre în această direcție, trebuie acordată o atenție specială cheltuielilor publice cu educația, cercetarea și inovarea atunci când se evaluează obiectivele bugetare pe termen mediu ale statelor membre;

| 26. | consideră că, în acest scop, trebuie sprijinite în mod corespunzător o serie de instrumente, cum ar fi anchetele privind profilurile profesionale sau specializările cerute în diferite sectoare, realizate pe baza unui parteneriat social; |
| --- | --- |

26.

consideră că, în acest scop, trebuie sprijinite în mod corespunzător o serie de instrumente, cum ar fi anchetele privind profilurile profesionale sau specializările cerute în diferite sectoare, realizate pe baza unui parteneriat social;

| 27. | solicită comitetelor pentru dialog social european să contribuie la o mai bună corelare între oferta existentă de formare și cererea actuală și viitoare, sub forma unei foi de parcurs cu obiective clare și indicatori de monitorizare a progreselor; |
| --- | --- |

27.

solicită comitetelor pentru dialog social european să contribuie la o mai bună corelare între oferta existentă de formare și cererea actuală și viitoare, sub forma unei foi de parcurs cu obiective clare și indicatori de monitorizare a progreselor;

| 28. | subliniază nevoia de a implica angajatorii în gestionarea instituțiilor de învățământ, în elaborarea cursurilor, a metodelor de predare, a stagiilor, a evaluărilor și a calificărilor; subliniază importanța acordării de stimulente pentru angajatorii care oferă formare pentru persoanele cu calificări reduse sau fără nicio calificare și, prin urmare, importanța dobândirii unei experiențe practice direct la locul de muncă; |
| --- | --- |

28.

subliniază nevoia de a implica angajatorii în gestionarea instituțiilor de învățământ, în elaborarea cursurilor, a metodelor de predare, a stagiilor, a evaluărilor și a calificărilor; subliniază importanța acordării de stimulente pentru angajatorii care oferă formare pentru persoanele cu calificări reduse sau fără nicio calificare și, prin urmare, importanța dobândirii unei experiențe practice direct la locul de muncă;

| 29. | regretă că rata abandonului școlar este în continuare prea ridicată în UE; atrage atenția asupra faptului că reducerea ratei abandonului școlar cu numai un punct procentual ar aduce pe piața muncii un număr de aproximativ 500 000 de potențiali lucrători; invită deci statele membre să implementeze politici mai eficace, bazate pe o educație și formare profesională modernă și de calitate, cu scopul de a preveni abandonul școlar și de a elimina obstacolele din calea educației, de a oferi alternative de învățare, formare și reconversie pentru studenții cu dificultăți de învățare sau cu handicap, precum și de a dezvolta legături eficace între formarea inițială și mediul economic; subliniază importanța educației timpurii pentru dezvoltarea nu numai a viitoarelor competențe funcționale, ci și a capacității persoanelor de a învăța, de a se specializa și de a se perfecționa; solicită să fi elaborată o abordare coerentă, holistică și pe termen lung în ceea ce privește educația și a îngrijirea copiilor preșcolari, așa cum se propune în comunicarea relevantă a Comisiei; |
| --- | --- |

29.

regretă că rata abandonului școlar este în continuare prea ridicată în UE; atrage atenția asupra faptului că reducerea ratei abandonului școlar cu numai un punct procentual ar aduce pe piața muncii un număr de aproximativ 500 000 de potențiali lucrători; invită deci statele membre să implementeze politici mai eficace, bazate pe o educație și formare profesională modernă și de calitate, cu scopul de a preveni abandonul școlar și de a elimina obstacolele din calea educației, de a oferi alternative de învățare, formare și reconversie pentru studenții cu dificultăți de învățare sau cu handicap, precum și de a dezvolta legături eficace între formarea inițială și mediul economic; subliniază importanța educației timpurii pentru dezvoltarea nu numai a viitoarelor competențe funcționale, ci și a capacității persoanelor de a învăța, de a se specializa și de a se perfecționa; solicită să fi elaborată o abordare coerentă, holistică și pe termen lung în ceea ce privește educația și a îngrijirea copiilor preșcolari, așa cum se propune în comunicarea relevantă a Comisiei;

| 30. | regretă faptul că un număr mare de persoane cu handicap care sunt apte de muncă nu sunt integrate pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare politici care să ofere soluții alternative de educație, formare și ocupare a forței de muncă pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

30.

regretă faptul că un număr mare de persoane cu handicap care sunt apte de muncă nu sunt integrate pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare politici care să ofere soluții alternative de educație, formare și ocupare a forței de muncă pentru persoanele cu handicap;

| 31. | invită statele membre să susțină instituțiile de educație inițială finanțate din fonduri publice și reglementate în mod corespunzător, și anume instituțiile de învățământ preșcolar, primar, secundar, profesional și superior, cu personal de predare și de sprijin bine calificat și care beneficiază de bune condiții de muncă și de salarizare; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să susțină instituțiile de educație inițială finanțate din fonduri publice și reglementate în mod corespunzător, și anume instituțiile de învățământ preșcolar, primar, secundar, profesional și superior, cu personal de predare și de sprijin bine calificat și care beneficiază de bune condiții de muncă și de salarizare;

| 32. | subliniază importanța sistemelor publice de învățământ, accesibile tuturor și care promovează egalitatea de șanse; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța sistemelor publice de învățământ, accesibile tuturor și care promovează egalitatea de șanse;

| 33. | salută propunerea Comisiei de a promova centre europene de excelență în cadrul noilor specializări universitare, axate pe locurile de muncă ale viitorului, și de a facilita mobilitatea tinerilor în acest domeniu; subliniază importanța creării condițiilor necesare pentru dezvoltarea polilor de întreprinderi inovatoare care ar putea acționa ca un catalizator decisiv pentru dezvoltarea economică locală și ar putea crea noi locuri de muncă în regiuni; consideră că, având în vedere ritmul accelerat al restructurării economice, mâna de lucru calificată, experiența managerială, inovarea, știința, tehnologia și locurile de muncă ecologice reprezintă condiții prealabile ale unei creșteri durabile; |
| --- | --- |

33.

salută propunerea Comisiei de a promova centre europene de excelență în cadrul noilor specializări universitare, axate pe locurile de muncă ale viitorului, și de a facilita mobilitatea tinerilor în acest domeniu; subliniază importanța creării condițiilor necesare pentru dezvoltarea polilor de întreprinderi inovatoare care ar putea acționa ca un catalizator decisiv pentru dezvoltarea economică locală și ar putea crea noi locuri de muncă în regiuni; consideră că, având în vedere ritmul accelerat al restructurării economice, mâna de lucru calificată, experiența managerială, inovarea, știința, tehnologia și locurile de muncă ecologice reprezintă condiții prealabile ale unei creșteri durabile;

| 34. | încurajează statele membre să integreze competențele în materie de tehnologii ale informației și comunicațiilor, competențele digitale, spiritul antreprenorial și competențele transversale cheie cum ar fi comunicarea în limbi străine și competențele de dezvoltare și împlinire personală, cetățenia activă, creativitatea, competențele culturale, empatia interculturală, precum și competențele-cheie legate de mediu, schimbări climatice și dezvoltare durabilă la toate nivelurile sistemelor educaționale; subliniază, în această privință, importanța promovării și a recunoașterii atât a competențelor „specializate”, cât și a celor „generale”, pentru îmbunătățirea șanselor de angajare; insistă asupra utilității competențelor lingvistice și sprijină învățarea limbilor străine și dezvoltarea predării acestora; |
| --- | --- |

34.

încurajează statele membre să integreze competențele în materie de tehnologii ale informației și comunicațiilor, competențele digitale, spiritul antreprenorial și competențele transversale cheie cum ar fi comunicarea în limbi străine și competențele de dezvoltare și împlinire personală, cetățenia activă, creativitatea, competențele culturale, empatia interculturală, precum și competențele-cheie legate de mediu, schimbări climatice și dezvoltare durabilă la toate nivelurile sistemelor educaționale; subliniază, în această privință, importanța promovării și a recunoașterii atât a competențelor „specializate”, cât și a celor „generale”, pentru îmbunătățirea șanselor de angajare; insistă asupra utilității competențelor lingvistice și sprijină învățarea limbilor străine și dezvoltarea predării acestora;

| 35. | subliniază nevoia de educație orientată către inovare; subliniază faptul că ar trebui promovată gândirea neschematică și abstractă, precum și educația tehnică necesară pentru a răspunde nevoilor viitorului; |
| --- | --- |

35.

subliniază nevoia de educație orientată către inovare; subliniază faptul că ar trebui promovată gândirea neschematică și abstractă, precum și educația tehnică necesară pentru a răspunde nevoilor viitorului;

| 36. | subliniază faptul că ar trebui depuse eforturi pentru a se garanta că toți copiii dobândesc suficient de devreme competențe de bază în domeniul IT, că acest domeniu ar trebui deci inclus în învățământul primar și că toți europenii ar trebui să dispună de un acces ieftin și facil la internet; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că ar trebui depuse eforturi pentru a se garanta că toți copiii dobândesc suficient de devreme competențe de bază în domeniul IT, că acest domeniu ar trebui deci inclus în învățământul primar și că toți europenii ar trebui să dispună de un acces ieftin și facil la internet;

| 37. | întrucât se estimează că în 2015 deficitul de profesioniști din domeniul IT va acoperi 384 000-700 000 de locuri de muncă și că în sectorul sănătății se va înregistra un deficit de aproximativ 1 milion de profesioniști, la fel ca în sectorul cercetării, solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru asigurarea necesarului de resurse umane calificate în aceste domenii; |
| --- | --- |

37.

întrucât se estimează că în 2015 deficitul de profesioniști din domeniul IT va acoperi 384 000-700 000 de locuri de muncă și că în sectorul sănătății se va înregistra un deficit de aproximativ 1 milion de profesioniști, la fel ca în sectorul cercetării, solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru asigurarea necesarului de resurse umane calificate în aceste domenii;

| 38. | constată că internaționalizarea învățământului are semnificații sociale, culturale și economice și, prin urmare, îndeamnă Comisia să faciliteze mobilitatea internațională a cercetătorilor, a studenților, a oamenilor de știință și a cadrelor didactice universitare atât în interiorul UE, cât și în afara acesteia; |
| --- | --- |

38.

constată că internaționalizarea învățământului are semnificații sociale, culturale și economice și, prin urmare, îndeamnă Comisia să faciliteze mobilitatea internațională a cercetătorilor, a studenților, a oamenilor de știință și a cadrelor didactice universitare atât în interiorul UE, cât și în afara acesteia;

| 39. | își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește faptul că persoane cu un nivel ridicat de calificare acceptă locuri de muncă pentru care sunt supracalificate sau locuri de muncă necalificate, ceea ce duce la un fenomen de „irosire a inteligenței” în UE; |
| --- | --- |

39.

își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește faptul că persoane cu un nivel ridicat de calificare acceptă locuri de muncă pentru care sunt supracalificate sau locuri de muncă necalificate, ceea ce duce la un fenomen de „irosire a inteligenței” în UE;

| 40. | încurajează statele membre să elaboreze programe de formare pentru cadrele didactice care să le ofere o bază de adaptare la evoluția pieței locurilor de muncă și de dezvoltare a competențelor corespunzătoare la toate nivelurile de educație; |
| --- | --- |

40.

încurajează statele membre să elaboreze programe de formare pentru cadrele didactice care să le ofere o bază de adaptare la evoluția pieței locurilor de muncă și de dezvoltare a competențelor corespunzătoare la toate nivelurile de educație;

| 41. | încurajează statele membre să promoveze formarea la locul de muncă, inclusiv un sistem dual de educație/formare pentru a integra cât mai de devreme tinerii pe piața muncii, și să promoveze un cadru de calitate pentru stagii și ucenicii, care să conducă într-o măsură cât mai mare la ocuparea unui loc de muncă stabil; în plus, invită părțile interesate relevante să se asigure că stagiile și uceniciile se desfășoară sub supravegherea unor tutori profesioniști, că ele permit dobândirea unei experiențe și a unor competențe reale de muncă, adecvate în raport cu cerințele pieței muncii, și conduc la crearea de locuri de muncă; invită statele membre să stabilească standarde minime pentru stagii în ceea ce privește remunerația și drepturile sociale și solicită să fie introdus un cadru european de calitate a stagiilor, care să prevadă condiții decente de muncă și norme prin care se garantează faptul că stagiarii nu sunt folosiți de angajatori pentru a înlocui posturi permanente; |
| --- | --- |

41.

încurajează statele membre să promoveze formarea la locul de muncă, inclusiv un sistem dual de educație/formare pentru a integra cât mai de devreme tinerii pe piața muncii, și să promoveze un cadru de calitate pentru stagii și ucenicii, care să conducă într-o măsură cât mai mare la ocuparea unui loc de muncă stabil; în plus, invită părțile interesate relevante să se asigure că stagiile și uceniciile se desfășoară sub supravegherea unor tutori profesioniști, că ele permit dobândirea unei experiențe și a unor competențe reale de muncă, adecvate în raport cu cerințele pieței muncii, și conduc la crearea de locuri de muncă; invită statele membre să stabilească standarde minime pentru stagii în ceea ce privește remunerația și drepturile sociale și solicită să fie introdus un cadru european de calitate a stagiilor, care să prevadă condiții decente de muncă și norme prin care se garantează faptul că stagiarii nu sunt folosiți de angajatori pentru a înlocui posturi permanente;

| 42. | invită Comisia și statele membre să consolideze un schimb de politici cu baze empirice cu privire la tranziția de la educație și formare către muncă și cu privire la mobilitatea educațională, care să contribuie la dezvoltarea competențelor și a capacității de inserție profesională a tinerilor; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să consolideze un schimb de politici cu baze empirice cu privire la tranziția de la educație și formare către muncă și cu privire la mobilitatea educațională, care să contribuie la dezvoltarea competențelor și a capacității de inserție profesională a tinerilor;

| 43. | îndeamnă Comisia ca în următoarea inițiativă legislativă privind calificările profesionale să consolideze procesul de recunoaștere reciprocă a diplomelor și a calificărilor profesionale, să lanseze un mecanism consolidat de recunoaștere a competențelor și a calificărilor, inclusiv a competențelor dobândite prin formarea informală și non-formală, precum și să extindă aceste mecanisme de recunoaștere la lucrătorii din țări terțe; consideră că acest mecanism ar trebui să se bazeze pe cadre europene adecvate, cum ar fi Cadrul european al calificărilor (CEC) și Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET); |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Comisia ca în următoarea inițiativă legislativă privind calificările profesionale să consolideze procesul de recunoaștere reciprocă a diplomelor și a calificărilor profesionale, să lanseze un mecanism consolidat de recunoaștere a competențelor și a calificărilor, inclusiv a competențelor dobândite prin formarea informală și non-formală, precum și să extindă aceste mecanisme de recunoaștere la lucrătorii din țări terțe; consideră că acest mecanism ar trebui să se bazeze pe cadre europene adecvate, cum ar fi Cadrul european al calificărilor (CEC) și Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET);

| 44. | solicită serviciilor naționale de statistică să elaboreze indicatori adecvați pentru evaluarea competențelor și a calității diferitelor niveluri ale sistemului de învățământ din țările respective; |
| --- | --- |

44.

solicită serviciilor naționale de statistică să elaboreze indicatori adecvați pentru evaluarea competențelor și a calității diferitelor niveluri ale sistemului de învățământ din țările respective;

| 45. | consideră că Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și în special delegațiile Uniunii Europene din țări terțe ar putea avea un rol important în oferirea de informații privind competențele căutate în Europa și locurile de muncă disponibile și ar putea facilita procedurile care trebuie îndeplinite la sosirea în Europa; |
| --- | --- |

45.

consideră că Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și în special delegațiile Uniunii Europene din țări terțe ar putea avea un rol important în oferirea de informații privind competențele căutate în Europa și locurile de muncă disponibile și ar putea facilita procedurile care trebuie îndeplinite la sosirea în Europa;

| 46. | constată că o consecință a evoluției demografice este numărul semnificativ de potențiali voluntari mai în vârstă, care reprezintă o resursă imensă neutilizată în comunitățile noastre; invită Comisia să promoveze posibilitățile oferite voluntarilor mai în vârstă și să elaboreze un program pentru „Persoanele în vârstă în acțiune”, dat fiind numărul în creștere de asemenea persoane care dispun de o experiență bogată și sunt dornice să activeze ca voluntari; acest program ar putea veni în completarea programului „Tineretul în acțiune” și s-ar putea desfășura în paralel cu acesta; invită Comisia să promoveze și programe specifice pentru activități intergeneraționale de voluntariat și pentru activități de mentorat; |
| --- | --- |

46.

constată că o consecință a evoluției demografice este numărul semnificativ de potențiali voluntari mai în vârstă, care reprezintă o resursă imensă neutilizată în comunitățile noastre; invită Comisia să promoveze posibilitățile oferite voluntarilor mai în vârstă și să elaboreze un program pentru „Persoanele în vârstă în acțiune”, dat fiind numărul în creștere de asemenea persoane care dispun de o experiență bogată și sunt dornice să activeze ca voluntari; acest program ar putea veni în completarea programului „Tineretul în acțiune” și s-ar putea desfășura în paralel cu acesta; invită Comisia să promoveze și programe specifice pentru activități intergeneraționale de voluntariat și pentru activități de mentorat;

| 47. | consideră că, în contextul strategiei de prelungire a vieții active, se face prea puțin pentru dezvoltarea competențelor digitale în rândul persoanelor în vârstă și îndeamnă Comisia și statele membre să elaboreze programe de învățare de amploare dedicate acestora; |
| --- | --- |

47.

consideră că, în contextul strategiei de prelungire a vieții active, se face prea puțin pentru dezvoltarea competențelor digitale în rândul persoanelor în vârstă și îndeamnă Comisia și statele membre să elaboreze programe de învățare de amploare dedicate acestora;

| 48. | evidențiază necesitatea de a păstra tradiția artizanatului și competențele asociate și de a stabili strategii pentru micii întreprinzători din acest domeniu pentru a conserva identitatea culturală a sectorului artizanatului; în acest sens, reamintește importanța susținerii formării profesionale la locul de muncă și a mobilității tinerilor artizani; observă că promovarea stagiilor ca modalitate de integrare a tinerilor în sector poate fi o măsură de politică activă care trebuie încurajată și invită statele membre să ia măsuri adecvate în acest sens; subliniază importanța științelor umaniste ca domeniu de cercetare a trecutului și ca modalitate îmbunătățită de păstrare a identităților culturale; |
| --- | --- |

48.

evidențiază necesitatea de a păstra tradiția artizanatului și competențele asociate și de a stabili strategii pentru micii întreprinzători din acest domeniu pentru a conserva identitatea culturală a sectorului artizanatului; în acest sens, reamintește importanța susținerii formării profesionale la locul de muncă și a mobilității tinerilor artizani; observă că promovarea stagiilor ca modalitate de integrare a tinerilor în sector poate fi o măsură de politică activă care trebuie încurajată și invită statele membre să ia măsuri adecvate în acest sens; subliniază importanța științelor umaniste ca domeniu de cercetare a trecutului și ca modalitate îmbunătățită de păstrare a identităților culturale;

Promovarea cererii de forță de muncă și crearea de locuri de muncă

| 49. | atrage atenția asupra rolului pe care îl joacă întreprinderile mici și mijlocii în țesutul economic european, atât prin numărul lor mare, cât și prin rolul lor strategic în combaterea șomajului; reamintește că 85 % din locurile de muncă din UE sunt oferite de IMM-uri și că acestea produc 58 % din valoarea adăugată creată în UE; îndeamnă părțile interesate relevante să înlăture toate barierele care pot împiedica crearea de întreprinderi și libera circulație a acestora; invită statele membre și Comisia să faciliteze crearea de întreprinderi mici și mijlocii, să stimuleze dezvoltarea acestora, acordând o atenție deosebită antreprenorilor femei, să ofere IMM-urilor un cadru fiscal și de reglementare prielnic, să le faciliteze accesul pe piață, să întocmească o listă a obstacolelor legate de recrutarea de personal, să reducă nivelul birocrației la minimum și să îmbunătățească accesul lor la finanțare; |
| --- | --- |

49.

atrage atenția asupra rolului pe care îl joacă întreprinderile mici și mijlocii în țesutul economic european, atât prin numărul lor mare, cât și prin rolul lor strategic în combaterea șomajului; reamintește că 85 % din locurile de muncă din UE sunt oferite de IMM-uri și că acestea produc 58 % din valoarea adăugată creată în UE; îndeamnă părțile interesate relevante să înlăture toate barierele care pot împiedica crearea de întreprinderi și libera circulație a acestora; invită statele membre și Comisia să faciliteze crearea de întreprinderi mici și mijlocii, să stimuleze dezvoltarea acestora, acordând o atenție deosebită antreprenorilor femei, să ofere IMM-urilor un cadru fiscal și de reglementare prielnic, să le faciliteze accesul pe piață, să întocmească o listă a obstacolelor legate de recrutarea de personal, să reducă nivelul birocrației la minimum și să îmbunătățească accesul lor la finanțare;

| 50. | consideră că, în vederea stimulării ocupării forței de muncă, este nevoie de o utilizare mai specifică a inovațiilor și de o bază industrială mai competitivă; consideră că este necesară promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, a modelelor de afaceri bazate pe cercetare și dezvoltare și a stimulentelor specifice pentru angajarea unei game mai largi de șomeri; |
| --- | --- |

50.

consideră că, în vederea stimulării ocupării forței de muncă, este nevoie de o utilizare mai specifică a inovațiilor și de o bază industrială mai competitivă; consideră că este necesară promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, a modelelor de afaceri bazate pe cercetare și dezvoltare și a stimulentelor specifice pentru angajarea unei game mai largi de șomeri;

| 51. | salută propunerea Comisiei de a introduce în viitor o procedură simplificată pentru autorizarea șederii limitate pe teritoriul Uniunii a angajaților unei societăți originari din țări terțe, pe baza unui permis temporar de ședere valid pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

51.

salută propunerea Comisiei de a introduce în viitor o procedură simplificată pentru autorizarea șederii limitate pe teritoriul Uniunii a angajaților unei societăți originari din țări terțe, pe baza unui permis temporar de ședere valid pe întreg teritoriul UE;

| 52. | invită statele membre și Comisia să investească mai mult în crearea de locuri de muncă și să promoveze antreprenoriatul, înființarea de întreprinderi și desfășurarea de activități profesionale independente pentru a crea posibilități de ocupare a forței de muncă și a reduce excluziunea socială; consideră că un mediu curat și stimulentele de dezvoltare a afacerilor, precum și sprijinul acordat pentru introducerea noilor tehnologii sunt elemente importante, dar nu suficiente, pentru dezvoltarea economiilor europene; prin urmare, subliniază că este necesar un accent mai puternic pe promovarea spiritului și a competențelor antreprenoriale la diferite niveluri de educație, precum și pe formarea noilor antreprenori și pe dezvoltarea eficace a competențelor angajaților din IMM-uri; subliniază rolul Institutului European de Tehnologie și al BEI, în special al unor programe precum JASMINE și JEREMIE, în încurajarea creării și dezvoltării de întreprinderi și în acordarea unui sprijin care să răspundă nevoilor IMM-urilor; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre și Comisia să investească mai mult în crearea de locuri de muncă și să promoveze antreprenoriatul, înființarea de întreprinderi și desfășurarea de activități profesionale independente pentru a crea posibilități de ocupare a forței de muncă și a reduce excluziunea socială; consideră că un mediu curat și stimulentele de dezvoltare a afacerilor, precum și sprijinul acordat pentru introducerea noilor tehnologii sunt elemente importante, dar nu suficiente, pentru dezvoltarea economiilor europene; prin urmare, subliniază că este necesar un accent mai puternic pe promovarea spiritului și a competențelor antreprenoriale la diferite niveluri de educație, precum și pe formarea noilor antreprenori și pe dezvoltarea eficace a competențelor angajaților din IMM-uri; subliniază rolul Institutului European de Tehnologie și al BEI, în special al unor programe precum JASMINE și JEREMIE, în încurajarea creării și dezvoltării de întreprinderi și în acordarea unui sprijin care să răspundă nevoilor IMM-urilor;

| 53. | solicită Comisiei să respecte principiul „să gândim mai întâi la scară mică” și să ia în considerare nevoile IMM-urilor în elaborarea legislației muncii; |
| --- | --- |

53.

solicită Comisiei să respecte principiul „să gândim mai întâi la scară mică” și să ia în considerare nevoile IMM-urilor în elaborarea legislației muncii;

| 54. | subliniază importanța unui internet liber și reglementat în mod inteligent pentru noii antreprenori și creatori de locuri de muncă; consideră că încrederea utilizatorilor de internet în sistem și convingerea acestora că integritatea respectivului sistem nu va fi compromisă sunt esențiale pentru noile modele de afaceri bazate pe internet; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța unui internet liber și reglementat în mod inteligent pentru noii antreprenori și creatori de locuri de muncă; consideră că încrederea utilizatorilor de internet în sistem și convingerea acestora că integritatea respectivului sistem nu va fi compromisă sunt esențiale pentru noile modele de afaceri bazate pe internet;

| 55. | subliniază faptul că în Uniunea Europeană nu există suficiente întreprinderi inovatoare puternic axate pe cercetare și dezvoltare și că deficitul important de competențe în ceea ce privește inovarea și competențele digitale înseamnă că IMM-urile nu pot adopta modele de afaceri inteligente orientate către inovare și noi tehnologii; |
| --- | --- |

55.

subliniază faptul că în Uniunea Europeană nu există suficiente întreprinderi inovatoare puternic axate pe cercetare și dezvoltare și că deficitul important de competențe în ceea ce privește inovarea și competențele digitale înseamnă că IMM-urile nu pot adopta modele de afaceri inteligente orientate către inovare și noi tehnologii;

| 56. | invită Comisia și statele membre să continue colaborarea în vederea creării unei piețe integrate și competitive de capital de risc, acesta fiind vital pentru crearea și dezvoltarea IMM-urilor inovatoare; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia și statele membre să continue colaborarea în vederea creării unei piețe integrate și competitive de capital de risc, acesta fiind vital pentru crearea și dezvoltarea IMM-urilor inovatoare;

| 57. | consideră că trebuie construită o piață unică competitivă și fără obstacole pentru a facilita libera circulație a lucrătorilor; de asemenea, consideră că realizarea pieței unice trebuie însoțită de o legislație a muncii care să asigure condiții de concurență echitabile, precum și de o coordonare solidă a sistemelor de asigurări sociale și de capacitatea lucrătorilor de a-și păstra, menține sau transfera drepturile dobândite, în special în ceea ce privește portabilitatea pensiilor, dincolo de frontiere; în acest sens, invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape cu partenerii sociali în vederea eliminării obstacolelor din calea mobilității studenților și a lucrătorilor și să încurajeze schimbul de bune practici și experiențe în acest domeniu cu scopul de a evalua dezvoltarea pieței interne din punctul de vedere al securității sociale pentru salariați și din perspectiva condițiilor de muncă și de salarizare din statul membru gazdă; subliniază în acest sens că dumpingul salarial ar trebui împiedicat; |
| --- | --- |

57.

consideră că trebuie construită o piață unică competitivă și fără obstacole pentru a facilita libera circulație a lucrătorilor; de asemenea, consideră că realizarea pieței unice trebuie însoțită de o legislație a muncii care să asigure condiții de concurență echitabile, precum și de o coordonare solidă a sistemelor de asigurări sociale și de capacitatea lucrătorilor de a-și păstra, menține sau transfera drepturile dobândite, în special în ceea ce privește portabilitatea pensiilor, dincolo de frontiere; în acest sens, invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape cu partenerii sociali în vederea eliminării obstacolelor din calea mobilității studenților și a lucrătorilor și să încurajeze schimbul de bune practici și experiențe în acest domeniu cu scopul de a evalua dezvoltarea pieței interne din punctul de vedere al securității sociale pentru salariați și din perspectiva condițiilor de muncă și de salarizare din statul membru gazdă; subliniază în acest sens că dumpingul salarial ar trebui împiedicat;

| 58. | condamnă cu fermitate munca nedeclarată, care pune în pericol atât societatea, cât și lucrătorii; invită statele membre să efectueze verificări periodice și mai numeroase, să impună sancțiuni corespunzătoare și să inițieze campanii de informare pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la drepturile lucrătorilor și la dezavantajele pe termen lung pentru lucrătorii din economia subterană; de asemenea, invită statele membre să combine măsurile preventive și sancțiunile cu stimulente care să vizeze evitarea recurgerii la munca nedeclarată și transformarea acesteia în muncă legală; |
| --- | --- |

58.

condamnă cu fermitate munca nedeclarată, care pune în pericol atât societatea, cât și lucrătorii; invită statele membre să efectueze verificări periodice și mai numeroase, să impună sancțiuni corespunzătoare și să inițieze campanii de informare pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la drepturile lucrătorilor și la dezavantajele pe termen lung pentru lucrătorii din economia subterană; de asemenea, invită statele membre să combine măsurile preventive și sancțiunile cu stimulente care să vizeze evitarea recurgerii la munca nedeclarată și transformarea acesteia în muncă legală;

| 59. | consideră că sectorul serviciilor de sănătate are un rol esențial în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; de asemenea, consideră că, din cauza evoluției demografice, sectorul serviciilor sociale și de sănătate constituie o sursă importantă de locuri de muncă, a cărei importanță va crește, și un factor care contribuie în mod semnificativ la incluziunea socială; solicită dezvoltarea unei economii a serviciilor de îngrijire care să satisfacă nevoile reale și să asigure servicii de înaltă calitate și accesibile pentru toți, condiții bune de muncă și de salarizare pentru a se evita recurgerea la munca nedeclarată; invită Comisia să sprijine convenția OIM însoțită de o recomandare cu privire la lucrătorii casnici cu scopul de a îmbunătăți condițiile de lucru pentru aceștia; invită Comisia să inițieze un studiu privind asistenții îngrijitori angajați la domiciliul clienților, pe lângă alte soluții adecvate și sustenabile de asigurare a unei vieți autonome, pentru a stabili dacă legislația UE oferă suficientă protecție socială pentru această categorie de lucrători, care sunt adesea femei; |
| --- | --- |

59.

consideră că sectorul serviciilor de sănătate are un rol esențial în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; de asemenea, consideră că, din cauza evoluției demografice, sectorul serviciilor sociale și de sănătate constituie o sursă importantă de locuri de muncă, a cărei importanță va crește, și un factor care contribuie în mod semnificativ la incluziunea socială; solicită dezvoltarea unei economii a serviciilor de îngrijire care să satisfacă nevoile reale și să asigure servicii de înaltă calitate și accesibile pentru toți, condiții bune de muncă și de salarizare pentru a se evita recurgerea la munca nedeclarată; invită Comisia să sprijine convenția OIM însoțită de o recomandare cu privire la lucrătorii casnici cu scopul de a îmbunătăți condițiile de lucru pentru aceștia; invită Comisia să inițieze un studiu privind asistenții îngrijitori angajați la domiciliul clienților, pe lângă alte soluții adecvate și sustenabile de asigurare a unei vieți autonome, pentru a stabili dacă legislația UE oferă suficientă protecție socială pentru această categorie de lucrători, care sunt adesea femei;

| 60. | subliniază potențialul serviciilor sociale, de sănătate, de îngrijire și de educație de a crea noi locuri de muncă și solicită investiții puternice și durabile în aceste servicii și infrastructuri-cheie, precum și condiții de lucru decente care să stea la baza unor servicii de calitate; așteaptă cu interes planul de acțiune al Comisiei privind abordarea deficitului de lucrători din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

60.

subliniază potențialul serviciilor sociale, de sănătate, de îngrijire și de educație de a crea noi locuri de muncă și solicită investiții puternice și durabile în aceste servicii și infrastructuri-cheie, precum și condiții de lucru decente care să stea la baza unor servicii de calitate; așteaptă cu interes planul de acțiune al Comisiei privind abordarea deficitului de lucrători din domeniul sănătății;

| 61. | invită Comisia, statele membre, partenerii sociali și alte părți interesate să asigure o utilizare eficientă, simplificată și sinergetică a fondurilor UE, cum ar fi FSE, FEDER și Fondul de coeziune, precum și a instrumentelor UE de finanțare, cum ar fi instrumentul de microfinanțare, în vederea creării de locuri de muncă, inclusiv în economia socială; subliniază avantajele orientării investiției de fonduri structurale către educație și formare în domeniile cu valoare adăugată ridicată din punct de vedere tehnologic, precum și către sectoarele cu rol important în încurajarea tranziției către modele de creștere mai durabile; solicită să se acorde o atenție deosebită statelor membre care înregistrează o rată a șomajului mare și un venit minim lunar sub pragul de sărăcie; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia, statele membre, partenerii sociali și alte părți interesate să asigure o utilizare eficientă, simplificată și sinergetică a fondurilor UE, cum ar fi FSE, FEDER și Fondul de coeziune, precum și a instrumentelor UE de finanțare, cum ar fi instrumentul de microfinanțare, în vederea creării de locuri de muncă, inclusiv în economia socială; subliniază avantajele orientării investiției de fonduri structurale către educație și formare în domeniile cu valoare adăugată ridicată din punct de vedere tehnologic, precum și către sectoarele cu rol important în încurajarea tranziției către modele de creștere mai durabile; solicită să se acorde o atenție deosebită statelor membre care înregistrează o rată a șomajului mare și un venit minim lunar sub pragul de sărăcie;

| 62. | reamintește importanța sinergiilor dintre diferitele fonduri europene și subliniază importanța unei abordări descentralizate în utilizarea fondurilor pentru a răspunde cerințelor de pe piața muncii; consideră că este necesar, de asemenea, să se ofere stimulente adecvate pentru investiții în formarea profesională, atât la nivel individual, cât și la nivel de întreprindere; în acest sens, subliniază contribuția politicii de coeziune la inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și necesitatea de a lua în considerare potențialul acesteia pentru o creștere durabilă; |
| --- | --- |

62.

reamintește importanța sinergiilor dintre diferitele fonduri europene și subliniază importanța unei abordări descentralizate în utilizarea fondurilor pentru a răspunde cerințelor de pe piața muncii; consideră că este necesar, de asemenea, să se ofere stimulente adecvate pentru investiții în formarea profesională, atât la nivel individual, cât și la nivel de întreprindere; în acest sens, subliniază contribuția politicii de coeziune la inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și necesitatea de a lua în considerare potențialul acesteia pentru o creștere durabilă;

| 63. | recunoaște necesitatea de a îmbunătăți impactul instrumentelor politicii de coeziune, mai ales a FSE, punându-se accentul pe concentrarea mijloacelor financiare asupra unui număr mai redus de axe prioritare, pe consolidarea condițiilor necesare reformelor instituționale, pe consolidarea principiului parteneriatului, pe stabilirea de obiective clare și măsurabile și pe încheierea de contracte de investiții pentru dezvoltare și parteneriat între Comisie și statele membre; |
| --- | --- |

63.

recunoaște necesitatea de a îmbunătăți impactul instrumentelor politicii de coeziune, mai ales a FSE, punându-se accentul pe concentrarea mijloacelor financiare asupra unui număr mai redus de axe prioritare, pe consolidarea condițiilor necesare reformelor instituționale, pe consolidarea principiului parteneriatului, pe stabilirea de obiective clare și măsurabile și pe încheierea de contracte de investiții pentru dezvoltare și parteneriat între Comisie și statele membre;

| 64. | invită Comisia să revizuiască actualul cadru al sistemelor de sprijin direct acordat întreprinderilor din UE și să examineze posibilitatea de a aloca cea mai mare parte a sprijinului pentru crearea de locuri de muncă în întreprinderi, dezvoltarea competențelor lucrătorilor și desfășurarea unor programe suplimentare de formare profesională; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să revizuiască actualul cadru al sistemelor de sprijin direct acordat întreprinderilor din UE și să examineze posibilitatea de a aloca cea mai mare parte a sprijinului pentru crearea de locuri de muncă în întreprinderi, dezvoltarea competențelor lucrătorilor și desfășurarea unor programe suplimentare de formare profesională;

Îmbunătățirea funcționării pieței muncii

| 65. | observă că politicile de flexisecuritate ocupă un loc central în agenda pentru noi competențe și locuri de muncă și împărtășește evaluarea Comisiei conform căreia criza a supus unui test serios mecanismele naționale de flexisecuritate, în special acolo unde au fost introduse măsuri de flexibilitate externă pe piața muncii fără ca sistemele de asigurări sociale să fie consolidate în mod corespunzător; subliniază totuși necesitatea de a continua reformele pieței muncii fără a submina politicile de succes și nici consensul și încrederea reciprocă dintre guvernele naționale și partenerii sociali; subliniază că măsurile de flexisecuritate trebuie adaptate la caracteristicile sociale și la structura specifică a pieței naționale a muncii, precum și la interesele angajatorilor și ale angajaților; |
| --- | --- |

65.

observă că politicile de flexisecuritate ocupă un loc central în agenda pentru noi competențe și locuri de muncă și împărtășește evaluarea Comisiei conform căreia criza a supus unui test serios mecanismele naționale de flexisecuritate, în special acolo unde au fost introduse măsuri de flexibilitate externă pe piața muncii fără ca sistemele de asigurări sociale să fie consolidate în mod corespunzător; subliniază totuși necesitatea de a continua reformele pieței muncii fără a submina politicile de succes și nici consensul și încrederea reciprocă dintre guvernele naționale și partenerii sociali; subliniază că măsurile de flexisecuritate trebuie adaptate la caracteristicile sociale și la structura specifică a pieței naționale a muncii, precum și la interesele angajatorilor și ale angajaților;

| 66. | subliniază totuși că flexisecuritatea nu poate remedia singură criza și invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să continue reformele necesare ale pieței muncii, acordând o atenție specială integrării pe piața muncii a lucrătorilor care fac parte din grupuri vulnerabile și dezavantajate; recomandă, prin urmare, să se recurgă la o abordare de jos în sus care să faciliteze dialogul și implicarea tuturor nivelurilor de guvernanță politică și socială; |
| --- | --- |

66.

subliniază totuși că flexisecuritatea nu poate remedia singură criza și invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să continue reformele necesare ale pieței muncii, acordând o atenție specială integrării pe piața muncii a lucrătorilor care fac parte din grupuri vulnerabile și dezavantajate; recomandă, prin urmare, să se recurgă la o abordare de jos în sus care să faciliteze dialogul și implicarea tuturor nivelurilor de guvernanță politică și socială;

| 67. | consideră că, în această nouă conjunctură de schimbări sociale și economice, cele patru componente ale flexisecurității - și anume prevederi contractuale flexibile și fiabile, politici active în domeniul pieței forței de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și sisteme moderne de asigurări sociale - și echilibrul dintre ele ar trebui revăzute și consolidate pentru a răspunde nevoilor lucrătorilor și ale întreprinderilor pe piețe ale muncii moderne, pentru a crea locuri de muncă decente și a garanta capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor, o protecție socială adecvată și respectarea principiului plății egale muncă având valoare egală din perspectiva egalității de gen; consideră că este esențială consolidarea instituțiilor pieței muncii pe parcursul acestui proces pentru a se garanta faptul că lucrătorii beneficiază de pe urma tranzițiilor între locuri de muncă, ocupații, sectoare și situație profesională; consideră că partenerii sociali ar trebui să participe la această revizuire, ca parte a dialogului social; |
| --- | --- |

67.

consideră că, în această nouă conjunctură de schimbări sociale și economice, cele patru componente ale flexisecurității - și anume prevederi contractuale flexibile și fiabile, politici active în domeniul pieței forței de muncă, învățarea pe tot parcursul vieții și sisteme moderne de asigurări sociale - și echilibrul dintre ele ar trebui revăzute și consolidate pentru a răspunde nevoilor lucrătorilor și ale întreprinderilor pe piețe ale muncii moderne, pentru a crea locuri de muncă decente și a garanta capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor, o protecție socială adecvată și respectarea principiului plății egale muncă având valoare egală din perspectiva egalității de gen; consideră că este esențială consolidarea instituțiilor pieței muncii pe parcursul acestui proces pentru a se garanta faptul că lucrătorii beneficiază de pe urma tranzițiilor între locuri de muncă, ocupații, sectoare și situație profesională; consideră că partenerii sociali ar trebui să participe la această revizuire, ca parte a dialogului social;

| 68. | solicită Comisiei Europene, în temeiul articolului 152 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să accelereze promovarea rolului partenerilor sociali în fiecare sector industrial din Europa, respectând, în același timp, autonomia acestora; |
| --- | --- |

68.

solicită Comisiei Europene, în temeiul articolului 152 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să accelereze promovarea rolului partenerilor sociali în fiecare sector industrial din Europa, respectând, în același timp, autonomia acestora;

| 69. | susține, în temeiul articolului 155 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), dialogul dintre partenerii sociali și îi încurajează să stabilească relații contractuale, inclusiv acorduri; în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor încheiate la nivel european, recomandă partenerilor sociali din fiecare sector industrial să utilizeze procedura prevăzută la articolul 155 alineatul (2) din TFUE pentru domeniile prevăzute la articolul 153 din TFUE; |
| --- | --- |

69.

susține, în temeiul articolului 155 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), dialogul dintre partenerii sociali și îi încurajează să stabilească relații contractuale, inclusiv acorduri; în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor încheiate la nivel european, recomandă partenerilor sociali din fiecare sector industrial să utilizeze procedura prevăzută la articolul 155 alineatul (2) din TFUE pentru domeniile prevăzute la articolul 153 din TFUE;

| 70. | încurajează statele membre să dezvolte „munca la distanță”, adică toate formele de organizare și/sau desfășurare a muncii devenite posibile în afara unității clasice de timp și de loc, prin intermediul telecomunicațiilor și al internetului, în contextul unei prestări de servicii sau al unui raport de muncă; |
| --- | --- |

70.

încurajează statele membre să dezvolte „munca la distanță”, adică toate formele de organizare și/sau desfășurare a muncii devenite posibile în afara unității clasice de timp și de loc, prin intermediul telecomunicațiilor și al internetului, în contextul unei prestări de servicii sau al unui raport de muncă;

Promovarea unor piețe ale muncii care favorizează incluziunea

| 71. | subliniază că, pentru a ieși mai puternică din criza economică, pentru a deveni mai competitivă și convergentă, înregistrând niveluri mai ridicate de creștere și de ocupare a forței de muncă, precum și pentru a garanta pe termen lung sisteme de asigurări sociale viabile, Europa trebuie să utilizeze mai bine potențialul forței sale de muncă din toate categoriile de vârstă, să optimizeze atât funcționarea piețelor muncii, cât și incluziunea socială și protecția socială și să îmbunătățească calificările și competențele forței de muncă; |
| --- | --- |

71.

subliniază că, pentru a ieși mai puternică din criza economică, pentru a deveni mai competitivă și convergentă, înregistrând niveluri mai ridicate de creștere și de ocupare a forței de muncă, precum și pentru a garanta pe termen lung sisteme de asigurări sociale viabile, Europa trebuie să utilizeze mai bine potențialul forței sale de muncă din toate categoriile de vârstă, să optimizeze atât funcționarea piețelor muncii, cât și incluziunea socială și protecția socială și să îmbunătățească calificările și competențele forței de muncă;

| 72. | subliniază în acest context că segmentarea de pe piața muncii trebuie redusă prin asigurarea unei protecții adecvate pentru lucrători și prin îmbunătățirea integrării pe piața muncii pentru a mări șansele lucrătorilor de a accede și de a progresa pe piața muncii, indiferent de forma lor de contract, îndeosebi în cazul lucrătorilor provenind din grupurile cele mai dezavantajate și vulnerabile; |
| --- | --- |

72.

subliniază în acest context că segmentarea de pe piața muncii trebuie redusă prin asigurarea unei protecții adecvate pentru lucrători și prin îmbunătățirea integrării pe piața muncii pentru a mări șansele lucrătorilor de a accede și de a progresa pe piața muncii, indiferent de forma lor de contract, îndeosebi în cazul lucrătorilor provenind din grupurile cele mai dezavantajate și vulnerabile;

| 73. | subliniază importanța integrării drepturilor persoanelor cu handicap în implementarea agendei, precum și în toate elementele Strategiei Europa 2020; invită Comisia să ia măsuri adecvate pentru a promova dezvoltarea de bunuri și servicii de concepție universală și accesul la acestea, așa cum se prevede la articolul 29 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, inclusiv schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

73.

subliniază importanța integrării drepturilor persoanelor cu handicap în implementarea agendei, precum și în toate elementele Strategiei Europa 2020; invită Comisia să ia măsuri adecvate pentru a promova dezvoltarea de bunuri și servicii de concepție universală și accesul la acestea, așa cum se prevede la articolul 29 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, inclusiv schimbul de bune practici;

| 74. | subliniază că salariile nu au crescut în același ritm cu productivitatea în multe state membre și observă cu îngrijorare numărul tot mai mare de „lucrători săraci”, care, chiar dacă primesc un salariu, nu reușesc să depășească pragul sărăciei; consideră că se impun măsuri ferme pentru depășirea acestei situații; |
| --- | --- |

74.

subliniază că salariile nu au crescut în același ritm cu productivitatea în multe state membre și observă cu îngrijorare numărul tot mai mare de „lucrători săraci”, care, chiar dacă primesc un salariu, nu reușesc să depășească pragul sărăciei; consideră că se impun măsuri ferme pentru depășirea acestei situații;

| 75. | subliniază importanța combaterii cu prioritate a șomajului în rândul tinerilor; invită Comisia și statele membre să își continue eforturile în vederea stimulării integrării tinerilor pe piața muncii, inclusiv prin acordarea de stimulente tinerilor și angajatorilor și prin organizarea de stagii și de ucenicii; subliniază în acest context importanța crucială pe care o au înlesnirea tranziției de pe băncile școlii la viața activă, orientarea și monitorizarea personalizată, precum și posibilitățile de dobândire și de actualizare a unor competențe reale, în funcție de cerințele de pe piața muncii; subliniază că această inițiativă trebuie coordonată îndeaproape cu inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare”; |
| --- | --- |

75.

subliniază importanța combaterii cu prioritate a șomajului în rândul tinerilor; invită Comisia și statele membre să își continue eforturile în vederea stimulării integrării tinerilor pe piața muncii, inclusiv prin acordarea de stimulente tinerilor și angajatorilor și prin organizarea de stagii și de ucenicii; subliniază în acest context importanța crucială pe care o au înlesnirea tranziției de pe băncile școlii la viața activă, orientarea și monitorizarea personalizată, precum și posibilitățile de dobândire și de actualizare a unor competențe reale, în funcție de cerințele de pe piața muncii; subliniază că această inițiativă trebuie coordonată îndeaproape cu inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare”;

| 76. | subliniază că este important să fie create condiții adecvate pentru a se garanta faptul că lucrătorii în vârstă pot rămâne un timp mai îndelungat pe piața muncii; de asemenea, consideră că solidaritatea și cooperarea între generații trebuie integrate în contextul preocupărilor legate de forța de muncă și în implementarea inițiativelor de promovare a prelungirii vieții profesionale, cum ar fi metoda împărțirii postului, reevaluarea competențelor și a carierei, voluntariatul în rândul angajaților și pensionarea graduală, inclusiv în rândul lucrătorilor independenți; |
| --- | --- |

76.

subliniază că este important să fie create condiții adecvate pentru a se garanta faptul că lucrătorii în vârstă pot rămâne un timp mai îndelungat pe piața muncii; de asemenea, consideră că solidaritatea și cooperarea între generații trebuie integrate în contextul preocupărilor legate de forța de muncă și în implementarea inițiativelor de promovare a prelungirii vieții profesionale, cum ar fi metoda împărțirii postului, reevaluarea competențelor și a carierei, voluntariatul în rândul angajaților și pensionarea graduală, inclusiv în rândul lucrătorilor independenți;

| 77. | având în vedere îmbătrânirea populației în Europa, solicită statelor membre să creeze un set de instrumente care să faciliteze accesul persoanelor în vârstă pe piața muncii; solicită să se promoveze și să se sprijine pe scară largă orientarea și participarea persoanelor în vârstă pe baza parteneriatului pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, precum și să se acorde stimulente angajatorilor, având în vedere faptul că întreprinderile sunt mai puțin interesate de lucrătorii mai în vârstă; subliniază că este important ca aceste persoane să beneficieze în continuare de cursuri de formare și să obțină noi calificări care să le permită reinserția profesională; reamintește, în acest context, că este important să fie utilizate cunoștințele și experiența persoanelor mai în vârstă, de exemplu prin intermediul proiectelor de mentorat; |
| --- | --- |

77.

având în vedere îmbătrânirea populației în Europa, solicită statelor membre să creeze un set de instrumente care să faciliteze accesul persoanelor în vârstă pe piața muncii; solicită să se promoveze și să se sprijine pe scară largă orientarea și participarea persoanelor în vârstă pe baza parteneriatului pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, precum și să se acorde stimulente angajatorilor, având în vedere faptul că întreprinderile sunt mai puțin interesate de lucrătorii mai în vârstă; subliniază că este important ca aceste persoane să beneficieze în continuare de cursuri de formare și să obțină noi calificări care să le permită reinserția profesională; reamintește, în acest context, că este important să fie utilizate cunoștințele și experiența persoanelor mai în vârstă, de exemplu prin intermediul proiectelor de mentorat;

| 78. | solicită statelor membre, ținând seama de șomajul în creștere, să modernizeze și să consolideze serviciile publice de ocupare a forței de muncă, astfel încât ele să joace un rol mai important în calitate de prestatori de servicii permanente pentru angajatori și angajați; consideră că serviciile publice de ocupare a forței de muncă pot oferi servicii de evaluare a competențelor, de definire a profilurilor, de orientare profesională individuală și de consultanță, în strânsă cooperare cu angajatorii locali, și pot pune la dispoziție informații privind posibilitățile de antreprenoriat, precum și o serie de programe de formare și de reconversie; |
| --- | --- |

78.

solicită statelor membre, ținând seama de șomajul în creștere, să modernizeze și să consolideze serviciile publice de ocupare a forței de muncă, astfel încât ele să joace un rol mai important în calitate de prestatori de servicii permanente pentru angajatori și angajați; consideră că serviciile publice de ocupare a forței de muncă pot oferi servicii de evaluare a competențelor, de definire a profilurilor, de orientare profesională individuală și de consultanță, în strânsă cooperare cu angajatorii locali, și pot pune la dispoziție informații privind posibilitățile de antreprenoriat, precum și o serie de programe de formare și de reconversie;

| 79. | solicită Comisiei și statelor membre să recunoască în mod oficial contribuția adusă de economia socială, care reprezintă 10 % din locurile de muncă în UE și joacă un rol important în coeziunea economică, socială și teritorială a UE; consideră că dezvoltarea economiei sociale trebuie accelerată pentru ca aceasta să contribuie la crearea de bogăție în condiții de integrare socială, la dezvoltarea de piețe ale muncii care favorizează incluziunea, la păstrarea locurilor de muncă în sectoare și întreprinderi aflate în criză și/sau amenințate de închidere, la mărirea nivelurilor de stabilitate a muncii, la păstrarea în stare activă a competențelor și la elaborarea de soluții de inserție profesională pentru grupurile cele mai dezavantajate; |
| --- | --- |

79.

solicită Comisiei și statelor membre să recunoască în mod oficial contribuția adusă de economia socială, care reprezintă 10 % din locurile de muncă în UE și joacă un rol important în coeziunea economică, socială și teritorială a UE; consideră că dezvoltarea economiei sociale trebuie accelerată pentru ca aceasta să contribuie la crearea de bogăție în condiții de integrare socială, la dezvoltarea de piețe ale muncii care favorizează incluziunea, la păstrarea locurilor de muncă în sectoare și întreprinderi aflate în criză și/sau amenințate de închidere, la mărirea nivelurilor de stabilitate a muncii, la păstrarea în stare activă a competențelor și la elaborarea de soluții de inserție profesională pentru grupurile cele mai dezavantajate;

| 80. | subliniază că politici mai bune și mai solide care să promoveze egalitatea de gen și reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie și viața privată ar putea contribui la o mai mare participare a populației active de femei și bărbați pe piața muncii; subliniază că trebuie să se permită femeilor să intre, să revină și să progreseze pe piața muncii, în special în cazul femeilor care se confruntă cu dificultăți legate de reluarea activității profesionale după un concediu parental sau de maternitate; |
| --- | --- |

80.

subliniază că politici mai bune și mai solide care să promoveze egalitatea de gen și reconcilierea vieții profesionale cu viața de familie și viața privată ar putea contribui la o mai mare participare a populației active de femei și bărbați pe piața muncii; subliniază că trebuie să se permită femeilor să intre, să revină și să progreseze pe piața muncii, în special în cazul femeilor care se confruntă cu dificultăți legate de reluarea activității profesionale după un concediu parental sau de maternitate;

| 81. | este de părere că trebuie întreprinse eforturi de promovare a studiilor tehnice și de inginerie, în special în domeniile matematicii, informaticii, științei și tehnicii, în rândul fetelor; consideră că trebuie combătute stereotipurile de gen și segregarea profesională a femeilor în educație și pe piața muncii; invită statele membre să ia măsuri specifice pentru a încuraja prezența femeilor în posturi de conducere; |
| --- | --- |

81.

este de părere că trebuie întreprinse eforturi de promovare a studiilor tehnice și de inginerie, în special în domeniile matematicii, informaticii, științei și tehnicii, în rândul fetelor; consideră că trebuie combătute stereotipurile de gen și segregarea profesională a femeilor în educație și pe piața muncii; invită statele membre să ia măsuri specifice pentru a încuraja prezența femeilor în posturi de conducere;

| 82. | consideră că legislația UE în materie de antidiscriminare a mărit în mod considerabil nivelul protecției în UE; estimează, însă, că trebuie depuse eforturi suplimentare de combatere a discriminării, inclusiv a discriminării multiple, cu care se confruntă diferite grupuri pe piața muncii, formarea și profesiile, în vederea transpunerii în practică a principiului egalității de tratament; consideră că o implicare mai puternică a femeilor pe piața muncii ar trebui încurajată și prin politici specifice de asistență socială, axate pe îngrijirea copilului și pe sprijinul acordat familiilor, implementând programe de integrare a dimensiunii de gen, precum și prin măsuri de promovare a recrutării de femei și bărbați pentru posturi „netradiționale”, pe bază de voluntariat, acordându-se o atenție deosebită sectoarelor profesionale în care lucrătorii sunt predominant bărbați; |
| --- | --- |

82.

consideră că legislația UE în materie de antidiscriminare a mărit în mod considerabil nivelul protecției în UE; estimează, însă, că trebuie depuse eforturi suplimentare de combatere a discriminării, inclusiv a discriminării multiple, cu care se confruntă diferite grupuri pe piața muncii, formarea și profesiile, în vederea transpunerii în practică a principiului egalității de tratament; consideră că o implicare mai puternică a femeilor pe piața muncii ar trebui încurajată și prin politici specifice de asistență socială, axate pe îngrijirea copilului și pe sprijinul acordat familiilor, implementând programe de integrare a dimensiunii de gen, precum și prin măsuri de promovare a recrutării de femei și bărbați pentru posturi „netradiționale”, pe bază de voluntariat, acordându-se o atenție deosebită sectoarelor profesionale în care lucrătorii sunt predominant bărbați;

| 83. | subliniază argumentele economice împotriva discriminării, în plus față de dimensiunea drepturilor omului; invită statele membre să ia măsurile necesare pentru a încheia rapid un acord și a adopta propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; invită Comisia să sprijine în continuare depășirea dificultăților tehnice din cadrul Consiliului pentru a atinge un astfel de acord, întrucât o politică puternică a UE în materie de antidiscriminare va sta la baza Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

83.

subliniază argumentele economice împotriva discriminării, în plus față de dimensiunea drepturilor omului; invită statele membre să ia măsurile necesare pentru a încheia rapid un acord și a adopta propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; invită Comisia să sprijine în continuare depășirea dificultăților tehnice din cadrul Consiliului pentru a atinge un astfel de acord, întrucât o politică puternică a UE în materie de antidiscriminare va sta la baza Strategiei Europa 2020;

| 84. | susține că, pentru a menține calificările și competențele lucrătorilor femei într-un spațiu economic aflat în schimbare și pentru a ajuta femeile care doresc acest lucru să se întoarcă la locul de muncă, este esențial ca lucrătorii aflați în concediu parental să fie, de asemenea, incluși în activitățile de formare organizate de către angajatorul lor; |
| --- | --- |

84.

susține că, pentru a menține calificările și competențele lucrătorilor femei într-un spațiu economic aflat în schimbare și pentru a ajuta femeile care doresc acest lucru să se întoarcă la locul de muncă, este esențial ca lucrătorii aflați în concediu parental să fie, de asemenea, incluși în activitățile de formare organizate de către angajatorul lor;

| 85. | invită Comisia și statele membre să acorde sprijinul necesar pentru măsurile de reconciliere a vieții profesionale cu viața de familie și să investească în participarea femeilor la piața muncii, prin promovarea gestionării diversității, prin încurajarea activității profesionale a femeilor și prin promovarea creării de noi locuri de muncă caracterizate de condiții de lucru mai flexibile; |
| --- | --- |

85.

invită Comisia și statele membre să acorde sprijinul necesar pentru măsurile de reconciliere a vieții profesionale cu viața de familie și să investească în participarea femeilor la piața muncii, prin promovarea gestionării diversității, prin încurajarea activității profesionale a femeilor și prin promovarea creării de noi locuri de muncă caracterizate de condiții de lucru mai flexibile;

| 86. | subliniază faptul că noile locuri de muncă ar trebui să fie însoțite de noi forme de organizare a muncii care să permită lucrătorilor cu copii în îngrijire să lucreze după un program alternativ, să își reducă timpul de lucru sau să opteze pentru munca la distanță; |
| --- | --- |

86.

subliniază faptul că noile locuri de muncă ar trebui să fie însoțite de noi forme de organizare a muncii care să permită lucrătorilor cu copii în îngrijire să lucreze după un program alternativ, să își reducă timpul de lucru sau să opteze pentru munca la distanță;

| 87. | remarcă faptul că nu doar munca „la birou” oferă oportunități de creștere a ratei de ocupare a femeilor, ci și sectorul apărării naționale, al logisticii (inclusiv transporturile), al serviciilor comerciale – asigurări și consultanță, de exemplu – precum și sectorul ecologiei și al locurilor de muncă durabile; |
| --- | --- |

87.

remarcă faptul că nu doar munca „la birou” oferă oportunități de creștere a ratei de ocupare a femeilor, ci și sectorul apărării naționale, al logisticii (inclusiv transporturile), al serviciilor comerciale – asigurări și consultanță, de exemplu – precum și sectorul ecologiei și al locurilor de muncă durabile;

| 88. | îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine și să elaboreze programe specifice orientate spre recrutarea femeilor în profesii tehnice prin subvenții pentru cadre didactice tinere de sex feminin, în conformitate cu cele mai bune practici din anumite state membre, cum ar fi programul „Excellentia” în Austria, care a făcut posibilă dublarea numărului profesorilor de sex feminin la nivel universitar în domeniul științei și tehnicii și a contribuit la înființarea unor centre de cercetare de înaltă calitate, conduse de femei; |
| --- | --- |

88.

îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine și să elaboreze programe specifice orientate spre recrutarea femeilor în profesii tehnice prin subvenții pentru cadre didactice tinere de sex feminin, în conformitate cu cele mai bune practici din anumite state membre, cum ar fi programul „Excellentia” în Austria, care a făcut posibilă dublarea numărului profesorilor de sex feminin la nivel universitar în domeniul științei și tehnicii și a contribuit la înființarea unor centre de cercetare de înaltă calitate, conduse de femei;

| 89. | invită Comisia și statele membre să încurajeze sectorul privat și cel public să adopte toate măsurile posibile și necesare pentru a elimina diferențele de remunerare dintre femei și bărbați și inegalitățile majore în ceea ce privește accesul, remunerația, evoluția carierei, participarea și guvernanța, cu scopul de a ameliora participarea femeilor pe piața muncii; subliniază, în acest context, importanța transparenței sub forma unor statistici mai bune, precum și a unei definiții utilizabile a conceptului de „muncă de valoare egală”; salută anunțurile Comisiei privind revizuirea sistemului de pensii pentru persoanele care se confruntă cu o situație de lipsă parțială a contribuțiilor la sistemul de pensii din cauza perioadelor de șomaj, de boală sau a îndatoririlor de îngrijire, situație care afectează în principal femeile; |
| --- | --- |

89.

invită Comisia și statele membre să încurajeze sectorul privat și cel public să adopte toate măsurile posibile și necesare pentru a elimina diferențele de remunerare dintre femei și bărbați și inegalitățile majore în ceea ce privește accesul, remunerația, evoluția carierei, participarea și guvernanța, cu scopul de a ameliora participarea femeilor pe piața muncii; subliniază, în acest context, importanța transparenței sub forma unor statistici mai bune, precum și a unei definiții utilizabile a conceptului de „muncă de valoare egală”; salută anunțurile Comisiei privind revizuirea sistemului de pensii pentru persoanele care se confruntă cu o situație de lipsă parțială a contribuțiilor la sistemul de pensii din cauza perioadelor de șomaj, de boală sau a îndatoririlor de îngrijire, situație care afectează în principal femeile;

Îmbunătățirea calității locurilor de muncă și a condițiilor de muncă

| 90. | consideră că urmărirea obiectivului unei ocupări integrale a forței de muncă trebuie să fie completată de eforturi susținute de îmbunătățire a calității locurilor de muncă și a condițiilor de muncă și de viață pentru toți angajații, inclusiv a sănătății și siguranței la locul de muncă și a egalității între femei și bărbați; |
| --- | --- |

90.

consideră că urmărirea obiectivului unei ocupări integrale a forței de muncă trebuie să fie completată de eforturi susținute de îmbunătățire a calității locurilor de muncă și a condițiilor de muncă și de viață pentru toți angajații, inclusiv a sănătății și siguranței la locul de muncă și a egalității între femei și bărbați;

| 91. | consideră că trebuie promovată calitatea locurilor de muncă ca un concept pluridimensional care acoperă atât relațiile de muncă, cât și munca în sine; invită Comisia să își intensifice eforturile de a revizui definiția și indicatorii comuni ai UE în ceea ce privește calitatea locurilor de muncă pentru a-i face mai operaționali în evaluarea și analiza comparativă a politicilor statelor membre; consideră că dialogul social joacă un rol important în promovarea muncii decente, a locurilor de muncă de calitate și a unei protecții sociale adecvate și solicită astfel implicarea principalelor părți interesate active în domeniul relațiilor industriale la nivel european să contribuie la elaborarea unei abordări comune europene în acest domeniu și să ia parte în mod activ la revizuirea definiției și a indicatorilor de calitate a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

91.

consideră că trebuie promovată calitatea locurilor de muncă ca un concept pluridimensional care acoperă atât relațiile de muncă, cât și munca în sine; invită Comisia să își intensifice eforturile de a revizui definiția și indicatorii comuni ai UE în ceea ce privește calitatea locurilor de muncă pentru a-i face mai operaționali în evaluarea și analiza comparativă a politicilor statelor membre; consideră că dialogul social joacă un rol important în promovarea muncii decente, a locurilor de muncă de calitate și a unei protecții sociale adecvate și solicită astfel implicarea principalelor părți interesate active în domeniul relațiilor industriale la nivel european să contribuie la elaborarea unei abordări comune europene în acest domeniu și să ia parte în mod activ la revizuirea definiției și a indicatorilor de calitate a locurilor de muncă;

| 92. | consideră că accesibilitatea locului de muncă, în special a imobilelor și a tehnologiilor informației, este o condiție obligatorie pentru desfășurarea activității și o condiție esențială pentru integrarea pe piața muncii a persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

92.

consideră că accesibilitatea locului de muncă, în special a imobilelor și a tehnologiilor informației, este o condiție obligatorie pentru desfășurarea activității și o condiție esențială pentru integrarea pe piața muncii a persoanelor cu handicap;

| 93. | salută propunerea Comisiei de a revizui legislația în materie de sănătate și de siguranță și avertizează că un mediu de muncă ce prezintă riscuri, schimbările constante de la un loc de muncă la altul și stresul în creștere au efecte negative asupra sănătății fizice și mentale a lucrătorilor; solicită Comisiei să abordeze problema lipsei de recunoaștere a pericolelor la locul de muncă și a bolilor profesionale; |
| --- | --- |

93.

salută propunerea Comisiei de a revizui legislația în materie de sănătate și de siguranță și avertizează că un mediu de muncă ce prezintă riscuri, schimbările constante de la un loc de muncă la altul și stresul în creștere au efecte negative asupra sănătății fizice și mentale a lucrătorilor; solicită Comisiei să abordeze problema lipsei de recunoaștere a pericolelor la locul de muncă și a bolilor profesionale;

| 94. | subliniază importanța integrării eforturilor părților interesate de a îmbunătăți calitatea locurilor de muncă și utilizarea instrumentelor de politică adecvate, inclusiv a legislației, a coordonării politicilor, a schimbului de bune practici și a acordurilor autonome cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

94.

subliniază importanța integrării eforturilor părților interesate de a îmbunătăți calitatea locurilor de muncă și utilizarea instrumentelor de politică adecvate, inclusiv a legislației, a coordonării politicilor, a schimbului de bune practici și a acordurilor autonome cu partenerii sociali;

| 95. | consideră că numărul mare de boli profesionale și rata în creștere a acestora, în special răspândirea bolilor musculo-scheletice, au un impact considerabil asupra calității locurilor de muncă și că, prin urmare, trebuie depuse eforturi mai susținute de a reduce acest fenomen pentru a asigura durabilitatea unei societăți în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

95.

consideră că numărul mare de boli profesionale și rata în creștere a acestora, în special răspândirea bolilor musculo-scheletice, au un impact considerabil asupra calității locurilor de muncă și că, prin urmare, trebuie depuse eforturi mai susținute de a reduce acest fenomen pentru a asigura durabilitatea unei societăți în curs de îmbătrânire;

| 96. | consideră că drepturile lucrătorilor, dialogul dintre partenerii sociali (lucrători și angajați) și o protecție socială adecvată care să prevină sărăcia în rândul lucrătorilor ar trebui să constituie elementele de bază ale calității ocupării forței de muncă și, prin urmare, ale conceptului de calitate a muncii; |
| --- | --- |

96.

consideră că drepturile lucrătorilor, dialogul dintre partenerii sociali (lucrători și angajați) și o protecție socială adecvată care să prevină sărăcia în rândul lucrătorilor ar trebui să constituie elementele de bază ale calității ocupării forței de muncă și, prin urmare, ale conceptului de calitate a muncii;

| 97. | încurajează Comisia să își finalizeze activitățile prelegislative și să prezinte propunerile legislative anunțate în agendă, respectând pe deplin rezultatul evaluării sale de impact economic și social, precum și autonomia partenerilor sociali; salută planurile Comisiei de revizuire a eficacității legislației privind calitatea locurilor de muncă și a condițiilor de muncă, ținând seama în mod corespunzător de evoluțiile constatate; |
| --- | --- |

97.

încurajează Comisia să își finalizeze activitățile prelegislative și să prezinte propunerile legislative anunțate în agendă, respectând pe deplin rezultatul evaluării sale de impact economic și social, precum și autonomia partenerilor sociali; salută planurile Comisiei de revizuire a eficacității legislației privind calitatea locurilor de muncă și a condițiilor de muncă, ținând seama în mod corespunzător de evoluțiile constatate;

| 98. | subliniază că obiectivele stabilite în domeniul ocupării forței de muncă și strategiile vizând realizarea acestora ar trebui să fie monitorizate și coordonate cu cele din alte domenii importante, cum ar fi sectorul finanțelor publice și politicile de inovare relevante; |
| --- | --- |

98.

subliniază că obiectivele stabilite în domeniul ocupării forței de muncă și strategiile vizând realizarea acestora ar trebui să fie monitorizate și coordonate cu cele din alte domenii importante, cum ar fi sectorul finanțelor publice și politicile de inovare relevante;

*

* *

| 99. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

99.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 116.

(2)  JO L 308, 24.11.2010, p. 46.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0262.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0263.

(5)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 6.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0455.

(7)  Comunicatul de presă al Comisiei IP/10/1673.

(8)  Publicații CEDEFOP, ISBN 978-92-896-0536-6.

(9)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(10)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 23.

---

Joi, 27 octombrie 2011

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/103

---

Joi, 27 octombrie 2011Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010

P7_TA(2011)0467

Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010 (2011/2106(INI))

2013/C 131 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2010,

| — | având în vedere articolul 24 al treilea paragraf, articolul 228 și articolul 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 al treilea paragraf, articolul 228 și articolul 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 41 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 41 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2008 (1) privind adoptarea unei decizii a Parlamentului European de modificare a Deciziei sale 94/262/CECO, CE, Euratom din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2008 (1) privind adoptarea unei decizii a Parlamentului European de modificare a Deciziei sale 94/262/CECO, CE, Euratom din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului,

| — | având în vedere acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006,

| — | având în vedere normele de aplicare a statutului Ombudsmanului de la 1 ianuarie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere normele de aplicare a statutului Ombudsmanului de la 1 ianuarie 2009 (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente privind activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente privind activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere articolul 205 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 205 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0285/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0285/2011),

| A. | întrucât raportul anual privind activitatea Ombudsmanului European în 2010 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 10 mai 2011 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 23 mai 2011 la Bruxelles; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul anual privind activitatea Ombudsmanului European în 2010 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 10 mai 2011 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 23 mai 2011 la Bruxelles;

| B. | întrucât articolul 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”;

| C. | întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor și organelor Uniunii”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor și organelor Uniunii”;

| D. | întrucât politica externă comună, politica de securitate și competențele Consiliului European fac parte din competențele Ombudsmanului European; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica externă comună, politica de securitate și competențele Consiliului European fac parte din competențele Ombudsmanului European;

| E. | întrucât articolul 43 din Cartă prevede că „Orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor sau organelor comunitare, cu excepția Curții de Justiție în exercitarea funcțiilor sale jurisdicționale”; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 43 din Cartă prevede că „Orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor sau organelor comunitare, cu excepția Curții de Justiție în exercitarea funcțiilor sale jurisdicționale”;

| F. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene a devenit obligatorie din punct de vedere juridic în majoritatea statelor membre ale UE, ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, fapt ce conferă o mai mare legitimitate deciziilor Ombudsmanului European; |
| --- | --- |

F.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene a devenit obligatorie din punct de vedere juridic în majoritatea statelor membre ale UE, ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, fapt ce conferă o mai mare legitimitate deciziilor Ombudsmanului European;

| G. | întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a introdus o bază juridică pentru norme comune în materie de procedură administrativă în instituțiile, organismele, oficiile și agențiile UE, care, în conformitate cu articolul 298 din TFUE, „sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă”, având, de asemenea, un impact asupra activității Ombudsmanului European, ca urmare, inter alia, a instituirii Serviciului European de Acțiune Externă și a faptului că Consiliul European a devenit o instituție a UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a introdus o bază juridică pentru norme comune în materie de procedură administrativă în instituțiile, organismele, oficiile și agențiile UE, care, în conformitate cu articolul 298 din TFUE, „sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă”, având, de asemenea, un impact asupra activității Ombudsmanului European, ca urmare, inter alia, a instituirii Serviciului European de Acțiune Externă și a faptului că Consiliul European a devenit o instituție a UE;

| H. | întrucât administrarea defectuoasă survine atunci când un organism public nu acționează în conformitate cu o normă sau principiu pe care este obligat să le respecte; |
| --- | --- |

H.

întrucât administrarea defectuoasă survine atunci când un organism public nu acționează în conformitate cu o normă sau principiu pe care este obligat să le respecte;

| I. | întrucât dl Diamandouros a fost reales Ombudsman European de către Parlament în cadrul ședinței plenare de la Strasbourg din 20 ianuarie 2010 și a depus jurământul în fața Curții de Justiție în Luxemburg la 25 octombrie 2010; |
| --- | --- |

I.

întrucât dl Diamandouros a fost reales Ombudsman European de către Parlament în cadrul ședinței plenare de la Strasbourg din 20 ianuarie 2010 și a depus jurământul în fața Curții de Justiție în Luxemburg la 25 octombrie 2010;

| J. | întrucât la 27 septembrie 2010 instituția Ombudsmanului European și-a sărbătorit cea de-a cincisprezecea aniversare; întrucât de-a lungul acestor cincisprezece ani Ombudsmanul a răspuns la peste 36 000 de petiționari și a încheiat peste 3 800 de anchete privind posibile administrări defectuoase; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 27 septembrie 2010 instituția Ombudsmanului European și-a sărbătorit cea de-a cincisprezecea aniversare; întrucât de-a lungul acestor cincisprezece ani Ombudsmanul a răspuns la peste 36 000 de petiționari și a încheiat peste 3 800 de anchete privind posibile administrări defectuoase;

| K. | întrucât Ombudsmanul a utilizat cea de-a cincisprezecea aniversare a instituției pentru a lansa o nouă strategie pentru mandatul său 2009-2014; întrucât această strategie se axează pe ascultarea părților interesate, obținerea mai rapidă de rezultate, impactul pozitiv asupra culturii administrative a Uniunii, punerea la dispoziția părților interesate și a publicului de informații utile și la timp și regândirea constantă a modalității de utilizare a resurselor disponibile; |
| --- | --- |

K.

întrucât Ombudsmanul a utilizat cea de-a cincisprezecea aniversare a instituției pentru a lansa o nouă strategie pentru mandatul său 2009-2014; întrucât această strategie se axează pe ascultarea părților interesate, obținerea mai rapidă de rezultate, impactul pozitiv asupra culturii administrative a Uniunii, punerea la dispoziția părților interesate și a publicului de informații utile și la timp și regândirea constantă a modalității de utilizare a resurselor disponibile;

| L. | întrucât, în 2010, Ombudsmanul a primit 2 667 de plângeri; întrucât aceasta reprezintă peste 400 de plângeri mai puțin față de 2009; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în 2010, Ombudsmanul a primit 2 667 de plângeri; întrucât aceasta reprezintă peste 400 de plângeri mai puțin față de 2009;

| M. | întrucât, în 2010, Ombudsmanul a încheiat 326 de anchete (318 în 2009), dintre care 323 au fost deschise ca urmare a depunerii plângerilor; întrucât durata medie de încheiere a anchetelor a ajuns de la 13 luni în 2008 la 9 luni în 2009 și 2010; întrucât majoritatea anchetelor au fost încheiate într-un an (66 %), iar mai mult de jumătate (52 %) au fost încheiate în decursul a trei luni; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în 2010, Ombudsmanul a încheiat 326 de anchete (318 în 2009), dintre care 323 au fost deschise ca urmare a depunerii plângerilor; întrucât durata medie de încheiere a anchetelor a ajuns de la 13 luni în 2008 la 9 luni în 2009 și 2010; întrucât majoritatea anchetelor au fost încheiate într-un an (66 %), iar mai mult de jumătate (52 %) au fost încheiate în decursul a trei luni;

| N. | întrucât Ombudsmanul poate lansa anchete din proprie inițiativă atunci când intenționează să investigheze un posibil caz de administrare defectuoasă ce are la bază o plângere depusă de o persoană neautorizată sau atunci când pare să existe o problemă sistemică în cadrul instituțiilor; întrucât, în 2010, Ombudsmanul a încheiat trei, și a deschis șase anchete din proprie inițiativă; |
| --- | --- |

N.

întrucât Ombudsmanul poate lansa anchete din proprie inițiativă atunci când intenționează să investigheze un posibil caz de administrare defectuoasă ce are la bază o plângere depusă de o persoană neautorizată sau atunci când pare să existe o problemă sistemică în cadrul instituțiilor; întrucât, în 2010, Ombudsmanul a încheiat trei, și a deschis șase anchete din proprie inițiativă;

| O. | întrucât 65 % dintre anchetele deschise în 2010 au vizat Comisia Europeană (56 % în 2009), 10 % au vizat Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO), 7 % Parlamentul European, 2 % Consiliul Uniunii Europene și 1 % Curtea de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

O.

întrucât 65 % dintre anchetele deschise în 2010 au vizat Comisia Europeană (56 % în 2009), 10 % au vizat Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO), 7 % Parlamentul European, 2 % Consiliul Uniunii Europene și 1 % Curtea de Justiție a Uniunii Europene;

| P. | întrucât în peste jumătate (55 %) dintre cazurile încheiate în 2010, instituția în cauză a acceptat o soluție amiabilă sau a rezolvat problema; |
| --- | --- |

P.

întrucât în peste jumătate (55 %) dintre cazurile încheiate în 2010, instituția în cauză a acceptat o soluție amiabilă sau a rezolvat problema;

| Q. | întrucât Ombudsmanul poate prezenta un comentariu suplimentar, dacă, pe durata procesului de soluționare a unui caz, este identificată o oportunitate de îmbunătățire a calității administrației; întrucât, în 2010, Ombudsmanul a prezentat comentarii suplimentare în 14 cazuri (în comparație cu 28 de cazuri în 2009), în vederea îmbunătățirii calității serviciului furnizat cetățenilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Ombudsmanul poate prezenta un comentariu suplimentar, dacă, pe durata procesului de soluționare a unui caz, este identificată o oportunitate de îmbunătățire a calității administrației; întrucât, în 2010, Ombudsmanul a prezentat comentarii suplimentare în 14 cazuri (în comparație cu 28 de cazuri în 2009), în vederea îmbunătățirii calității serviciului furnizat cetățenilor;

| R. | întrucât un comentariu critic este prezentat atunci când (i) nu mai este posibilă eliminarea administrării defectuoase de către instituția în cauză, (ii) administrarea defectuoasă nu are implicații generale sau (iii) nu mai este considerată necesară monitorizarea în continuare de către Ombudsman; |
| --- | --- |

R.

întrucât un comentariu critic este prezentat atunci când (i) nu mai este posibilă eliminarea administrării defectuoase de către instituția în cauză, (ii) administrarea defectuoasă nu are implicații generale sau (iii) nu mai este considerată necesară monitorizarea în continuare de către Ombudsman;

| S. | întrucât un comentariu critic confirmă petiționarului că plângerea sa a fost justificată și arată instituției care a fost greșeala, pentru a o ajuta să evite în viitor administrarea defectuoasă; întrucât, în ultimii ani, numărul comentariilor critice a scăzut în mod constant, de la 44 în 2008 și 35 în 2009, la 33 în 2010; |
| --- | --- |

S.

întrucât un comentariu critic confirmă petiționarului că plângerea sa a fost justificată și arată instituției care a fost greșeala, pentru a o ajuta să evite în viitor administrarea defectuoasă; întrucât, în ultimii ani, numărul comentariilor critice a scăzut în mod constant, de la 44 în 2008 și 35 în 2009, la 33 în 2010;

| T. | întrucât un proiect de recomandare este prezentat atunci când este necesară o acțiune de monitorizare în continuare din partea Ombudsmanului, atunci când administrarea defectuoasă poate fi eliminată sau atunci când administrarea defectuoasă este deosebit de gravă sau are implicații generale; |
| --- | --- |

T.

întrucât un proiect de recomandare este prezentat atunci când este necesară o acțiune de monitorizare în continuare din partea Ombudsmanului, atunci când administrarea defectuoasă poate fi eliminată sau atunci când administrarea defectuoasă este deosebit de gravă sau are implicații generale;

| U. | întrucât, în 2010, Ombudsmanul a identificat cazuri de administrare defectuoasă în 12 % dintre cazuri (40); întrucât acesta a obținut rezultate pozitive în șapte dintre aceste cazuri, prin prezentarea de proiecte de recomandare; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în 2010, Ombudsmanul a identificat cazuri de administrare defectuoasă în 12 % dintre cazuri (40); întrucât acesta a obținut rezultate pozitive în șapte dintre aceste cazuri, prin prezentarea de proiecte de recomandare;

| V. | întrucât, în cazul în care o instituție sau un organism nu răspund în mod satisfăcător unui proiect de recomandare, Ombudsmanul poate trimite Parlamentului European un raport special; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în cazul în care o instituție sau un organism nu răspund în mod satisfăcător unui proiect de recomandare, Ombudsmanul poate trimite Parlamentului European un raport special;

| W. | întrucât raportul special reprezintă soluția ultimă la îndemâna Ombudsmanului și ultima acțiune semnificativă pe care acesta o poate întreprinde în soluționarea unui caz, deoarece adoptarea unei rezoluții și exercitarea puterilor Parlamentului țin de decizia politică a Parlamentului; |
| --- | --- |

W.

întrucât raportul special reprezintă soluția ultimă la îndemâna Ombudsmanului și ultima acțiune semnificativă pe care acesta o poate întreprinde în soluționarea unui caz, deoarece adoptarea unei rezoluții și exercitarea puterilor Parlamentului țin de decizia politică a Parlamentului;

| X. | întrucât, în 2010, Ombudsmanul a transmis un raport special Parlamentului, |
| --- | --- |

X.

întrucât, în 2010, Ombudsmanul a transmis un raport special Parlamentului,

| 1. | aprobă raportul anual pentru anul 2010 prezentat de Ombudsmanul European; îl felicită pe Ombudsman cu ocazia realegerii sale în ianuarie 2010; |
| --- | --- |

1.

aprobă raportul anual pentru anul 2010 prezentat de Ombudsmanul European; îl felicită pe Ombudsman cu ocazia realegerii sale în ianuarie 2010;

| 2. | ia act de noua strategie pe care Ombudsmanul a dezvoltat-o pentru actualul său mandat și care constituie baza inițiativelor și activităților sale; observă că această strategie include inter alia dialogul continuu cu petiționarii, societatea civilă și alte părți interesate, identificarea celor mai bune practici în cooperare și consultare cu colegii din cadrul rețelei europene a ombudsmanilor, conferirea unui caracter mai echitabil și unui plus de transparență procedurilor UE și promovarea unei culturi a serviciului în cadrul administrațiilor din instituțiile UE; |
| --- | --- |

2.

ia act de noua strategie pe care Ombudsmanul a dezvoltat-o pentru actualul său mandat și care constituie baza inițiativelor și activităților sale; observă că această strategie include inter alia dialogul continuu cu petiționarii, societatea civilă și alte părți interesate, identificarea celor mai bune practici în cooperare și consultare cu colegii din cadrul rețelei europene a ombudsmanilor, conferirea unui caracter mai echitabil și unui plus de transparență procedurilor UE și promovarea unei culturi a serviciului în cadrul administrațiilor din instituțiile UE;

| 3. | subliniază că transparența, accesul la informații și respectarea drepturilor cetățenilor europeni sunt condiții prealabile esențiale pentru păstrarea încrederii între cetățeni și instituții; |
| --- | --- |

3.

subliniază că transparența, accesul la informații și respectarea drepturilor cetățenilor europeni sunt condiții prealabile esențiale pentru păstrarea încrederii între cetățeni și instituții;

| 4. | consideră că rolul îndeplinit de către Ombudsman în ceea privește sporirea transparenței și a responsabilității în cadrul procesului decizional și în cadrul sistemului administrativ al Uniunii Europene a fost major, contribuind la crearea unei Uniuni în cadrul căreia deciziile se iau „cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, așa cum prevede articolul 1 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

4.

consideră că rolul îndeplinit de către Ombudsman în ceea privește sporirea transparenței și a responsabilității în cadrul procesului decizional și în cadrul sistemului administrativ al Uniunii Europene a fost major, contribuind la crearea unei Uniuni în cadrul căreia deciziile se iau „cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, așa cum prevede articolul 1 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 5. | reamintește faptul că la 27 septembrie 2010 instituția Ombudsmanului European și-a sărbătorit cea de-a cincisprezecea aniversare; observă că în decursul acestor cincisprezece ani Ombudsmanul a răspuns la peste 36 000 de plângeri și a avut un rol major în ajutorul acordat instituțiilor europene pentru a oferi compensații și pentru a-și îmbunătăți calitatea administrației; |
| --- | --- |

5.

reamintește faptul că la 27 septembrie 2010 instituția Ombudsmanului European și-a sărbătorit cea de-a cincisprezecea aniversare; observă că în decursul acestor cincisprezece ani Ombudsmanul a răspuns la peste 36 000 de plângeri și a avut un rol major în ajutorul acordat instituțiilor europene pentru a oferi compensații și pentru a-și îmbunătăți calitatea administrației;

| 6. | observă că experiența acumulată în timpul acestor cincisprezece ani de activitate i-a oferit instituției Ombudsmanului o imagine reală a tendințelor în ceea ce privește administrarea defectuoasă, problemele sistemice și deficiențele structurale în administrații, care îi permite să ofere orientări administrațiilor în vederea evitării repetării greșelilor și a îmbunătățirii calității și transparenței activității acestora; |
| --- | --- |

6.

observă că experiența acumulată în timpul acestor cincisprezece ani de activitate i-a oferit instituției Ombudsmanului o imagine reală a tendințelor în ceea ce privește administrarea defectuoasă, problemele sistemice și deficiențele structurale în administrații, care îi permite să ofere orientări administrațiilor în vederea evitării repetării greșelilor și a îmbunătățirii calității și transparenței activității acestora;

| 7. | salută inițiativa Ombudsmanului de a publica periodic studii în care examinează cursul dat de instituțiile UE comentariilor sale critice și suplimentare; observă că, în 2009, rata generală a cursului satisfăcător dat de instituții a fost de 81 % (94 % în cazul comentariilor suplimentare și 70 % în cazul comentariilor critice); consideră că aceasta este o evoluție încurajatoare; consideră, cu toate acestea, că este loc pentru îmbunătățiri, în special în ceea ce privește rata comentariilor critice; solicită instituțiilor să coopereze cu Ombudsmanul pentru a-și îmbunătăți rata; |
| --- | --- |

7.

salută inițiativa Ombudsmanului de a publica periodic studii în care examinează cursul dat de instituțiile UE comentariilor sale critice și suplimentare; observă că, în 2009, rata generală a cursului satisfăcător dat de instituții a fost de 81 % (94 % în cazul comentariilor suplimentare și 70 % în cazul comentariilor critice); consideră că aceasta este o evoluție încurajatoare; consideră, cu toate acestea, că este loc pentru îmbunătățiri, în special în ceea ce privește rata comentariilor critice; solicită instituțiilor să coopereze cu Ombudsmanul pentru a-și îmbunătăți rata;

| 8. | salută cooperarea în general constructivă dintre Ombudsman și instituțiile și organismele UE; îl sprijină pe Ombudsman în rolul acestuia de mecanism de control extern și de sursă valoroasă de îmbunătățire continuă a administrației europene; |
| --- | --- |

8.

salută cooperarea în general constructivă dintre Ombudsman și instituțiile și organismele UE; îl sprijină pe Ombudsman în rolul acestuia de mecanism de control extern și de sursă valoroasă de îmbunătățire continuă a administrației europene;

| 9. | îl felicită pe Ombudsman pentru noua siglă și identitate vizuală a instituției, precum și pentru noua înfățișare a Raportului anual și, de asemenea, pentru creșterea transparenței instituției sale prin publicarea pe site-ul său web a informațiilor cu privire la toate noile anchete pe care le deschide privind plângerile; |
| --- | --- |

9.

îl felicită pe Ombudsman pentru noua siglă și identitate vizuală a instituției, precum și pentru noua înfățișare a Raportului anual și, de asemenea, pentru creșterea transparenței instituției sale prin publicarea pe site-ul său web a informațiilor cu privire la toate noile anchete pe care le deschide privind plângerile;

| 10. | subliniază necesitatea unei mai bune informări a cetățenilor cu privire la modul de funcționare a instituției și a site-ului web de informare care confirmă transparența Ombudsmanului; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea unei mai bune informări a cetățenilor cu privire la modul de funcționare a instituției și a site-ului web de informare care confirmă transparența Ombudsmanului;

| 11. | sugerează că, atunci când Ombudsmanul își prezintă raportul anual în cadrul unei reuniuni a Comisiei pentru petiții, ar trebui să fie prezenți nu numai reprezentanți ai Comisiei Europene, ci și ai administrației Parlamentului European, a Consiliului și a altor instituții, agenții, servicii sau organisme ale Uniunii Europene care au făcut obiectul unei anchete, al unui raport special, al unor comentarii critice sau al altor măsuri întreprinse de Ombudsman, pentru a comenta raportul și a participa la discuții; solicită administrațiilor Parlamentului, Consiliului și celorlalte instituții, agenții și organisme în cauză ale UE să fie reprezentate la viitoarele reuniuni în cadrul cărora este prezentat și discutat raportul anual al Ombudsmanului; este de părere că participarea acestora la discuții și schimbul de opinii privind buna administrare și dificultățile depășite în urma recomandărilor și a comentariilor Ombudsmanului European ar putea fi utile pentru îmbunătățirea serviciilor oferite cetățenilor UE, a dialogului interinstituțional și a instaurării unei veritabile culturi a serviciului; |
| --- | --- |

11.

sugerează că, atunci când Ombudsmanul își prezintă raportul anual în cadrul unei reuniuni a Comisiei pentru petiții, ar trebui să fie prezenți nu numai reprezentanți ai Comisiei Europene, ci și ai administrației Parlamentului European, a Consiliului și a altor instituții, agenții, servicii sau organisme ale Uniunii Europene care au făcut obiectul unei anchete, al unui raport special, al unor comentarii critice sau al altor măsuri întreprinse de Ombudsman, pentru a comenta raportul și a participa la discuții; solicită administrațiilor Parlamentului, Consiliului și celorlalte instituții, agenții și organisme în cauză ale UE să fie reprezentate la viitoarele reuniuni în cadrul cărora este prezentat și discutat raportul anual al Ombudsmanului; este de părere că participarea acestora la discuții și schimbul de opinii privind buna administrare și dificultățile depășite în urma recomandărilor și a comentariilor Ombudsmanului European ar putea fi utile pentru îmbunătățirea serviciilor oferite cetățenilor UE, a dialogului interinstituțional și a instaurării unei veritabile culturi a serviciului;

| 12. | solicită Ombudsmanului să informeze permanent Parlamentul despre evoluția relațiilor sale cu noul Serviciu European de Acțiune Externă și Consiliul European; |
| --- | --- |

12.

solicită Ombudsmanului să informeze permanent Parlamentul despre evoluția relațiilor sale cu noul Serviciu European de Acțiune Externă și Consiliul European;

| 13. | observă că, în 2010, Ombudsmanul a primit 2 667 de plângeri din partea cetățenilor, companiilor, asociațiilor, ONG-urilor și oficiilor regionale; observă că aceasta reprezintă peste 400 de plângeri mai puțin în comparație cu anul precedent; |
| --- | --- |

13.

observă că, în 2010, Ombudsmanul a primit 2 667 de plângeri din partea cetățenilor, companiilor, asociațiilor, ONG-urilor și oficiilor regionale; observă că aceasta reprezintă peste 400 de plângeri mai puțin în comparație cu anul precedent;

| 14. | este de acord că această scădere a numărului plângerilor inadmisibile poate fi parțial atribuită ghidului interactiv care a fost introdus pe site-ul web al Ombudsmanului în 2009 și care îi ajută în mod efectiv pe petiționari să își direcționeze plângerile către organismul cel mai în măsură să îi ajute; |
| --- | --- |

14.

este de acord că această scădere a numărului plângerilor inadmisibile poate fi parțial atribuită ghidului interactiv care a fost introdus pe site-ul web al Ombudsmanului în 2009 și care îi ajută în mod efectiv pe petiționari să își direcționeze plângerile către organismul cel mai în măsură să îi ajute;

| 15. | încurajează Ombudsmanul European să promoveze în continuare rețeaua europeană a ombudsmanilor în vederea creării unei baze de date solide și a unei mai bune informări a cetățenilor UE cu privire la răspunderea comună a Ombudsmanului European, a ombudsmanilor naționali și a Comisiei pentru petiții a Parlamentului; |
| --- | --- |

15.

încurajează Ombudsmanul European să promoveze în continuare rețeaua europeană a ombudsmanilor în vederea creării unei baze de date solide și a unei mai bune informări a cetățenilor UE cu privire la răspunderea comună a Ombudsmanului European, a ombudsmanilor naționali și a Comisiei pentru petiții a Parlamentului;

| 16. | subliniază că Parlamentul însuși trebuie să disponibilizeze resurse pentru crearea unui portal web similar al Comisiei pentru petiții pentru a spori vizibilitatea și transparența instituției, astfel încât să poată, de asemenea, contribui la reducerea numărului de petiții inadmisibile, oferind, în același timp, orientare și consiliere petiționarilor și îmbunătățind eficiența și eficacitatea procesului aferent petițiilor; |
| --- | --- |

16.

subliniază că Parlamentul însuși trebuie să disponibilizeze resurse pentru crearea unui portal web similar al Comisiei pentru petiții pentru a spori vizibilitatea și transparența instituției, astfel încât să poată, de asemenea, contribui la reducerea numărului de petiții inadmisibile, oferind, în același timp, orientare și consiliere petiționarilor și îmbunătățind eficiența și eficacitatea procesului aferent petițiilor;

| 17. | observă cu satisfacție reducerea susținută a numărului comentariilor critice (33 în 2010, 35 în 2009, 44 în 2008 și 55 în 2007) prezentate de către Ombudsman; este de acord că aceasta reprezintă o dovadă a faptului că instituțiile UE adoptă un rol mai proactiv în soluționarea plângerilor și că Ombudsmanul a dobândit, prin eficacitatea sa, o legitimitate în fața acestor instituții; |
| --- | --- |

17.

observă cu satisfacție reducerea susținută a numărului comentariilor critice (33 în 2010, 35 în 2009, 44 în 2008 și 55 în 2007) prezentate de către Ombudsman; este de acord că aceasta reprezintă o dovadă a faptului că instituțiile UE adoptă un rol mai proactiv în soluționarea plângerilor și că Ombudsmanul a dobândit, prin eficacitatea sa, o legitimitate în fața acestor instituții;

| 18. | îl felicită pe Ombudsman pentru faptul că durata medie de încheiere a anchetelor devine tot mai scurtă (aproximativ nouă luni în 2009 și 2010); solicită utilizarea mijloacelor necesare pentru a reduce și mai mult această durată, astfel încât să poată răspunde într-o măsură tot mai mare și într-un mod tot mai adecvat așteptărilor cetățenilor UE; |
| --- | --- |

18.

îl felicită pe Ombudsman pentru faptul că durata medie de încheiere a anchetelor devine tot mai scurtă (aproximativ nouă luni în 2009 și 2010); solicită utilizarea mijloacelor necesare pentru a reduce și mai mult această durată, astfel încât să poată răspunde într-o măsură tot mai mare și într-un mod tot mai adecvat așteptărilor cetățenilor UE;

| 19. | observă că 65 % dintre anchetele deschise de Ombudsman în 2010 au vizat Comisia Europeană (219 anchete); își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea puternică, de la 56 % în 2009 (191 de anchete) și își reiterează solicitarea adresată comisarului, în special comisarului pentru relații interinstituționale și administrație, de a adopta măsuri pentru ameliorarea situației actuale în mod semnificativ în cel mai scurt termen; |
| --- | --- |

19.

observă că 65 % dintre anchetele deschise de Ombudsman în 2010 au vizat Comisia Europeană (219 anchete); își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea puternică, de la 56 % în 2009 (191 de anchete) și își reiterează solicitarea adresată comisarului, în special comisarului pentru relații interinstituționale și administrație, de a adopta măsuri pentru ameliorarea situației actuale în mod semnificativ în cel mai scurt termen;

| 20. | ia act de îngrijorarea Ombudsmanului cu privire la numărul relativ ridicat de răspunsuri nesatisfăcătoare acordate de Comisia Europeană comentariilor sale critice (10 din 32 de răspunsuri); împărtășește opinia Ombudsmanului, potrivit căreia mai sunt multe de făcut pentru a-i convinge pe funcționari că o abordare defensivă față de Ombudsman reprezintă o șansă ratată pentru instituțiile lor și riscă să dăuneze imaginii Uniunii în ansamblul său; solicită ameliorarea radicală a procesului de răspuns, inclusiv prin reducerea termenului de răspuns (mai ales în cazul dosarelor urgente), și oferirea unor răspunsuri orientate spre soluții mai degrabă decât a unor răspunsuri defensive; subliniază că cetățenii europeni au dreptul la o bună administrare, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

20.

ia act de îngrijorarea Ombudsmanului cu privire la numărul relativ ridicat de răspunsuri nesatisfăcătoare acordate de Comisia Europeană comentariilor sale critice (10 din 32 de răspunsuri); împărtășește opinia Ombudsmanului, potrivit căreia mai sunt multe de făcut pentru a-i convinge pe funcționari că o abordare defensivă față de Ombudsman reprezintă o șansă ratată pentru instituțiile lor și riscă să dăuneze imaginii Uniunii în ansamblul său; solicită ameliorarea radicală a procesului de răspuns, inclusiv prin reducerea termenului de răspuns (mai ales în cazul dosarelor urgente), și oferirea unor răspunsuri orientate spre soluții mai degrabă decât a unor răspunsuri defensive; subliniază că cetățenii europeni au dreptul la o bună administrare, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale;

| 21. | subliniază că, în 2010, cea mai răspândită acuzație examinată de Ombudsman a fost de departe cea privind lipsa de transparență în administrația UE; observă că această acuzație a apărut în 33 % dintre toate anchetele încheiate și a inclus refuzul de a oferi informații și acces la documente; împărtășește frustrarea Ombudsmanului cu privire la faptul că numărul de cazuri privind transparența a rămas în mod constant ridicat în ultimii ani; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, în 2010, cea mai răspândită acuzație examinată de Ombudsman a fost de departe cea privind lipsa de transparență în administrația UE; observă că această acuzație a apărut în 33 % dintre toate anchetele încheiate și a inclus refuzul de a oferi informații și acces la documente; împărtășește frustrarea Ombudsmanului cu privire la faptul că numărul de cazuri privind transparența a rămas în mod constant ridicat în ultimii ani;

| 22. | observă că, în 2010, Ombudsmanul a trimis un raport special privind refuzul Comisiei de a face publice documente și de a coopera cu Ombudsmanul în spiritul unei transparențe totale; reamintește că raportul Comisiei pentru petiții privind raportul special a fost adoptat de Parlament la 25 noiembrie 2010 (3); reamintește că în rezoluția adoptată i se solicitase Comisiei să își asume un angajament față de Parlament că își va îndeplini datoria sa de a coopera sincer cu Ombudsmanul European; |
| --- | --- |

22.

observă că, în 2010, Ombudsmanul a trimis un raport special privind refuzul Comisiei de a face publice documente și de a coopera cu Ombudsmanul în spiritul unei transparențe totale; reamintește că raportul Comisiei pentru petiții privind raportul special a fost adoptat de Parlament la 25 noiembrie 2010 (3); reamintește că în rezoluția adoptată i se solicitase Comisiei să își asume un angajament față de Parlament că își va îndeplini datoria sa de a coopera sincer cu Ombudsmanul European;

| 23. | dorește lansarea unei campanii de informare pe lângă funcționarii din instituțiile UE cu scopul de a îi reasigura pe aceștia de dorința de ascultare a opiniilor și de dialog din partea Ombudsmanului, precum și de a evidenția avantajele unei intervenții a Ombudsmanului pentru apropierea administrațiilor instituțiilor UE de cetățenii UE; |
| --- | --- |

23.

dorește lansarea unei campanii de informare pe lângă funcționarii din instituțiile UE cu scopul de a îi reasigura pe aceștia de dorința de ascultare a opiniilor și de dialog din partea Ombudsmanului, precum și de a evidenția avantajele unei intervenții a Ombudsmanului pentru apropierea administrațiilor instituțiilor UE de cetățenii UE;

| 24. | reamintește că Regulamentul (CE) 1049/2001 (4) privind accesul la documentele instituțiilor UE este în vigoare de 10 ani; reamintește că noțiunea de bază a acestui regulament este că deschiderea constituie regula, iar secretul, excepția; constată că instituțiile se luptă în continuare cu această noțiune; consideră că, la momentul redactării documentelor, instituțiile, agențiile, serviciile și organismele UE trebuie să țină seama de acest principiu și să procedeze astfel încât să găsească un just echilibru între transparența necesară și utilă și adevărata nevoie de confidențialitate; |
| --- | --- |

24.

reamintește că Regulamentul (CE) 1049/2001 (4) privind accesul la documentele instituțiilor UE este în vigoare de 10 ani; reamintește că noțiunea de bază a acestui regulament este că deschiderea constituie regula, iar secretul, excepția; constată că instituțiile se luptă în continuare cu această noțiune; consideră că, la momentul redactării documentelor, instituțiile, agențiile, serviciile și organismele UE trebuie să țină seama de acest principiu și să procedeze astfel încât să găsească un just echilibru între transparența necesară și utilă și adevărata nevoie de confidențialitate;

| 25. | reamintește că reformarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 este încă în curs; regretă lipsa progreselor în procedura de reformare; solicită Consiliului și Comisiei să dea dovadă de mai multă deschidere în permiterea accesului cetățenilor și al Parlamentului European la documente și informații; |
| --- | --- |

25.

reamintește că reformarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 este încă în curs; regretă lipsa progreselor în procedura de reformare; solicită Consiliului și Comisiei să dea dovadă de mai multă deschidere în permiterea accesului cetățenilor și al Parlamentului European la documente și informații;

| 26. | îl încurajează pe Ombudsman să continue să insiste cu privire la dreptul fundamental de acces la documente, la implementarea adecvată a principiului transparenței în cadrul procesului decizional, la o cultură a serviciului apropiată de cetățean și la o atitudine proactivă a instituțiilor, agențiilor și organismelor UE în ceea ce privește transferarea documentelor în domeniul public, care constituie un principiu fundamental al transparenței și responsabilității instituțiilor UE; propune să fie difuzarea în rândul cetățenilor UE a exemplelor de bune practici, pentru a contracara imaginea negativă pe care o au aceștia despre administrația UE, precum și promovarea dialogului între diferitele instituții cu privire la problemele care afectează calitatea administrației lor; |
| --- | --- |

26.

îl încurajează pe Ombudsman să continue să insiste cu privire la dreptul fundamental de acces la documente, la implementarea adecvată a principiului transparenței în cadrul procesului decizional, la o cultură a serviciului apropiată de cetățean și la o atitudine proactivă a instituțiilor, agențiilor și organismelor UE în ceea ce privește transferarea documentelor în domeniul public, care constituie un principiu fundamental al transparenței și responsabilității instituțiilor UE; propune să fie difuzarea în rândul cetățenilor UE a exemplelor de bune practici, pentru a contracara imaginea negativă pe care o au aceștia despre administrația UE, precum și promovarea dialogului între diferitele instituții cu privire la problemele care afectează calitatea administrației lor;

| 27. | este de acord cu Ombudsmanul că o declarație concisă privind principiile serviciului public ar contribui la o cultură a serviciului și ar promova încrederea cetățenilor în serviciul civil și în instituțiile UE; așteaptă cu nerăbdare declarația Ombudsmanului privind principiile serviciului public, asupra căreia acesta își consultă în prezent colegii de la nivel național și alte părți interesate; |
| --- | --- |

27.

este de acord cu Ombudsmanul că o declarație concisă privind principiile serviciului public ar contribui la o cultură a serviciului și ar promova încrederea cetățenilor în serviciul civil și în instituțiile UE; așteaptă cu nerăbdare declarația Ombudsmanului privind principiile serviciului public, asupra căreia acesta își consultă în prezent colegii de la nivel național și alte părți interesate;

| 28. | propune ca această declarație a principiilor serviciului public să fie difuzată unui număr cât mai mare de persoane și să fie ușor accesibilă cetățenilor UE, pentru a îi reasigura pe aceștia de voința Uniunii Europene de a apăra serviciile publice, prezente în viața lor zilnică; |
| --- | --- |

28.

propune ca această declarație a principiilor serviciului public să fie difuzată unui număr cât mai mare de persoane și să fie ușor accesibilă cetățenilor UE, pentru a îi reasigura pe aceștia de voința Uniunii Europene de a apăra serviciile publice, prezente în viața lor zilnică;

| 29. | consideră, totuși, că adoptarea unor norme și principii comune obligatorii în materie de proceduri administrative în cadrul administrației UE, astfel cum a solicitat deja primul Ombudsman European, și introducerea principiului serviciului public în acest context ar reprezenta cel mai bun mijloc de a asigura o schimbare durabilă a culturii administrative a UE și, prin urmare, așteaptă ca o prioritate a Comisiei să devină prezentarea unui proiect de regulament în acest sens, pe baza articolului 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

29.

consideră, totuși, că adoptarea unor norme și principii comune obligatorii în materie de proceduri administrative în cadrul administrației UE, astfel cum a solicitat deja primul Ombudsman European, și introducerea principiului serviciului public în acest context ar reprezenta cel mai bun mijloc de a asigura o schimbare durabilă a culturii administrative a UE și, prin urmare, așteaptă ca o prioritate a Comisiei să devină prezentarea unui proiect de regulament în acest sens, pe baza articolului 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 30. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și mediatorilor lor sau organismelor competente similare. |
| --- | --- |

30.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și mediatorilor lor sau organismelor competente similare.

---

(1)  JO C 286 E, 27.11.2009, p. 172.

(2)  Adoptate la 8 iulie 2002 și modificate prin Deciziile Ombudsmanului din 5 aprilie 2004 și din 3 decembrie 2008.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0436.

(4)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/108 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/108

---

Joi, 27 octombrie 2011Situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștine

P7_TA(2011)0471

Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștine

2013/C 131 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt și Siria, în special Rezoluția din 15 septembrie 2011 referitoare la situația din Siria (1), Rezoluția din 7 iulie 2011 referitoare la Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și din Africa de Nord (2) și Rezoluția din 17 februarie 2011 referitoare la situația din Egipt (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt și Siria, în special Rezoluția din 15 septembrie 2011 referitoare la situația din Siria (1), Rezoluția din 7 iulie 2011 referitoare la Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și din Africa de Nord (2) și Rezoluția din 17 februarie 2011 referitoare la situația din Egipt (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la situația creștinilor în contextul libertății religioase (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la situația creștinilor în contextul libertății religioase (4),

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 8 octombrie 2011 referitoare la Siria și din 10 octombrie 2011 referitoare la Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 8 octombrie 2011 referitoare la Siria și din 10 octombrie 2011 referitoare la Egipt,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 20 februarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 20 februarie 2011,

| — | având în vedere concluziile privind Siria ale Consiliului Afaceri Externe din 10 octombrie 2011 și concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile privind Siria ale Consiliului Afaceri Externe din 10 octombrie 2011 și concluziile Consiliului European din 23 octombrie 2011,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Egiptul și Siria sunt părți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Egiptul și Siria sunt părți,

| — | având în vedere Decizia 2011/522/PESC a Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Deciziei 2011/273/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (5), Decizia 2011/523/UE a Consiliului din 2 septembrie 2011 de suspendare parțială a aplicării Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană (6), Regulamentul (UE) nr. 878/2011 al Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (7) și Regulamentul (UE) nr. 1011/2011 al Consiliului din 13 octombrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2011/522/PESC a Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Deciziei 2011/273/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (5), Decizia 2011/523/UE a Consiliului din 2 septembrie 2011 de suspendare parțială a aplicării Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană (6), Regulamentul (UE) nr. 878/2011 al Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (7) și Regulamentul (UE) nr. 1011/2011 al Consiliului din 13 octombrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (8),

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât libertatea religioasă, de convingere, de conștiință și de gândire reprezintă valori fundamentale și universale și constituie elemente esențiale ale democrației; întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății religioase, de convingere, de conștiință și de gândire și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți în întreaga lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât libertatea religioasă, de convingere, de conștiință și de gândire reprezintă valori fundamentale și universale și constituie elemente esențiale ale democrației; întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății religioase, de convingere, de conștiință și de gândire și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți în întreaga lume;

Egipt

| B. | întrucât Egiptul trece printr-o perioadă critică a tranziției democratice și se confruntă cu provocări și dificultăți considerabile în acest proces; întrucât dezvoltarea economică și un standard de viață mai ridicat al populației sunt esențiale pentru stabilitatea politică și socială pe termen lung a țării; |
| --- | --- |

B.

întrucât Egiptul trece printr-o perioadă critică a tranziției democratice și se confruntă cu provocări și dificultăți considerabile în acest proces; întrucât dezvoltarea economică și un standard de viață mai ridicat al populației sunt esențiale pentru stabilitatea politică și socială pe termen lung a țării;

| C. | întrucât, la 9 octombrie 2011, cel puțin 25 de cetățeni egipteni au fost uciși și peste 300 au fost răniți în Cairo, în cursul unui marș pașnic organizat de creștinii copți, pornind din cartierul Shubra din nordul capitalei și îndreptându-se spre clădirea Maspero a televiziunii de stat, pentru a protesta împotriva unui atac asupra unei biserici copte din Assuan, pentru a lupta împotriva discriminării religioase și a solicita adoptarea unei legi unificate privind construirea de lăcașuri de cult, incriminarea efectivă a discriminării religioase și reconstruirea bisericii care fusese atacată; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 9 octombrie 2011, cel puțin 25 de cetățeni egipteni au fost uciși și peste 300 au fost răniți în Cairo, în cursul unui marș pașnic organizat de creștinii copți, pornind din cartierul Shubra din nordul capitalei și îndreptându-se spre clădirea Maspero a televiziunii de stat, pentru a protesta împotriva unui atac asupra unei biserici copte din Assuan, pentru a lupta împotriva discriminării religioase și a solicita adoptarea unei legi unificate privind construirea de lăcașuri de cult, incriminarea efectivă a discriminării religioase și reconstruirea bisericii care fusese atacată;

| D. | întrucât autoritățile egiptene au răspuns la acest eveniment tragic printr-o inspecție a biroului procurorului general în zona Maspero, printr-o anchetă sub autoritatea judiciară militară și prin înființarea unei comisii de informare compusă din membri ai puterii judecătorești care să investigheze incidentele cu scopul de a-i trage la răspundere pe cei responsabili de incitarea la violență și de actele de violență; întrucât autoritățile egiptene au inițiat o analiză imediată a unui proiect de decret menit să legalizeze statutul lăcașurilor de cult construite fără o autorizație adecvată; întrucât autoritățile egiptene au inițiat, la cererea liderilor mai multor grupuri religioase, o dezbatere socială asupra proiectului de cod unificat privind construcția de lăcașuri de cult în vederea adoptării codului și au decis să prezinte amendamente la Codul penal pentru a combate discriminarea, atât în sectorul public, cât și în cel privat; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile egiptene au răspuns la acest eveniment tragic printr-o inspecție a biroului procurorului general în zona Maspero, printr-o anchetă sub autoritatea judiciară militară și prin înființarea unei comisii de informare compusă din membri ai puterii judecătorești care să investigheze incidentele cu scopul de a-i trage la răspundere pe cei responsabili de incitarea la violență și de actele de violență; întrucât autoritățile egiptene au inițiat o analiză imediată a unui proiect de decret menit să legalizeze statutul lăcașurilor de cult construite fără o autorizație adecvată; întrucât autoritățile egiptene au inițiat, la cererea liderilor mai multor grupuri religioase, o dezbatere socială asupra proiectului de cod unificat privind construcția de lăcașuri de cult în vederea adoptării codului și au decis să prezinte amendamente la Codul penal pentru a combate discriminarea, atât în sectorul public, cât și în cel privat;

| E. | întrucât s-a relatat că, din martie 2011, zeci de mii de copți au fugit din Egipt; |
| --- | --- |

E.

întrucât s-a relatat că, din martie 2011, zeci de mii de copți au fugit din Egipt;

| F. | întrucât civilii arestați în temeiul legii privind starea de urgență sunt judecați în fața unor tribunale militare, ceea ce încalcă dreptul la un proces corect și le refuză acuzaților dreptul la apel; întrucât organizațiile din domeniul drepturilor omului au relatat că peste 12 000 de civili au fost judecați în fața acestor tribunale speciale începând din martie 2011; |
| --- | --- |

F.

întrucât civilii arestați în temeiul legii privind starea de urgență sunt judecați în fața unor tribunale militare, ceea ce încalcă dreptul la un proces corect și le refuză acuzaților dreptul la apel; întrucât organizațiile din domeniul drepturilor omului au relatat că peste 12 000 de civili au fost judecați în fața acestor tribunale speciale începând din martie 2011;

| G. | întrucât Maikel Nabil Sanad a fost arestat de poliția miliară la 28 martie 2011 la locuința sa din Cairo pentru că și-a exprimat opiniile online, criticând rolul armatei egiptene în cursul revoluției populare și după aceasta; întrucât, la 10 aprilie 2011, acesta a fost condamnat la trei ani de închisoare pentru „insultarea armatei” după un proces sumar și inechitabil într-un tribunal militar, fără ca avocatul, familia sau prietenii săi să fie prezenți; |
| --- | --- |

G.

întrucât Maikel Nabil Sanad a fost arestat de poliția miliară la 28 martie 2011 la locuința sa din Cairo pentru că și-a exprimat opiniile online, criticând rolul armatei egiptene în cursul revoluției populare și după aceasta; întrucât, la 10 aprilie 2011, acesta a fost condamnat la trei ani de închisoare pentru „insultarea armatei” după un proces sumar și inechitabil într-un tribunal militar, fără ca avocatul, familia sau prietenii săi să fie prezenți;

| H. | întrucât amenințările proferate la adresa ONG-urilor, în special a celor implicate în apărarea drepturilor omului, în cadrul unei campanii intense de defăimare lansate de presa de stat, au încercat să submineze credibilitatea acestor organizații și să le stigmatizeze în ochii publicului, acuzându-le că acționează împotriva intereselor Egiptului; |
| --- | --- |

H.

întrucât amenințările proferate la adresa ONG-urilor, în special a celor implicate în apărarea drepturilor omului, în cadrul unei campanii intense de defăimare lansate de presa de stat, au încercat să submineze credibilitatea acestor organizații și să le stigmatizeze în ochii publicului, acuzându-le că acționează împotriva intereselor Egiptului;

| I. | întrucât televiziunea egipteană de stat a incitat la și mai multă violență cerându-le oamenilor să „protejeze armata”; |
| --- | --- |

I.

întrucât televiziunea egipteană de stat a incitat la și mai multă violență cerându-le oamenilor să „protejeze armata”;

| J. | întrucât perioada de tranziție de după revoluția din 25 ianuarie 2011 din Egipt a fost caracterizată de o tendință spre marginalizarea femeilor, manifestată prin excluderea acestora din Comitetul Constituțional; întrucât, în cadrul revizuirii legii privind drepturile politice, cota de reprezentare a femeilor a fost abolită; |
| --- | --- |

J.

întrucât perioada de tranziție de după revoluția din 25 ianuarie 2011 din Egipt a fost caracterizată de o tendință spre marginalizarea femeilor, manifestată prin excluderea acestora din Comitetul Constituțional; întrucât, în cadrul revizuirii legii privind drepturile politice, cota de reprezentare a femeilor a fost abolită;

| K. | întrucât este îngrijorat de răpirea unor fete copte care au fost forțate să se convertească la Islam; |
| --- | --- |

K.

întrucât este îngrijorat de răpirea unor fete copte care au fost forțate să se convertească la Islam;

Siria

| L. | întrucât, de la începutul represiunii violente a protestatarilor pașnici din Siria în martie 2011, execuțiile, violențele și torturile sistematice s-au intensificat dramatic, iar forțele armate și de securitate siriene continuă să răspundă cu execuții selective, acte de tortură și arestări în masă; întrucât, conform estimărilor ONU, peste 3 000 de oameni și-au pierdut viața, un număr mult mai mare de persoane au fost rănite și câteva mii au fost închise; întrucât numeroși sirieni se confruntă cu o situație umanitară din ce în ce mai gravă, ca rezultat al violențelor și al refugierii populației; |
| --- | --- |

L.

întrucât, de la începutul represiunii violente a protestatarilor pașnici din Siria în martie 2011, execuțiile, violențele și torturile sistematice s-au intensificat dramatic, iar forțele armate și de securitate siriene continuă să răspundă cu execuții selective, acte de tortură și arestări în masă; întrucât, conform estimărilor ONU, peste 3 000 de oameni și-au pierdut viața, un număr mult mai mare de persoane au fost rănite și câteva mii au fost închise; întrucât numeroși sirieni se confruntă cu o situație umanitară din ce în ce mai gravă, ca rezultat al violențelor și al refugierii populației;

| M. | întrucât în continuare nu li se permite accesul în țară jurnaliștilor și observatorilor internaționali; întrucât rapoartele activiștilor pentru drepturile omului din Siria și imaginile înregistrate cu telefoanele mobile sunt singurele mijloace de documentare a încălcărilor masive ale drepturilor omului și a atacurilor sistematice (selective sau la întâmplare) îndreptate împotriva protestatarilor pașnici și a cetățenilor sirieni, în general; |
| --- | --- |

M.

întrucât în continuare nu li se permite accesul în țară jurnaliștilor și observatorilor internaționali; întrucât rapoartele activiștilor pentru drepturile omului din Siria și imaginile înregistrate cu telefoanele mobile sunt singurele mijloace de documentare a încălcărilor masive ale drepturilor omului și a atacurilor sistematice (selective sau la întâmplare) îndreptate împotriva protestatarilor pașnici și a cetățenilor sirieni, în general;

| N. | întrucât evenimentele care au loc în prezent în Siria sunt însoțite de acțiuni care au drept obiectiv să provoace conflicte interetnice și interconfesionale și să agraveze tensiunile sectare; întrucât unele rapoarte estimează că populația creștină din Siria a scăzut de la 10 % la 8 %; întrucât mii de creștini irakieni au venit în Siria în încercarea de a scăpa de violențele îndreptate împotriva lor din Irak; întrucât mulți creștini din Siria se tem că vor cădea victime violenței sectare din țară; întrucât comunitățile creștine au de jucat un rol important în democratizarea țării; |
| --- | --- |

N.

întrucât evenimentele care au loc în prezent în Siria sunt însoțite de acțiuni care au drept obiectiv să provoace conflicte interetnice și interconfesionale și să agraveze tensiunile sectare; întrucât unele rapoarte estimează că populația creștină din Siria a scăzut de la 10 % la 8 %; întrucât mii de creștini irakieni au venit în Siria în încercarea de a scăpa de violențele îndreptate împotriva lor din Irak; întrucât mulți creștini din Siria se tem că vor cădea victime violenței sectare din țară; întrucât comunitățile creștine au de jucat un rol important în democratizarea țării;

| O. | întrucât, în concluziile sale din 10 octombrie 2011, Consiliul a salutat eforturile opoziției politice din Siria în direcția înființării unei platforme unite, a solicitat comunității internaționale să salute aceste eforturi și a luat act de înființarea Consiliului Național Sirian (CNS) drept un pas înainte; întrucât în Siria a fost înființat și Comitetul Național pentru Schimbări Democratice, |
| --- | --- |

O.

întrucât, în concluziile sale din 10 octombrie 2011, Consiliul a salutat eforturile opoziției politice din Siria în direcția înființării unei platforme unite, a solicitat comunității internaționale să salute aceste eforturi și a luat act de înființarea Consiliului Național Sirian (CNS) drept un pas înainte; întrucât în Siria a fost înființat și Comitetul Național pentru Schimbări Democratice,

Egipt

| 1. | își exprimă din nou solidaritatea cu poporul egiptean în această perioadă critică și dificilă de tranziție spre democrație și continuă să sprijine aspirațiile sale democratice; încurajează UE și statele sale membre să sprijine în continuare eforturile îndreptate spre accelerarea reformelor democratice, economice și sociale din Egipt; |
| --- | --- |

1.

își exprimă din nou solidaritatea cu poporul egiptean în această perioadă critică și dificilă de tranziție spre democrație și continuă să sprijine aspirațiile sale democratice; încurajează UE și statele sale membre să sprijine în continuare eforturile îndreptate spre accelerarea reformelor democratice, economice și sociale din Egipt;

| 2. | condamnă cu fermitate uciderea protestatarilor din Egipt; transmite sincere condoleanțe familiilor tuturor victimelor; solicită autorităților să se asigure că forțele de securitate nu utilizează forța în mod disproporționat; subliniază dreptul tuturor cetățenilor de a demonstra liber și pașnic, sub protecția adecvată a autorităților de aplicare a legii; solicită autorităților egiptene să-i elibereze pe cei 28 de creștini ce au fost arestați în zona Maspero, precum și pe toți ceilalți arestați; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate uciderea protestatarilor din Egipt; transmite sincere condoleanțe familiilor tuturor victimelor; solicită autorităților să se asigure că forțele de securitate nu utilizează forța în mod disproporționat; subliniază dreptul tuturor cetățenilor de a demonstra liber și pașnic, sub protecția adecvată a autorităților de aplicare a legii; solicită autorităților egiptene să-i elibereze pe cei 28 de creștini ce au fost arestați în zona Maspero, precum și pe toți ceilalți arestați;

| 3. | salută eforturile depuse de autoritățile egiptene pentru a identifica responsabilii și autorii atacurilor împotriva comunităților creștine; subliniază faptul că este important ca evenimentele de la Maspero să facă obiectul unei anchete independente, detaliate și transparente realizate de un organism judiciar civil, pentru a-i trage la răspundere pe toți cei vinovați; subliniază că rolul mass-mediei trebuie analizat în detaliu; ia act de informațiile furnizate de guvern, conform cărora va fi analizat de urgență un proiect de decret având drept obiectiv legalizarea statutului lăcașurilor de cult construite fără o autorizație adecvată și vor fi consolidate instrumentele juridice destinate combaterii discriminării, atât în domeniul public, cât și în cel privat; subliniază, cu toate acestea, faptul că guvernul și autoritățile egiptene au responsabilitatea de a garanta siguranța tuturor cetățenilor și că persoanele responsabile pentru actele de violență trebuie aduse în fața justiției; |
| --- | --- |

3.

salută eforturile depuse de autoritățile egiptene pentru a identifica responsabilii și autorii atacurilor împotriva comunităților creștine; subliniază faptul că este important ca evenimentele de la Maspero să facă obiectul unei anchete independente, detaliate și transparente realizate de un organism judiciar civil, pentru a-i trage la răspundere pe toți cei vinovați; subliniază că rolul mass-mediei trebuie analizat în detaliu; ia act de informațiile furnizate de guvern, conform cărora va fi analizat de urgență un proiect de decret având drept obiectiv legalizarea statutului lăcașurilor de cult construite fără o autorizație adecvată și vor fi consolidate instrumentele juridice destinate combaterii discriminării, atât în domeniul public, cât și în cel privat; subliniază, cu toate acestea, faptul că guvernul și autoritățile egiptene au responsabilitatea de a garanta siguranța tuturor cetățenilor și că persoanele responsabile pentru actele de violență trebuie aduse în fața justiției;

| 4. | solicită autorităților egiptene să asigure respectarea deplină a tuturor drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de întrunire pașnică, a libertății de exprimare și a libertății religioase, de conștiință și de gândire pentru toți cetățenii Egiptului, inclusiv pentru creștinii copți, precum și să garanteze că comunitățile creștinilor copți nu sunt victime ale unor atacuri violente, pot trăi în pace și își pot exprima liber convingerile, în întreaga țară; solicită protecția adecvată a bisericilor pentru a pune capăt agresiunilor constante și distrugerii bisericilor de către extremiști islamici; salută eforturile susținute în vederea adoptării „Codului comun privind construirea de lăcașuri de cult”; subliniază că dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și religioasă este un drept fundamental al omului, garantat de instrumente juridice; solicită autorităților egiptene să pună capăt discriminării împotriva creștinilor copți, de exemplu eliminând referințele la religie din toate documentele oficiale, și să asigure egalitatea de demnitate și de șanse pentru ca toți cetățenii egipteni să aibă acces la toate posturile publice și politice, inclusiv la reprezentarea în cadrul forțelor armate, în parlament și în guvern; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților egiptene să asigure respectarea deplină a tuturor drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de întrunire pașnică, a libertății de exprimare și a libertății religioase, de conștiință și de gândire pentru toți cetățenii Egiptului, inclusiv pentru creștinii copți, precum și să garanteze că comunitățile creștinilor copți nu sunt victime ale unor atacuri violente, pot trăi în pace și își pot exprima liber convingerile, în întreaga țară; solicită protecția adecvată a bisericilor pentru a pune capăt agresiunilor constante și distrugerii bisericilor de către extremiști islamici; salută eforturile susținute în vederea adoptării „Codului comun privind construirea de lăcașuri de cult”; subliniază că dreptul la libertatea de gândire, de conștiință și religioasă este un drept fundamental al omului, garantat de instrumente juridice; solicită autorităților egiptene să pună capăt discriminării împotriva creștinilor copți, de exemplu eliminând referințele la religie din toate documentele oficiale, și să asigure egalitatea de demnitate și de șanse pentru ca toți cetățenii egipteni să aibă acces la toate posturile publice și politice, inclusiv la reprezentarea în cadrul forțelor armate, în parlament și în guvern;

| 5. | solicită statelor membre ale UE să respecte cu strictețe poziția comună a UE privind exporturile de arme; îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, să îndemne statele membre să aplice pe deplin și să respecte cerințele poziției comune; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre ale UE să respecte cu strictețe poziția comună a UE privind exporturile de arme; îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, să îndemne statele membre să aplice pe deplin și să respecte cerințele poziției comune;

| 6. | consideră că noua constituție ar trebui să prevadă explicit protecția tuturor drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de întrunire pașnică, a libertății de exprimare și a libertății religioase, de conștiință și de gândire, precum și protecția minorităților; solicită autorităților egiptene să se asigure că dispozițiile constituționale sunt incluzive și nu lasă portițe pentru discriminarea nimănui în societatea egipteană; |
| --- | --- |

6.

consideră că noua constituție ar trebui să prevadă explicit protecția tuturor drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de asociere, a libertății de întrunire pașnică, a libertății de exprimare și a libertății religioase, de conștiință și de gândire, precum și protecția minorităților; solicită autorităților egiptene să se asigure că dispozițiile constituționale sunt incluzive și nu lasă portițe pentru discriminarea nimănui în societatea egipteană;

| 7. | subliniază importanța desfășurării unor alegeri libere, corecte și transparente în Egipt pentru Adunarea Poporului și pentru Consiliul Shura la sfârșitul anului 2011 și în primele luni ale anului 2012, și pentru funcția de președinte în 2012; încurajează UE și statele sale membre să continue să sprijine și să asiste autoritățile, partidele politice și societatea civilă din Egipt în eforturile depuse pentru realizarea acestui obiectiv; încurajează autoritățile egiptene să faciliteze activitatea organizațiilor străine care intenționează să urmărească procesul electoral pe teren; solicită ca guvernul interimar egiptean să fie înlocuit cât mai curând posibil cu un guvern constituit în funcție de rezultatele alegerilor libere; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța desfășurării unor alegeri libere, corecte și transparente în Egipt pentru Adunarea Poporului și pentru Consiliul Shura la sfârșitul anului 2011 și în primele luni ale anului 2012, și pentru funcția de președinte în 2012; încurajează UE și statele sale membre să continue să sprijine și să asiste autoritățile, partidele politice și societatea civilă din Egipt în eforturile depuse pentru realizarea acestui obiectiv; încurajează autoritățile egiptene să faciliteze activitatea organizațiilor străine care intenționează să urmărească procesul electoral pe teren; solicită ca guvernul interimar egiptean să fie înlocuit cât mai curând posibil cu un guvern constituit în funcție de rezultatele alegerilor libere;

| 8. | solicită Consiliului Suprem al Forțelor Armate (CSFA) să înceteze imediat să aplice legea privind starea de urgență, deoarece aceasta încalcă libertatea de exprimare, asociere și întrunire, pentru a evita ca alegerile parlamentare programate pentru sfârșitul anului să se desfășoare în condiții de stare de urgență; |
| --- | --- |

8.

solicită Consiliului Suprem al Forțelor Armate (CSFA) să înceteze imediat să aplice legea privind starea de urgență, deoarece aceasta încalcă libertatea de exprimare, asociere și întrunire, pentru a evita ca alegerile parlamentare programate pentru sfârșitul anului să se desfășoare în condiții de stare de urgență;

| 9. | salută, în acest sens, modificarea Codului penal prin care sunt incriminate actele de discriminare pe motiv de sex, rasă, limbă, religie sau convingeri; |
| --- | --- |

9.

salută, în acest sens, modificarea Codului penal prin care sunt incriminate actele de discriminare pe motiv de sex, rasă, limbă, religie sau convingeri;

| 10. | consideră că UE ar trebui să ia măsuri în caz de încălcări grave ale drepturilor omului în Egipt; subliniază că este necesar ca UE să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare prin care să acorde asistență poporului egiptean, care face eforturi pentru construirea unui viitor democratic prin mijloace pașnice; |
| --- | --- |

10.

consideră că UE ar trebui să ia măsuri în caz de încălcări grave ale drepturilor omului în Egipt; subliniază că este necesar ca UE să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare prin care să acorde asistență poporului egiptean, care face eforturi pentru construirea unui viitor democratic prin mijloace pașnice;

| 11. | solicită autorităților egiptene să adopte o nouă lege privind asocierea, în conformitate cu standardele internaționale în materie de drepturile omului și în strânsă consultare cu ONG-urile și cu grupurile care activează pentru drepturile omului; subliniază faptul că respectarea drepturilor femeilor, a egalității de gen și a participării politice a femeilor este crucială pentru o dezvoltare democratică reală a Egiptului; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților egiptene să adopte o nouă lege privind asocierea, în conformitate cu standardele internaționale în materie de drepturile omului și în strânsă consultare cu ONG-urile și cu grupurile care activează pentru drepturile omului; subliniază faptul că respectarea drepturilor femeilor, a egalității de gen și a participării politice a femeilor este crucială pentru o dezvoltare democratică reală a Egiptului;

| 12. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la starea de sănătate a lui Maikel Nabil Sanad, bloggerul aflat în detenție, și solicită eliberarea sa imediată; îndeamnă guvernul și autoritățile egiptene să pună capăt fără întârziere judecării civililor de către tribunalele militare; îndeamnă autoritățile egiptene să se asigure că nicio organizație a societății civile nu este supusă unor intimidări directe sau indirecte în țară și să faciliteze participarea acestor organizații la procesul de tranziție democratică, inclusiv la procesul electoral; |
| --- | --- |

12.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la starea de sănătate a lui Maikel Nabil Sanad, bloggerul aflat în detenție, și solicită eliberarea sa imediată; îndeamnă guvernul și autoritățile egiptene să pună capăt fără întârziere judecării civililor de către tribunalele militare; îndeamnă autoritățile egiptene să se asigure că nicio organizație a societății civile nu este supusă unor intimidări directe sau indirecte în țară și să faciliteze participarea acestor organizații la procesul de tranziție democratică, inclusiv la procesul electoral;

Siria

| 13. | condamnă ferm folosirea disproporționată și brutală a forței împotriva protestatarilor pașnici și persecutarea sistematică a activiștilor pentru democrație, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor, a doctorilor și a personalului medical; își exprimă îngrijorarea profundă față de gravitatea încălcărilor drepturilor omului comise de autoritățile siriene, inclusiv față de arestările în masă, execuțiile extrajudiciare, detențiile arbitrare, disparițiile și actele de tortură, inclusiv asupra copiilor, care ar putea constitui crime împotriva umanității; își reiterează apelul adresat președintelui Bashar Al-Assad și regimului său de a ceda imediat puterea pentru a permite o tranziție democratică în Siria și pentru a lansa reforme democratice profunde; |
| --- | --- |

13.

condamnă ferm folosirea disproporționată și brutală a forței împotriva protestatarilor pașnici și persecutarea sistematică a activiștilor pentru democrație, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor, a doctorilor și a personalului medical; își exprimă îngrijorarea profundă față de gravitatea încălcărilor drepturilor omului comise de autoritățile siriene, inclusiv față de arestările în masă, execuțiile extrajudiciare, detențiile arbitrare, disparițiile și actele de tortură, inclusiv asupra copiilor, care ar putea constitui crime împotriva umanității; își reiterează apelul adresat președintelui Bashar Al-Assad și regimului său de a ceda imediat puterea pentru a permite o tranziție democratică în Siria și pentru a lansa reforme democratice profunde;

| 14. | transmite sincere condoleanțe familiilor victimelor; salută curajul și hotărârea poporului sirian și sprijină ferm aspirațiile sale de a asigura respectarea deplină a statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și de a beneficia de condiții economice și sociale mai bune; |
| --- | --- |

14.

transmite sincere condoleanțe familiilor victimelor; salută curajul și hotărârea poporului sirian și sprijină ferm aspirațiile sale de a asigura respectarea deplină a statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și de a beneficia de condiții economice și sociale mai bune;

| 15. | își reiterează solicitarea de a se efectua o anchetă independentă, transparentă și eficace în ceea ce privește crimele, arestările, detențiile arbitrare, presupusele dispariții forțate și actele de tortură comise de către forțele de securitate siriene pentru a se garanta că autorii acestor fapte sunt trași la răspundere de către comunitatea internațională; consideră că, pentru a face dreptate poporului sirian și a evita ca astfel de practici să facă noi victime, Consiliul de Securitate al ONU ar trebui să denunțe Siria în fața Curții Penale Internaționale; solicită să se acorde acces neîngrădit în țară organizațiilor internaționale umanitare și din domeniul drepturilor omului, precum și mass-mediei internaționale; atrage atenția asupra apelului făcut de forțele siriene de opoziție și de demonstranți de a se trimite observatori internaționali; |
| --- | --- |

15.

își reiterează solicitarea de a se efectua o anchetă independentă, transparentă și eficace în ceea ce privește crimele, arestările, detențiile arbitrare, presupusele dispariții forțate și actele de tortură comise de către forțele de securitate siriene pentru a se garanta că autorii acestor fapte sunt trași la răspundere de către comunitatea internațională; consideră că, pentru a face dreptate poporului sirian și a evita ca astfel de practici să facă noi victime, Consiliul de Securitate al ONU ar trebui să denunțe Siria în fața Curții Penale Internaționale; solicită să se acorde acces neîngrădit în țară organizațiilor internaționale umanitare și din domeniul drepturilor omului, precum și mass-mediei internaționale; atrage atenția asupra apelului făcut de forțele siriene de opoziție și de demonstranți de a se trimite observatori internaționali;

| 16. | este profund preocupat de situația creștinilor din Siria, în special de siguranța lor; condamnă acțiunile menite să incite la conflicte interconfesionale; îndeamnă actualele și viitoarele autorități siriene să asigure o protecție fiabilă și eficace a comunităților creștine; |
| --- | --- |

16.

este profund preocupat de situația creștinilor din Siria, în special de siguranța lor; condamnă acțiunile menite să incite la conflicte interconfesionale; îndeamnă actualele și viitoarele autorități siriene să asigure o protecție fiabilă și eficace a comunităților creștine;

| 17. | subliniază importanța respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale în Siria, în special a libertății religioase, de convingere, de conștiință și de gândire; își exprimă, în acest context, sprijinul pentru comunitatea creștină din țară și, în același timp, încurajează această comunitate să se implice în mod pozitiv și constructiv în evenimentele ce au loc în Siria; încurajează, de asemenea, forțele siriene de opoziție să își declare sau să își reconfirme angajamentul cu privire la respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății religioase, de convingere, de conștiință și de gândire; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale în Siria, în special a libertății religioase, de convingere, de conștiință și de gândire; își exprimă, în acest context, sprijinul pentru comunitatea creștină din țară și, în același timp, încurajează această comunitate să se implice în mod pozitiv și constructiv în evenimentele ce au loc în Siria; încurajează, de asemenea, forțele siriene de opoziție să își declare sau să își reconfirme angajamentul cu privire la respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății religioase, de convingere, de conștiință și de gândire;

| 18. | salută declarația pozitivă a Consiliului cu privire la eforturile depuse de opoziția politică din Siria în vederea înființării unei platforme unite; invită încă o dată Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele Comisiei, Consiliul și Comisia să încurajeze și să sprijine în continuare emergența forțelor siriene organizate de opoziție democratică, atât în interiorul Siriei, cât și în afara ei; |
| --- | --- |

18.

salută declarația pozitivă a Consiliului cu privire la eforturile depuse de opoziția politică din Siria în vederea înființării unei platforme unite; invită încă o dată Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele Comisiei, Consiliul și Comisia să încurajeze și să sprijine în continuare emergența forțelor siriene organizate de opoziție democratică, atât în interiorul Siriei, cât și în afara ei;

| 19. | salută angajamentul UE de a depune în continuare eforturi pentru o acțiune fermă a ONU în vederea creșterii presiunii internaționale; își reiterează invitația adresată membrilor Consiliului de Securitate al ONU, în special Rusiei și Chinei, de a nu bloca o rezoluție prin care să se condamne utilizarea forței letale de către regimul sirian, să se solicite încetarea utilizării forței și să se stabilească sancțiuni în cazul în care regimul sirian nu se conformează; sprijină ferm decizia UE din 23 septembrie 2011 de a adopta sancțiuni suplimentare împotriva regimului sirian; subliniază că este necesar ca UE să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare prin care să acorde asistență poporului sirian, care face eforturi pentru construirea unui viitor democratic prin mijloace pașnice; |
| --- | --- |

19.

salută angajamentul UE de a depune în continuare eforturi pentru o acțiune fermă a ONU în vederea creșterii presiunii internaționale; își reiterează invitația adresată membrilor Consiliului de Securitate al ONU, în special Rusiei și Chinei, de a nu bloca o rezoluție prin care să se condamne utilizarea forței letale de către regimul sirian, să se solicite încetarea utilizării forței și să se stabilească sancțiuni în cazul în care regimul sirian nu se conformează; sprijină ferm decizia UE din 23 septembrie 2011 de a adopta sancțiuni suplimentare împotriva regimului sirian; subliniază că este necesar ca UE să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare prin care să acorde asistență poporului sirian, care face eforturi pentru construirea unui viitor democratic prin mijloace pașnice;

| 20. | salută condamnarea regimului sirian de către Turcia și Arabia Saudită, precum și rolul Turciei în primirea refugiaților; |
| --- | --- |

20.

salută condamnarea regimului sirian de către Turcia și Arabia Saudită, precum și rolul Turciei în primirea refugiaților;

| 21. | condamnă ferm actele de violență, hărțuire și intimidare comise împotriva anumitor cetățeni sirieni pe teritoriul UE și reamintește că dreptul de a protesta liber și pașnic în siguranță este garantat pe deplin în statele membre ale UE, inclusiv pentru cei ce protestează împotriva președintelui Bashar al-Assad; |
| --- | --- |

21.

condamnă ferm actele de violență, hărțuire și intimidare comise împotriva anumitor cetățeni sirieni pe teritoriul UE și reamintește că dreptul de a protesta liber și pașnic în siguranță este garantat pe deplin în statele membre ale UE, inclusiv pentru cei ce protestează împotriva președintelui Bashar al-Assad;

*

* *

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, guvernului și Congresului Statelor Unite ale Americii, Secretarului General al Ligii Arabe, guvernului Republicii Arabe Egipt, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, guvernului și Congresului Statelor Unite ale Americii, Secretarului General al Ligii Arabe, guvernului Republicii Arabe Egipt, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene.

---

(1)  Texte adoptate,P7_TA(2011)0387.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0333.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0064.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0021.

(5)  JO L 228, 3.9.2011, p. 16.

(6)  JO L 228, 3.9.2011, p. 19.

(7)  JO L 228, 3.9.2011, p. 1.

(8)  JO L 269, 14.10.2011, p. 18.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/113

---

Joi, 27 octombrie 2011Evoluțiile actuale din Ucraina

P7_TA(2011)0472

Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la evoluțiile actuale din Ucraina

2013/C 131 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina,

| — | având în vedere ediția din 2010 a Raportului periodic privind progresele realizate de Ucraina, precum și analiza politicii europene de vecinătate (PEV) din 25 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere ediția din 2010 a Raportului periodic privind progresele realizate de Ucraina, precum și analiza politicii europene de vecinătate (PEV) din 25 mai 2011,

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European cu privire la condamnarea fostului prim-ministru al Ucrainei, Iulia Timoșenko, la 11 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European cu privire la condamnarea fostului prim-ministru al Ucrainei, Iulia Timoșenko, la 11 octombrie 2011,

| — | având în vedere declarațiile din 5 august și 11 octombrie 2011 ale Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, în numele Uniunii Europene, referitoare la sentința pronunțat în cazul Iuliei Timoșenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 5 august și 11 octombrie 2011 ale Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, în numele Uniunii Europene, referitoare la sentința pronunțat în cazul Iuliei Timoșenko,

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998, și negocierile în curs cu privire la acordul de asociere, inclusiv la Zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, destinat să înlocuiască APC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998, și negocierile în curs cu privire la acordul de asociere, inclusiv la Zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, destinat să înlocuiască APC,

| — | având în vedere Programul orientativ național 2011-2013 pentru Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul orientativ național 2011-2013 pentru Ucraina,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE sprijină ideea unei Ucraine stabile și democratice, care respectă principiile economiei sociale de piață, ale statului de drept și ale drepturilor omului, protejează minoritățile și garantează drepturile fundamentale; întrucât stabilitatea politică internă a Ucrainei, inclusiv concentrarea sa asupra reformei interne și respectarea statului de drept prin asigurarea unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente reprezintă o condiție necesară pentru continuarea dezvoltării relațiilor dintre UE și Ucraina; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE sprijină ideea unei Ucraine stabile și democratice, care respectă principiile economiei sociale de piață, ale statului de drept și ale drepturilor omului, protejează minoritățile și garantează drepturile fundamentale; întrucât stabilitatea politică internă a Ucrainei, inclusiv concentrarea sa asupra reformei interne și respectarea statului de drept prin asigurarea unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente reprezintă o condiție necesară pentru continuarea dezvoltării relațiilor dintre UE și Ucraina;

| B. | întrucât unul dintre principalele obiective ale politicii externe a Parlamentului European este îmbunătățirea și stimularea relațiilor cu Ucraina și consolidarea PEV, ce urmărește încurajarea relațiilor politice, economice și culturale dintre țările în cauză și UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât unul dintre principalele obiective ale politicii externe a Parlamentului European este îmbunătățirea și stimularea relațiilor cu Ucraina și consolidarea PEV, ce urmărește încurajarea relațiilor politice, economice și culturale dintre țările în cauză și UE și statele sale membre;

| C. | întrucât hotărârea Tribunalului Districtual Pecersk din Ucraina de la 11 octombrie 2011 privind condamnarea fostului prim-ministru, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare, interzicerea activităților politice timp de trei ani, o amendă de 200 de milioane USD și confiscarea tuturor bunurilor sale este percepută, în general, fie ca un act de răzbunare, fie ca o încercare de condamnare și încarcerare a membrilor opoziției pentru a nu le permite să candideze și să facă campanie în cadrul alegerilor parlamentare de anul viitor și în cele prezidențiale din 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât hotărârea Tribunalului Districtual Pecersk din Ucraina de la 11 octombrie 2011 privind condamnarea fostului prim-ministru, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare, interzicerea activităților politice timp de trei ani, o amendă de 200 de milioane USD și confiscarea tuturor bunurilor sale este percepută, în general, fie ca un act de răzbunare, fie ca o încercare de condamnare și încarcerare a membrilor opoziției pentru a nu le permite să candideze și să facă campanie în cadrul alegerilor parlamentare de anul viitor și în cele prezidențiale din 2015;

| D. | întrucât, la 12 octombrie 2011, Serviciul de Securitate al Ucrainei a inițiat o nouă acțiune penală împotriva Iuliei Timoșenko și a fostului prim-ministru Pavlo Lazarenko, care sunt acuzați că au conspirat, în capacitate de președinte și proprietar de fapt al companiei United Energy Systems din Ucraina, în vederea deturnării masive de fonduri publice; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 12 octombrie 2011, Serviciul de Securitate al Ucrainei a inițiat o nouă acțiune penală împotriva Iuliei Timoșenko și a fostului prim-ministru Pavlo Lazarenko, care sunt acuzați că au conspirat, în capacitate de președinte și proprietar de fapt al companiei United Energy Systems din Ucraina, în vederea deturnării masive de fonduri publice;

| E. | întrucât s-au inițiat acțiuni penale împotriva unui număr din ce în ce mai mare de demnitari, inclusiv foști miniștri, dar mai ales șefi (adjuncți) de departamente de stat și inspectorate, șefi ai birourilor agențiilor de aplicare a legii, judecători ai tribunalelor regionale și șefi ai autorităților locale; |
| --- | --- |

E.

întrucât s-au inițiat acțiuni penale împotriva unui număr din ce în ce mai mare de demnitari, inclusiv foști miniștri, dar mai ales șefi (adjuncți) de departamente de stat și inspectorate, șefi ai birourilor agențiilor de aplicare a legii, judecători ai tribunalelor regionale și șefi ai autorităților locale;

| F. | întrucât Guvernul Ucrainei s-a angajat să realizeze o serie de reforme juridice care vizează să alinieze dreptul public și privat ucrainean la standardele europene și internaționale; |
| --- | --- |

F.

întrucât Guvernul Ucrainei s-a angajat să realizeze o serie de reforme juridice care vizează să alinieze dreptul public și privat ucrainean la standardele europene și internaționale;

| G. | întrucât UE subliniază în continuare faptul că este necesar să se respecte statul de drept, inclusiv prin asigurarea unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, evitându-se astfel riscul de a da impresia că măsurile judiciare sunt aplicate în mod selectiv; întrucât UE consideră că aceste principii sunt deosebit de importante într-o țară care aspiră să dezvolte relații contractuale mai profunde și să-și consolideze asocierea politică cu Uniunea, |
| --- | --- |

G.

întrucât UE subliniază în continuare faptul că este necesar să se respecte statul de drept, inclusiv prin asigurarea unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, evitându-se astfel riscul de a da impresia că măsurile judiciare sunt aplicate în mod selectiv; întrucât UE consideră că aceste principii sunt deosebit de importante într-o țară care aspiră să dezvolte relații contractuale mai profunde și să-și consolideze asocierea politică cu Uniunea,

| 1. | consideră că aprofundarea relațiilor dintre UE și Ucraina și oferirea unei perspective europene Ucrainei sunt foarte importante și sunt în interesul ambelor părți; recunoaște aspirațiile Ucrainei de a deveni membră a UE în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu condiția să îndeplinească toate criteriile, inclusiv respectarea principiilor democrației, ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept; |
| --- | --- |

1.

consideră că aprofundarea relațiilor dintre UE și Ucraina și oferirea unei perspective europene Ucrainei sunt foarte importante și sunt în interesul ambelor părți; recunoaște aspirațiile Ucrainei de a deveni membră a UE în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu condiția să îndeplinească toate criteriile, inclusiv respectarea principiilor democrației, ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept;

| 2. | regretă sentința pronunțată în cazul fostului prim-ministru, Iulia Timoșenko și o consideră o încălcare a drepturilor omului și un abuz al puterii judecătorești în scopul suprimării politice a celui mai proeminent politician al opoziției ucrainene; subliniază că legislația aplicată în mod selectiv împotriva Iuliei Timoșenko datează din epoca sovietică și prevede urmărirea penală din motive politice; întrucât articolele 364 și 365 din legea respectivă, care se află în prezent în curs de revizuire de către Rada Supremă, nu sunt conforme cu standardele Europene și ale ONU; |
| --- | --- |

2.

regretă sentința pronunțată în cazul fostului prim-ministru, Iulia Timoșenko și o consideră o încălcare a drepturilor omului și un abuz al puterii judecătorești în scopul suprimării politice a celui mai proeminent politician al opoziției ucrainene; subliniază că legislația aplicată în mod selectiv împotriva Iuliei Timoșenko datează din epoca sovietică și prevede urmărirea penală din motive politice; întrucât articolele 364 și 365 din legea respectivă, care se află în prezent în curs de revizuire de către Rada Supremă, nu sunt conforme cu standardele Europene și ale ONU;

| 3. | îndeamnă autoritățile din Ucraina să asigure o procedură echitabilă, transparentă și imparțială în cazul unui recurs din partea Iuliei Timoșenko și în cadrul altor procese intentate împotriva membrilor fostului guvern; insistă ca Iuliei Timoșenko să i se permită să își exercite integral dreptul de a lua parte la procesul politic începând din acest moment și în cursul următoarelor alegerilor din Ucraina; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă autoritățile din Ucraina să asigure o procedură echitabilă, transparentă și imparțială în cazul unui recurs din partea Iuliei Timoșenko și în cadrul altor procese intentate împotriva membrilor fostului guvern; insistă ca Iuliei Timoșenko să i se permită să își exercite integral dreptul de a lua parte la procesul politic începând din acest moment și în cursul următoarelor alegerilor din Ucraina;

| 4. | își exprimă preocuparea față de faptul că procesul Iuliei Timoșenko contravine angajamentului asumat de guvernul Ucrainei în ceea ce privește democrația și valorile europene; |
| --- | --- |

4.

își exprimă preocuparea față de faptul că procesul Iuliei Timoșenko contravine angajamentului asumat de guvernul Ucrainei în ceea ce privește democrația și valorile europene;

| 5. | își exprimă preocuparea sinceră cu privire la detenția prelungită a fostului ministru de interne, Iuri Luțenko, în procesul său nefiind încă pronunțată nicio sentință, precum și cu privire la alte cazuri asemănătoare; |
| --- | --- |

5.

își exprimă preocuparea sinceră cu privire la detenția prelungită a fostului ministru de interne, Iuri Luțenko, în procesul său nefiind încă pronunțată nicio sentință, precum și cu privire la alte cazuri asemănătoare;

| 6. | insistă ca toate procedurile judiciare împotriva foștilor și actualilor înalți demnitari din guvern să se desfășoare conform standardelor europene de corectitudine, imparțialitate, transparență și independență; |
| --- | --- |

6.

insistă ca toate procedurile judiciare împotriva foștilor și actualilor înalți demnitari din guvern să se desfășoare conform standardelor europene de corectitudine, imparțialitate, transparență și independență;

| 7. | consideră că, în cazul în care condamnarea Iuliei Timoșenko nu este revizuită, acest lucru va periclita încheierea acordului de asociere și ratificarea sa, îndepărtând țara și mai mult de realizarea perspectivei sale europene; își exprimă preocuparea față de ceea ce pare a fi reducerea libertăților democratice, precum și de posibila utilizare a instituțiilor de stat în scopuri partizane și pentru răzbunare politică; |
| --- | --- |

7.

consideră că, în cazul în care condamnarea Iuliei Timoșenko nu este revizuită, acest lucru va periclita încheierea acordului de asociere și ratificarea sa, îndepărtând țara și mai mult de realizarea perspectivei sale europene; își exprimă preocuparea față de ceea ce pare a fi reducerea libertăților democratice, precum și de posibila utilizare a instituțiilor de stat în scopuri partizane și pentru răzbunare politică;

| 8. | subliniază că consolidarea statului de drept și a reformei interne, care să includă combaterea credibilă a corupției, este esențială nu numai pentru încheierea și ratificarea acordului de asociere și pentru aprofundarea relațiilor dintre UE și Ucraina, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina; |
| --- | --- |

8.

subliniază că consolidarea statului de drept și a reformei interne, care să includă combaterea credibilă a corupției, este esențială nu numai pentru încheierea și ratificarea acordului de asociere și pentru aprofundarea relațiilor dintre UE și Ucraina, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina;

| 9. | salută convenirea încheierii unei Zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare; consideră acest acord drept o bază solidă pentru eventuala finalizare a negocierii unui Acord de asociere între Uniunea Europeană și Ucraina; |
| --- | --- |

9.

salută convenirea încheierii unei Zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare; consideră acest acord drept o bază solidă pentru eventuala finalizare a negocierii unui Acord de asociere între Uniunea Europeană și Ucraina;

| 10. | este alarmat de informațiile privind restricționarea libertății și pluralismului mass-mediei în Ucraina; invită autoritățile să ia toate măsurile necesare pentru a proteja aceste aspecte fundamentale ale unei societăți democratice și să se abțină de la orice tentativă de a controla, în mod direct sau indirect, conținutul informațiilor prezentate de mass-media; |
| --- | --- |

10.

este alarmat de informațiile privind restricționarea libertății și pluralismului mass-mediei în Ucraina; invită autoritățile să ia toate măsurile necesare pentru a proteja aceste aspecte fundamentale ale unei societăți democratice și să se abțină de la orice tentativă de a controla, în mod direct sau indirect, conținutul informațiilor prezentate de mass-media;

| 11. | sprijină ferm recomandările exprimate în avizul comun emis de Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR referitoare la proiectul de lege privind alegerile parlamentare; consideră că este esențial ca recomandările respective să fie adoptate și puse în aplicare rapid și în întregime, prin intermediul unor proceduri care să implice și opoziția și societatea civilă; |
| --- | --- |

11.

sprijină ferm recomandările exprimate în avizul comun emis de Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR referitoare la proiectul de lege privind alegerile parlamentare; consideră că este esențial ca recomandările respective să fie adoptate și puse în aplicare rapid și în întregime, prin intermediul unor proceduri care să implice și opoziția și societatea civilă;

| 12. | îndeamnă toate forțele politice din Ucraina să organizeze dezbateri echitabile și transparente cu privire la procesul decizional politic; insistă ca investigațiile privind posibilele deficiențe ale acestui proces să fie conduse de o comisie parlamentară de anchetă; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă toate forțele politice din Ucraina să organizeze dezbateri echitabile și transparente cu privire la procesul decizional politic; insistă ca investigațiile privind posibilele deficiențe ale acestui proces să fie conduse de o comisie parlamentară de anchetă;

| 13. | consideră că recent amânata întâlnire cu președintele Ianukovici ar fi fost o ocazie excelentă de a aborda o serie de aspecte grave care au fost comunicate guvernului ucrainean și de a restabili un dialog constructiv, care ar putea duce la semnarea acordului de asociere, cu condiția realizării unor progrese semnificative în privința obstacolelor tehnice și politice importante rămase; solicită Consiliului și Comisiei să reprogrameze întâlnirea cu președintele Ianukovici înainte de Summitul UE-Ucraina prevăzut pentru decembrie 2011; |
| --- | --- |

13.

consideră că recent amânata întâlnire cu președintele Ianukovici ar fi fost o ocazie excelentă de a aborda o serie de aspecte grave care au fost comunicate guvernului ucrainean și de a restabili un dialog constructiv, care ar putea duce la semnarea acordului de asociere, cu condiția realizării unor progrese semnificative în privința obstacolelor tehnice și politice importante rămase; solicită Consiliului și Comisiei să reprogrameze întâlnirea cu președintele Ianukovici înainte de Summitul UE-Ucraina prevăzut pentru decembrie 2011;

| 14. | invită Comisia să sprijine reforma sistemului judiciar din Ucraina, folosind în mod mai eficient programul UE de consolidare a capacităților și să ia în calcul înființarea unui grup al UE consultativ la nivel înalt pentru a susține Ucraina în eforturile sale de a-și alinia legislația la legislația UE, inclusiv în materie judiciară; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să sprijine reforma sistemului judiciar din Ucraina, folosind în mod mai eficient programul UE de consolidare a capacităților și să ia în calcul înființarea unui grup al UE consultativ la nivel înalt pentru a susține Ucraina în eforturile sale de a-și alinia legislația la legislația UE, inclusiv în materie judiciară;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și OSCE.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/116 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/116

---

Joi, 27 octombrie 2011Rezistența la agenții antimicrobieni, o amenințare la adresa sănătății publice

P7_TA(2011)0473

Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la amenințarea pe care o reprezintă rezistența antimicrobiană pentru sănătatea publică

2013/C 131 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la rezistența la antibiotice, centrată pe sănătatea animalelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la rezistența la antibiotice, centrată pe sănătatea animalelor,

| — | având în vedere avizul științific al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (AESA) din august 2011 privind „riscurile pe care le prezintă pentru sănătatea publică tulpinile bacteriene producătoare de β-lactamaze cu spectru larg și/sau de β-lactamaze de tip AmpC prezente în alimente și în animale producătoare de alimente”; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul științific al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (AESA) din august 2011 privind „riscurile pe care le prezintă pentru sănătatea publică tulpinile bacteriene producătoare de β-lactamaze cu spectru larg și/sau de β-lactamaze de tip AmpC prezente în alimente și în animale producătoare de alimente”;

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind rezistența antimicrobiană din 18 noiembrie 2009 (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind rezistența antimicrobiană din 18 noiembrie 2009 (SANCO/6876/2009r6),

| — | având în vedere Raportul tehnic comun al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) din septembrie 2009 intitulat „The bacterial challenge: time to react - A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul tehnic comun al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) din septembrie 2009 intitulat „The bacterial challenge: time to react - A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents”,

| — | având în vedere Recomandarea 2002/77/CE a Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană (1) și Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2001 privind propunerea de recomandare a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2002/77/CE a Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană (1) și Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2001 privind propunerea de recomandare a Consiliului (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iunie 2001 privind o strategie comunitară de combatere a rezistenței antimicrobiene (COM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iunie 2001 privind o strategie comunitară de combatere a rezistenței antimicrobiene (COM(2001)0333),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât agenții antimicrobieni sunt capabili să distrugă sau să prevină dezvoltarea bacteriilor, virusurilor și a altor microorganisme (antibioticele sunt agenți microbieni care reacționează doar împotriva bacteriilor) și, în acest fel, au jucat un rol semnificativ în îmbunătățirea sănătății publice contribuind la reducerea numărului de decese provocate de boli și infecții care în trecut erau incurabile sau mortale; |
| --- | --- |

A.

întrucât agenții antimicrobieni sunt capabili să distrugă sau să prevină dezvoltarea bacteriilor, virusurilor și a altor microorganisme (antibioticele sunt agenți microbieni care reacționează doar împotriva bacteriilor) și, în acest fel, au jucat un rol semnificativ în îmbunătățirea sănătății publice contribuind la reducerea numărului de decese provocate de boli și infecții care în trecut erau incurabile sau mortale;

| B. | întrucât utilizarea acestora a dus la dezvoltarea unei rezistențe în anumite microorganisme, anterior sensibile la acești agenți antimicrobieni, așa-numita „rezistență antimicrobiană”; |
| --- | --- |

B.

întrucât utilizarea acestora a dus la dezvoltarea unei rezistențe în anumite microorganisme, anterior sensibile la acești agenți antimicrobieni, așa-numita „rezistență antimicrobiană”;

| C. | întrucât acest proces natural este accelerat de folosirea excesivă și necontrolată a acestor agenți antimicrobieni, periclitându-se astfel succesele medicale obținute; |
| --- | --- |

C.

întrucât acest proces natural este accelerat de folosirea excesivă și necontrolată a acestor agenți antimicrobieni, periclitându-se astfel succesele medicale obținute;

| D. | întrucât lansarea oricărui antibiotic nou a fost și va fi urmată de apariția rezistenței în bacteriile-țintă; întrucât menținerea unei capacități efective de combatere a bolilor infecțioase presupune atât dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni, cât și o mai bună conservare a resurselor antibiotice existente, subliniindu-se astfel prioritatea de a asigura faptul că utilizarea antibioticelor este în mod efectiv controlată și limitată numai la tratamentul necesar; |
| --- | --- |

D.

întrucât lansarea oricărui antibiotic nou a fost și va fi urmată de apariția rezistenței în bacteriile-țintă; întrucât menținerea unei capacități efective de combatere a bolilor infecțioase presupune atât dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni, cât și o mai bună conservare a resurselor antibiotice existente, subliniindu-se astfel prioritatea de a asigura faptul că utilizarea antibioticelor este în mod efectiv controlată și limitată numai la tratamentul necesar;

| E. | întrucât timp de aproximativ patru decenii (din anii ’40 până în anii ’70) industria farmaceutică a pus la dispoziție în mod constant o serie de antibiotice noi, inclusiv mai multe antibiotice dotate cu noi mecanisme de acțiune care au evitat problemele cauzate de rezistența la agenți anteriori; întrucât de atunci au fost dezvoltați și autorizați doar un număr restrâns de agenți antimicrobieni noi; |
| --- | --- |

E.

întrucât timp de aproximativ patru decenii (din anii ’40 până în anii ’70) industria farmaceutică a pus la dispoziție în mod constant o serie de antibiotice noi, inclusiv mai multe antibiotice dotate cu noi mecanisme de acțiune care au evitat problemele cauzate de rezistența la agenți anteriori; întrucât de atunci au fost dezvoltați și autorizați doar un număr restrâns de agenți antimicrobieni noi;

| F. | întrucât rezistența antimicrobiană este un aspect important și în mare parte nerezolvat, care a devenit o amenințare la adresa sănătății publice din Europa și care, la nivel global, a dus la tratamente mai lungi și mai complicate, la scăderea calității vieții, la creșterea riscului de decese (în fiecare an, în UE, 25 000 de pacienți mor din cauza unei infecții cauzate de microorganisme rezistente), la costuri de sănătate suplimentare și la pierderi de productivitate în valoare de cel puțin 1,5 miliarde de euro pe an; |
| --- | --- |

F.

întrucât rezistența antimicrobiană este un aspect important și în mare parte nerezolvat, care a devenit o amenințare la adresa sănătății publice din Europa și care, la nivel global, a dus la tratamente mai lungi și mai complicate, la scăderea calității vieții, la creșterea riscului de decese (în fiecare an, în UE, 25 000 de pacienți mor din cauza unei infecții cauzate de microorganisme rezistente), la costuri de sănătate suplimentare și la pierderi de productivitate în valoare de cel puțin 1,5 miliarde de euro pe an;

| G. | întrucât o mare parte din infecțiile dobândite în spitale sunt cauzate de bacterii extrem de rezistente precum Staphylococcus aureus (MRSA) rezistentă la meticilină, și C. difficile, reprezentând un important risc pentru siguranța pacienților; |
| --- | --- |

G.

întrucât o mare parte din infecțiile dobândite în spitale sunt cauzate de bacterii extrem de rezistente precum Staphylococcus aureus (MRSA) rezistentă la meticilină, și C. difficile, reprezentând un important risc pentru siguranța pacienților;

| H. | întrucât rezistența antimicrobiană a devenit o problemă atât de importantă încât Organizația Mondială a Sănătății a făcut din aceasta tema Zilei mondiale a sănătății din acest an la 7 aprilie 2011, iar din 2008, Uniunea Europeană organizează anual la 18 noiembrie o Zi europeană de sensibilizare cu privire la utilizarea antibioticelor; |
| --- | --- |

H.

întrucât rezistența antimicrobiană a devenit o problemă atât de importantă încât Organizația Mondială a Sănătății a făcut din aceasta tema Zilei mondiale a sănătății din acest an la 7 aprilie 2011, iar din 2008, Uniunea Europeană organizează anual la 18 noiembrie o Zi europeană de sensibilizare cu privire la utilizarea antibioticelor;

| I. | întrucât utilizarea necorespunzătoare și irațională a medicamentelor antimicrobiene creează condiții propice apariției, răspândirii și persistenței unor microorganisme rezistente; |
| --- | --- |

I.

întrucât utilizarea necorespunzătoare și irațională a medicamentelor antimicrobiene creează condiții propice apariției, răspândirii și persistenței unor microorganisme rezistente;

| J. | întrucât rezistența antimicrobiană a oamenilor este adesea cauzată de administrarea unor doze necorespunzătoare de antibiotice, de tratamente incorecte și prin expunerea constantă a agenților patogeni la substanțe antimicrobiene în spitale; |
| --- | --- |

J.

întrucât rezistența antimicrobiană a oamenilor este adesea cauzată de administrarea unor doze necorespunzătoare de antibiotice, de tratamente incorecte și prin expunerea constantă a agenților patogeni la substanțe antimicrobiene în spitale;

| K. | întrucât o bună igienă, sub forma spălării și uscării eficace a mâinilor, poate contribui la reducerea necesității antibioticelor și agenților antimicrobieni; |
| --- | --- |

K.

întrucât o bună igienă, sub forma spălării și uscării eficace a mâinilor, poate contribui la reducerea necesității antibioticelor și agenților antimicrobieni;

| L. | întrucât, în ciuda interzicerii utilizării antibioticelor ca promotori de creștere și a voinței de a scădea consumul de antibiotice în medicina veterinară în scopuri „profilactice” necorespunzătoare, rezistența antimicrobiană afectează atât oamenii, cât și animalele și poate fi transmisă potențial în ambele sensuri, astfel încât aceasta este o problemă efectiv transversală care necesită o abordare coordonată la nivelul Uniunii; întrucât, prin urmare, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți practicile agricole astfel încât să fie minimizate riscurile asociate cu utilizarea antibioticelor în scopuri veterinare și dezvoltarea rezistenței la oameni; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în ciuda interzicerii utilizării antibioticelor ca promotori de creștere și a voinței de a scădea consumul de antibiotice în medicina veterinară în scopuri „profilactice” necorespunzătoare, rezistența antimicrobiană afectează atât oamenii, cât și animalele și poate fi transmisă potențial în ambele sensuri, astfel încât aceasta este o problemă efectiv transversală care necesită o abordare coordonată la nivelul Uniunii; întrucât, prin urmare, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți practicile agricole astfel încât să fie minimizate riscurile asociate cu utilizarea antibioticelor în scopuri veterinare și dezvoltarea rezistenței la oameni;

| M. | întrucât bunele practici zootehnice reduc la minimum necesitatea antibioticelor; |
| --- | --- |

M.

întrucât bunele practici zootehnice reduc la minimum necesitatea antibioticelor;

| N. | întrucât, prin urmare, nu se pot lua măsuri de combatere a rezistenței la agenți antimicrobieni din medicamentele de uz uman separat de măsurile de combatere a rezistenței la agenții antimicrobieni din medicamentele de uz veterinar, hrana animală și culturile agricole; |
| --- | --- |

N.

întrucât, prin urmare, nu se pot lua măsuri de combatere a rezistenței la agenți antimicrobieni din medicamentele de uz uman separat de măsurile de combatere a rezistenței la agenții antimicrobieni din medicamentele de uz veterinar, hrana animală și culturile agricole;

| O. | întrucât EPRUMA (3) este o inițiativă multipartită europeană existentă care promovează utilizarea responsabilă a medicamentelor de uz veterinar; întrucât conceptul One Health include atât medicamentele de uz uman, cât și pe cele de uz veterinar și întrucât conform EPRUMA agenții antimicrobieni se înscriu în acest concept; |
| --- | --- |

O.

întrucât EPRUMA (3) este o inițiativă multipartită europeană existentă care promovează utilizarea responsabilă a medicamentelor de uz veterinar; întrucât conceptul One Health include atât medicamentele de uz uman, cât și pe cele de uz veterinar și întrucât conform EPRUMA agenții antimicrobieni se înscriu în acest concept;

| P. | întrucât rezistența antimicrobiană este un fenomen care prezintă în mod clar implicații transfrontaliere și întrucât nu se poate exclude apariția unor situații excepționale care, cel mai probabil, nu vor putea fi gestionate cu resursele și cunoștințele actuale și care pot cunoaște reculuri medicale, sociale și economice imprevizibile, |
| --- | --- |

P.

întrucât rezistența antimicrobiană este un fenomen care prezintă în mod clar implicații transfrontaliere și întrucât nu se poate exclude apariția unor situații excepționale care, cel mai probabil, nu vor putea fi gestionate cu resursele și cunoștințele actuale și care pot cunoaște reculuri medicale, sociale și economice imprevizibile,

| 1. | remarcă cu îngrijorare că rezistența antimicrobiană reprezintă o amenințare din ce în ce mai mare la adresa sănătății publice în Europa și în lume, în ciuda acțiunilor întreprinse la nivel european și internațional; |
| --- | --- |

1.

remarcă cu îngrijorare că rezistența antimicrobiană reprezintă o amenințare din ce în ce mai mare la adresa sănătății publice în Europa și în lume, în ciuda acțiunilor întreprinse la nivel european și internațional;

| 2. | solicită intensificarea luptei împotriva rezistenței la agenții antimicrobieni din medicamentele de uz uman, acordându-se atenție, în următoarea ordine de priorități:






  — | folosirii prudente a agenților antimicrobieni deopotrivă pentru oameni și animale, asigurându-se că acestea sunt utilizate doar când sunt efectiv necesare pentru tratamentul bolii, în dozaj corect, la intervale corecte și pe o durată corectă; |
| --- | --- | --- |

2.

solicită intensificarea luptei împotriva rezistenței la agenții antimicrobieni din medicamentele de uz uman, acordându-se atenție, în următoarea ordine de priorități:

—

folosirii prudente a agenților antimicrobieni deopotrivă pentru oameni și animale, asigurându-se că acestea sunt utilizate doar când sunt efectiv necesare pentru tratamentul bolii, în dozaj corect, la intervale corecte și pe o durată corectă;

| — | monitorizării și supravegherii rezistenței antimicrobiene; |
| --- | --- |

—

monitorizării și supravegherii rezistenței antimicrobiene;

| — | necesității cercetării și dezvoltării de noi agenți antimicrobieni și de noi alternative; |
| --- | --- |

—

necesității cercetării și dezvoltării de noi agenți antimicrobieni și de noi alternative;

| — | legăturilor cu măsurile de combatere a rezistenței la agenți antimicrobieni din medicamentele de uz veterinar, hrana animalelor și culturile agricole; |
| --- | --- |

—

legăturilor cu măsurile de combatere a rezistenței la agenți antimicrobieni din medicamentele de uz veterinar, hrana animalelor și culturile agricole;

| 3. | invită Comisia să propună fără întârziere un cadru legislativ de acțiune împotriva rezistenței antimicrobiene prin promovarea inițiativelor pe tema utilizării responsabile și prin sprijinirea diseminării acestor inițiative și a informării cu privire la acestea; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să propună fără întârziere un cadru legislativ de acțiune împotriva rezistenței antimicrobiene prin promovarea inițiativelor pe tema utilizării responsabile și prin sprijinirea diseminării acestor inițiative și a informării cu privire la acestea;

Utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni

| 4. | confirmă încă o dată că este necesar să se întreprindă acțiuni urgente pentru a evita și chiar a inversa creșterea în continuare a numărului microorganismelor rezistente, prin reducerea utilizării inutile și incorecte a agenților antimicrobieni; |
| --- | --- |

4.

confirmă încă o dată că este necesar să se întreprindă acțiuni urgente pentru a evita și chiar a inversa creșterea în continuare a numărului microorganismelor rezistente, prin reducerea utilizării inutile și incorecte a agenților antimicrobieni;

| 5. | subliniază că obiectivul principal este menținerea substanțelor antimicrobiene ca un instrument eficient de combatere a bolilor, la animale și la om, menținând utilizarea substanțelor antimicrobiene în limitele strict necesare; |
| --- | --- |

5.

subliniază că obiectivul principal este menținerea substanțelor antimicrobiene ca un instrument eficient de combatere a bolilor, la animale și la om, menținând utilizarea substanțelor antimicrobiene în limitele strict necesare;

| 6. | constată că un raport al Comisiei privind punerea în aplicare a recomandării Consiliului (4) din 2001 și sondajul Eurobarometru din 2010 au identificat o serie de deficiențe și lacune în promovarea utilizării prudente a rezistenței antimicrobiene; |
| --- | --- |

6.

constată că un raport al Comisiei privind punerea în aplicare a recomandării Consiliului (4) din 2001 și sondajul Eurobarometru din 2010 au identificat o serie de deficiențe și lacune în promovarea utilizării prudente a rezistenței antimicrobiene;

| 7. | constată că nivelul de acces la informațiile privind rezistența antimicrobiană și impactul asupra comportamentului de consum al cetățenilor rămân inegale la nivelul Uniunii, în special în ceea ce privește punerea în aplicarea a legislației privind utilizarea antibioticelor exclusiv pe bază de prescripție, având în vedere că în anul 2008 s-a constatat că procentajul de antibiotice vândute fără prescripție diferă în mod considerabil între statele membre; |
| --- | --- |

7.

constată că nivelul de acces la informațiile privind rezistența antimicrobiană și impactul asupra comportamentului de consum al cetățenilor rămân inegale la nivelul Uniunii, în special în ceea ce privește punerea în aplicarea a legislației privind utilizarea antibioticelor exclusiv pe bază de prescripție, având în vedere că în anul 2008 s-a constatat că procentajul de antibiotice vândute fără prescripție diferă în mod considerabil între statele membre;

| 8. | remarcă, în acest context, că Europa este la fel de slabă ca veriga cea mai slabă și că, prin urmare, în țările în care rezistența antimicrobiană înregistrează niveluri ridicate ar trebui să se acorde o atenție deosebită acestui aspect; |
| --- | --- |

8.

remarcă, în acest context, că Europa este la fel de slabă ca veriga cea mai slabă și că, prin urmare, în țările în care rezistența antimicrobiană înregistrează niveluri ridicate ar trebui să se acorde o atenție deosebită acestui aspect;

| 9. | invită Comisia să prezinte propuneri care să reducă semnificativ utilizarea antibioticelor și să identifice și să definească, în baza Recomandării Consiliului din 15 noiembrie 2001, principiile generale și cele mai bune practici privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni și să se asigure că aceste principii și metode sunt corect aplicate în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să prezinte propuneri care să reducă semnificativ utilizarea antibioticelor și să identifice și să definească, în baza Recomandării Consiliului din 15 noiembrie 2001, principiile generale și cele mai bune practici privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni și să se asigure că aceste principii și metode sunt corect aplicate în Uniunea Europeană;

| 10. | recunoaște că există numeroase idei greșite despre antibiotice și efectele acestora și că, potrivit unui sondaj efectuat la cererea Comisiei, 53 % din europeni continuă să creadă că antibioticele distrug virușii, iar 47 % cred că antibioticele sunt eficiente împotriva răcelii și gripei (Eurobarometrul Special 338 privind rezistența antimicrobiană, aprilie 2010); |
| --- | --- |

10.

recunoaște că există numeroase idei greșite despre antibiotice și efectele acestora și că, potrivit unui sondaj efectuat la cererea Comisiei, 53 % din europeni continuă să creadă că antibioticele distrug virușii, iar 47 % cred că antibioticele sunt eficiente împotriva răcelii și gripei (Eurobarometrul Special 338 privind rezistența antimicrobiană, aprilie 2010);

| 11. | recunoaște că nerespectarea strictă a prescripțiilor medicale de către pacienți, manifestată, de exemplu, prin nerespectarea duratei tratamentului sau a dozelor recomandate, contribuie într-o foarte mare măsură la creșterea rezistenței antimicrobiene; |
| --- | --- |

11.

recunoaște că nerespectarea strictă a prescripțiilor medicale de către pacienți, manifestată, de exemplu, prin nerespectarea duratei tratamentului sau a dozelor recomandate, contribuie într-o foarte mare măsură la creșterea rezistenței antimicrobiene;

| 12. | invită Comisia să examineze aspectele legate de utilizarea și comercializarea incorecte a agenților antimicrobieni cu sau fără prescripție în întregul lanț - de la medic și farmacist până la pacient - în ceea ce privește comportamentul tuturor părților implicate și să desfășoare o strategie cuprinzătoare pe termen lung referitoare la sensibilizarea tuturor părților; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să examineze aspectele legate de utilizarea și comercializarea incorecte a agenților antimicrobieni cu sau fără prescripție în întregul lanț - de la medic și farmacist până la pacient - în ceea ce privește comportamentul tuturor părților implicate și să desfășoare o strategie cuprinzătoare pe termen lung referitoare la sensibilizarea tuturor părților;

| 13. | subliniază faptul că, asigurând utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni, este necesar ca părțile implicate să acorde atenție unei mai bune utilizări a antibioticelor disponibile în prezent printr-o analiză temeinică a dozelor, a duratei tratamentului și a combinațiilor dintre medicamente; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, asigurând utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni, este necesar ca părțile implicate să acorde atenție unei mai bune utilizări a antibioticelor disponibile în prezent printr-o analiză temeinică a dozelor, a duratei tratamentului și a combinațiilor dintre medicamente;

| 14. | invită Comisia și statele membre să promoveze spălarea și uscarea corectă a mâinilor - în special în spitale - pentru a preveni răspândirea infecțiilor și pentru a reduce nevoia de antibiotice; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia și statele membre să promoveze spălarea și uscarea corectă a mâinilor - în special în spitale - pentru a preveni răspândirea infecțiilor și pentru a reduce nevoia de antibiotice;

| 15. | salută, prin urmare, Ziua europeană de sensibilizare cu privire la utilizarea antibioticelor organizată în fiecare an la 18 noiembrie prin care se urmărește o mai bună conștientizare a amenințării pe care o prezintă rezistența antimicrobiană la adresa sănătății publice și care se dorește a fi un apel la o utilizare mai responsabilă a antibioticelor, prin acțiuni multiple în statele membre; |
| --- | --- |

15.

salută, prin urmare, Ziua europeană de sensibilizare cu privire la utilizarea antibioticelor organizată în fiecare an la 18 noiembrie prin care se urmărește o mai bună conștientizare a amenințării pe care o prezintă rezistența antimicrobiană la adresa sănătății publice și care se dorește a fi un apel la o utilizare mai responsabilă a antibioticelor, prin acțiuni multiple în statele membre;

Monitorizarea și supravegherea rezistenței antimicrobiene

| 16. | subliniază că este important să existe un sistem de monitorizare și supraveghere care să funcționeze bine, pentru a se putea colecta date fiabile și comparabile privind sensibilitatea agenților patogeni la agenți microbieni și infecțiile pe care le provoacă, permițând analiza tendințelor, avertismentele timpurii și monitorizarea răspândirii rezistenței la nivel național, regional și comunitar și pentru a se colecta date privind prescrierea și utilizarea agenților antimicrobieni care să facă posibilă monitorizarea utilizării la nivel general; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este important să existe un sistem de monitorizare și supraveghere care să funcționeze bine, pentru a se putea colecta date fiabile și comparabile privind sensibilitatea agenților patogeni la agenți microbieni și infecțiile pe care le provoacă, permițând analiza tendințelor, avertismentele timpurii și monitorizarea răspândirii rezistenței la nivel național, regional și comunitar și pentru a se colecta date privind prescrierea și utilizarea agenților antimicrobieni care să facă posibilă monitorizarea utilizării la nivel general;

| 17. | salută, în consecință, lucrările demarate de către Sistemul european de supraveghere a rezistenței antimicrobiene (EARSS) și de către Organul european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene în medicina veterinară (ESVAC) și continuate în prezent de către ECDC cu privire la compilarea de date comparabile de înaltă calitate la nivelul întregii UE cu privire la rezistența antimicrobiană, recunoscând totodată că în unele țări există încă numeroase dificultăți în ceea ce privește accesul la date și calitatea acestora; salută, de asemenea, lucrările demarate de către Proiectul european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene și continuate în prezent de către ECDC cu privire la compilarea de date comparabile de înaltă calitate la nivelul întregii UE cu privire la consumul de substanțe antimicrobiene; |
| --- | --- |

17.

salută, în consecință, lucrările demarate de către Sistemul european de supraveghere a rezistenței antimicrobiene (EARSS) și de către Organul european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene în medicina veterinară (ESVAC) și continuate în prezent de către ECDC cu privire la compilarea de date comparabile de înaltă calitate la nivelul întregii UE cu privire la rezistența antimicrobiană, recunoscând totodată că în unele țări există încă numeroase dificultăți în ceea ce privește accesul la date și calitatea acestora; salută, de asemenea, lucrările demarate de către Proiectul european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene și continuate în prezent de către ECDC cu privire la compilarea de date comparabile de înaltă calitate la nivelul întregii UE cu privire la consumul de substanțe antimicrobiene;

| 18. | subliniază importanța pe care o are diagnosticul în combaterea rezistenței antimicrobiene și solicită realizarea mai multor investiții în acest domeniu, precum și eficientizarea și îmbunătățirea utilizării actualelor instrumente de diagnostic; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța pe care o are diagnosticul în combaterea rezistenței antimicrobiene și solicită realizarea mai multor investiții în acest domeniu, precum și eficientizarea și îmbunătățirea utilizării actualelor instrumente de diagnostic;

| 19. | invită Comisia, ECDC și alte agenții ale UE cu activități conexe să colaboreze fără întârziere și să elaboreze un sistem armonizat și integrat de supraveghere a rezistenței antimicrobiene și a utilizării substanțelor antimicrobiene în Europa, inclusiv un sistem de alertă și reacție rapidă pentru noile mecanisme și tulpini de rezistență; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia, ECDC și alte agenții ale UE cu activități conexe să colaboreze fără întârziere și să elaboreze un sistem armonizat și integrat de supraveghere a rezistenței antimicrobiene și a utilizării substanțelor antimicrobiene în Europa, inclusiv un sistem de alertă și reacție rapidă pentru noile mecanisme și tulpini de rezistență;

Necesitatea cercetării și dezvoltării de noi agenți antimicrobieni și de noi alternative;

| 20. | recunoaște că, în prezent, din cauza decalajului crescând între frecvența infecțiilor provocate de microorganisme rezistente și declinul din domeniul cercetării și dezvoltării de noi agenți antimicrobieni, sectorul sănătății publice riscă să se regăsească în stadiul anterior apariției antibioticelor; |
| --- | --- |

20.

recunoaște că, în prezent, din cauza decalajului crescând între frecvența infecțiilor provocate de microorganisme rezistente și declinul din domeniul cercetării și dezvoltării de noi agenți antimicrobieni, sectorul sănătății publice riscă să se regăsească în stadiul anterior apariției antibioticelor;

| 21. | consideră că declinul din domeniul cercetării și dezvoltării este rezultatul deficiențelor pieții și invită Comisia să prezinte propuneri, pe căi normative și prin alte tipuri de măsuri, privind crearea sau îmbunătățirea stimulentelor pentru ca industria farmaceutică să majoreze investițiile în cercetarea și dezvoltarea noilor agenți antimicrobieni și în alternativele posibile; |
| --- | --- |

21.

consideră că declinul din domeniul cercetării și dezvoltării este rezultatul deficiențelor pieții și invită Comisia să prezinte propuneri, pe căi normative și prin alte tipuri de măsuri, privind crearea sau îmbunătățirea stimulentelor pentru ca industria farmaceutică să majoreze investițiile în cercetarea și dezvoltarea noilor agenți antimicrobieni și în alternativele posibile;

| 22. | reamintește că este necesară intensificarea activităților de cercetare privind noii agenți antimicrobieni, precum și posibilele alternative, în cadrul programelor-cadru de cercetare ale UE și încurajează realizarea la nivelul UE de cercetări în colaborare, care pot oferi posibilități de eficientizare; |
| --- | --- |

22.

reamintește că este necesară intensificarea activităților de cercetare privind noii agenți antimicrobieni, precum și posibilele alternative, în cadrul programelor-cadru de cercetare ale UE și încurajează realizarea la nivelul UE de cercetări în colaborare, care pot oferi posibilități de eficientizare;

| 23. | atrage atenția asupra faptului că lipsa unui diagnostic rapid contribuie atât la utilizarea excesivă de antibiotice, cât și la creșterea costurilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția asupra faptului că lipsa unui diagnostic rapid contribuie atât la utilizarea excesivă de antibiotice, cât și la creșterea costurilor de dezvoltare;

| 24. | recunoaște necesitatea promovării unor măsuri suplimentare, cum ar fi utilizarea unor vaccinuri eficiente pentru prevenirea infecțiilor, astfel cum se menționează în Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind stimulentele inovatoare pentru antibiotice eficiente; |
| --- | --- |

24.

recunoaște necesitatea promovării unor măsuri suplimentare, cum ar fi utilizarea unor vaccinuri eficiente pentru prevenirea infecțiilor, astfel cum se menționează în Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009 privind stimulentele inovatoare pentru antibiotice eficiente;

Abordare holistică

| 25. | invită Comisia să se asigure că măsurile privind rezistența antimicrobiană și sănătatea publică fac parte dintr-o abordare holistică referitoare la rezistența antimicrobiană, recunoscând legăturile care există cu măsurile de combatere a rezistenței la agenții antimicrobieni în medicamentele de uz veterinar, hrana animală și culturile agricole, în special cu privire la riscul transmiterii încrucișate; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să se asigure că măsurile privind rezistența antimicrobiană și sănătatea publică fac parte dintr-o abordare holistică referitoare la rezistența antimicrobiană, recunoscând legăturile care există cu măsurile de combatere a rezistenței la agenții antimicrobieni în medicamentele de uz veterinar, hrana animală și culturile agricole, în special cu privire la riscul transmiterii încrucișate;

| 26. | invită Comisia să abordeze problema lipsei de informații referitoare la utilizarea la nivelul UE a antibioticelor în compoziția medicamentelor de uz veterinar prin compilarea de date comparabile de înaltă calitate, grupate pe specii, pentru fiecare stat membru; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să abordeze problema lipsei de informații referitoare la utilizarea la nivelul UE a antibioticelor în compoziția medicamentelor de uz veterinar prin compilarea de date comparabile de înaltă calitate, grupate pe specii, pentru fiecare stat membru;

| 27. | salută eforturile depuse pentru alinierea și îmbunătățirea evaluării normative a antibioticelor noi; |
| --- | --- |

27.

salută eforturile depuse pentru alinierea și îmbunătățirea evaluării normative a antibioticelor noi;

| 28. | invită Comisia să sprijine în continuare EARRS și ESVAC la compilarea de date referitoare la utilizarea antibioticelor, care stau la baza viitoarelor măsuri menite să asigure o utilizare responsabilă; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să sprijine în continuare EARRS și ESVAC la compilarea de date referitoare la utilizarea antibioticelor, care stau la baza viitoarelor măsuri menite să asigure o utilizare responsabilă;

| 29. | invită Comisia să facă propuneri legislative în vederea eliminării treptate a folosirii profilactice a antibioticelor în creșterea animalelor; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să facă propuneri legislative în vederea eliminării treptate a folosirii profilactice a antibioticelor în creșterea animalelor;

| 30. | subliniază că sectorul zootehnic și sectorul pisciculturii intensive ar trebui să se concentreze asupra prevenirii bolilor nu prin utilizarea profilactică a antibioticelor, ci prin respectarea unor bune practici în materie de igienă, adăpostire și îngrijire, precum și prin aplicarea unor măsuri de biosecuritate stricte; |
| --- | --- |

30.

subliniază că sectorul zootehnic și sectorul pisciculturii intensive ar trebui să se concentreze asupra prevenirii bolilor nu prin utilizarea profilactică a antibioticelor, ci prin respectarea unor bune practici în materie de igienă, adăpostire și îngrijire, precum și prin aplicarea unor măsuri de biosecuritate stricte;

| 31. | solicită, în special, stabilirea unor bune practici pentru zootehnie, care să reducă la minimum riscul rezistenței antimicrobiene; subliniază că aceste practici ar trebui să se aplice, în special, animalelor tinere care sunt aduse laolaltă de la diferiți crescători, sporindu-se astfel riscul de transmitere a bolilor; |
| --- | --- |

31.

solicită, în special, stabilirea unor bune practici pentru zootehnie, care să reducă la minimum riscul rezistenței antimicrobiene; subliniază că aceste practici ar trebui să se aplice, în special, animalelor tinere care sunt aduse laolaltă de la diferiți crescători, sporindu-se astfel riscul de transmitere a bolilor;

| 32. | constată că reziduurile farmaceutice eliminate în mod necorespunzător sfârșesc în căile noastre navigabile, sporind astfel expunerea neintenționată la o gamă variată de substanțe legate de rezistența antibiotică; invită Comisia să promoveze realizarea mai multor cercetări cu privire la impactul expunerii pe termen lung la reziduurile farmaceutice prin apă și sol; |
| --- | --- |

32.

constată că reziduurile farmaceutice eliminate în mod necorespunzător sfârșesc în căile noastre navigabile, sporind astfel expunerea neintenționată la o gamă variată de substanțe legate de rezistența antibiotică; invită Comisia să promoveze realizarea mai multor cercetări cu privire la impactul expunerii pe termen lung la reziduurile farmaceutice prin apă și sol;

| 33. | solicită să se opereze o separare între ingredientele active și mecanismele de efect folosite în medicina umană și veterinară într-o măsură care să permită reducerea riscului ca rezistența la antibiotice să fie transferată de la animale la oameni, dar subliniază că acest lucru nu trebuie să aibă drept rezultat impunerea unor restricții asupra opțiunilor de tratament existente care sunt eficace; |
| --- | --- |

33.

solicită să se opereze o separare între ingredientele active și mecanismele de efect folosite în medicina umană și veterinară într-o măsură care să permită reducerea riscului ca rezistența la antibiotice să fie transferată de la animale la oameni, dar subliniază că acest lucru nu trebuie să aibă drept rezultat impunerea unor restricții asupra opțiunilor de tratament existente care sunt eficace;

| 34. | consideră că utilizarea așa-numitelor antibiotice „de ultimă instanță” care vizează agenți patogeni umani ar trebui permisă în sectorul agricol numai în condiții autorizate și în combinație cu monitorizarea rezistenței, de preferință de la caz la caz; |
| --- | --- |

34.

consideră că utilizarea așa-numitelor antibiotice „de ultimă instanță” care vizează agenți patogeni umani ar trebui permisă în sectorul agricol numai în condiții autorizate și în combinație cu monitorizarea rezistenței, de preferință de la caz la caz;

Cooperarea internațională

| 35. | invită Comisia să consolideze cooperarea strânsă cu Organizația Mondială a Sănătății (OMS), Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) și alte părți și organizații pertinente la nivel internațional pentru a aborda mai efectiv rezistența antimicrobiană la nivel global; salută în acest context instituirea unui grup de acțiune transatlantic UE-SUA privind problemele urgente legate de rezistența antimicrobiană (TATFAR); |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să consolideze cooperarea strânsă cu Organizația Mondială a Sănătății (OMS), Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) și alte părți și organizații pertinente la nivel internațional pentru a aborda mai efectiv rezistența antimicrobiană la nivel global; salută în acest context instituirea unui grup de acțiune transatlantic UE-SUA privind problemele urgente legate de rezistența antimicrobiană (TATFAR);

| 36. | invită Comisia să se asigure că sunt disponibile suficiente resurse financiare și umane pentru implementarea strategiilor relevante; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să se asigure că sunt disponibile suficiente resurse financiare și umane pentru implementarea strategiilor relevante;

*

* *

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 34, 5.2.2002, p. 13.

(2)  JO C 112 E, 9.5.2002, p. 106.

(3)  European Platform for the Responsible Use of Medicines in Animals

(4)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, document care însoțește al doilea raport al Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre privind punerea în aplicare a Recomandării Consiliului (2002/77/CE) privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/121

---

Joi, 27 octombrie 2011Tibet, în special autoimolarea călugărilor și a călugărițelor

P7_TA(2011)0474

Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la Tibet, în special la autoincendierea călugărițelor și călugărilor

2013/C 131 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China și Tibet, în special cea din 25 noiembrie 2010, (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China și Tibet, în special cea din 25 noiembrie 2010, (1)

| — | având în vedere articolul 36 din Constituția Republicii Populare Chineze, care garantează tuturor cetățenilor dreptul la libertatea credinței religioase, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 36 din Constituția Republicii Populare Chineze, care garantează tuturor cetățenilor dreptul la libertatea credinței religioase,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât respectarea drepturilor omului, a libertății religioase și a libertății de asociere sunt principii fundamentale ale UE și reprezintă o prioritate a politicii sale externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea drepturilor omului, a libertății religioase și a libertății de asociere sunt principii fundamentale ale UE și reprezintă o prioritate a politicii sale externe;

| B. | întrucât guvernul Chinei a impus restricții drastice asupra mănăstirilor budiste tibetane din ținutul Aba/Ngaba în provincia Sichuan și din alte regiuni ale platoului tibetan, inclusiv raiduri violente de securitate, deținerea arbitrară a călugărilor, intensificarea supravegherii în mănăstiri și o prezență polițienească permanentă în mănăstiri pentru a monitoriza activitățile religioase; |
| --- | --- |

B.

întrucât guvernul Chinei a impus restricții drastice asupra mănăstirilor budiste tibetane din ținutul Aba/Ngaba în provincia Sichuan și din alte regiuni ale platoului tibetan, inclusiv raiduri violente de securitate, deținerea arbitrară a călugărilor, intensificarea supravegherii în mănăstiri și o prezență polițienească permanentă în mănăstiri pentru a monitoriza activitățile religioase;

| C. | întrucât aceste măsuri de securitate sunt menite să restricționeze dreptul la libertatea de exprimare, la libertatea de asociere și la libertatea credinței religioase în mănăstirile budiste din Tibet; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste măsuri de securitate sunt menite să restricționeze dreptul la libertatea de exprimare, la libertatea de asociere și la libertatea credinței religioase în mănăstirile budiste din Tibet;

| D. | întrucât Phuntsog (20 de ani) și Tsewang Norbu (29 de ani) au murit după ce și-au dat foc la 16 martie și, respectiv, 15 august 2011 în semn de protest față de politicile restrictive ale Chinei în Tibet; |
| --- | --- |

D.

întrucât Phuntsog (20 de ani) și Tsewang Norbu (29 de ani) au murit după ce și-au dat foc la 16 martie și, respectiv, 15 august 2011 în semn de protest față de politicile restrictive ale Chinei în Tibet;

| E. | întrucât fratele mai mic al lui Phuntsog, Lobsang Kelsang și Lobsang Kunchok (ambii în vârstă de 18 ani) și-au dat foc în piața din ținutul Aba/Ngaba la 26 septembrie 2011 și, deși au supraviețuit, nu există informații despre starea lor actuală; |
| --- | --- |

E.

întrucât fratele mai mic al lui Phuntsog, Lobsang Kelsang și Lobsang Kunchok (ambii în vârstă de 18 ani) și-au dat foc în piața din ținutul Aba/Ngaba la 26 septembrie 2011 și, deși au supraviețuit, nu există informații despre starea lor actuală;

| F. | întrucât călugărul de 38 de ani Dawa Tsering de la mănăstirea Kardze și-a dat foc la 25 octombrie 2011, iar personalul de securitate chinez a stins flăcările, încercând să-l ducă de acolo, însă călugărul se află în prezent sub protecția confraților săi în mănăstire, în stare critică; |
| --- | --- |

F.

întrucât călugărul de 38 de ani Dawa Tsering de la mănăstirea Kardze și-a dat foc la 25 octombrie 2011, iar personalul de securitate chinez a stins flăcările, încercând să-l ducă de acolo, însă călugărul se află în prezent sub protecția confraților săi în mănăstire, în stare critică;

| G. | întrucât călugărul de 17 ani Kelsang Wangchuk, de la mănăstirea Kirti, și-a dat foc la 3 octombrie 2011 și a fost imediat luat de soldații chinezi, care au stins focul și l-au bătut cu brutalitate înainte de a-l lua cu ei, neexistând în prezent informații privind starea sa actuală și locul unde se află; |
| --- | --- |

G.

întrucât călugărul de 17 ani Kelsang Wangchuk, de la mănăstirea Kirti, și-a dat foc la 3 octombrie 2011 și a fost imediat luat de soldații chinezi, care au stins focul și l-au bătut cu brutalitate înainte de a-l lua cu ei, neexistând în prezent informații privind starea sa actuală și locul unde se află;

| H. | întrucât doi foști călugări din Kirti, Choephel (19 ani) și Kayang (18 ani) s-au luat de mână și și-au dat foc, cerând întoarcerea lui Dalai Lama și dreptul la libertatea religioasă, și întrucât aceștia au decedat în urma protestului; |
| --- | --- |

H.

întrucât doi foști călugări din Kirti, Choephel (19 ani) și Kayang (18 ani) s-au luat de mână și și-au dat foc, cerând întoarcerea lui Dalai Lama și dreptul la libertatea religioasă, și întrucât aceștia au decedat în urma protestului;

| I. | întrucât fostul călugăr din Kirti, Norbu Damdrul (19 ani) și-a dat foc la 15 octombrie 2011, fiind cel de-al optulea tibetan care face acest lucru; întrucât nu se știe nici unde se află acesta acum și nici care este starea sa de sănătate; |
| --- | --- |

I.

întrucât fostul călugăr din Kirti, Norbu Damdrul (19 ani) și-a dat foc la 15 octombrie 2011, fiind cel de-al optulea tibetan care face acest lucru; întrucât nu se știe nici unde se află acesta acum și nici care este starea sa de sănătate;

| J. | întrucât, la 17 octombrie 2011, o călugăriță în vârstă de 20 de ani de la mănăstirea Ngaba Mamae Dechen Choekorling, Tenzin Wangmo, a decedat, fiind prima femeie care și-a dat foc; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 17 octombrie 2011, o călugăriță în vârstă de 20 de ani de la mănăstirea Ngaba Mamae Dechen Choekorling, Tenzin Wangmo, a decedat, fiind prima femeie care și-a dat foc;

| K. | întrucât autoincendierea poate fi considerată o formă de protest și exprimare a disperării din ce în ce mai mari a tinerilor tibetani, în special a celor din comunitatea mănăstirii Kirti; |
| --- | --- |

K.

întrucât autoincendierea poate fi considerată o formă de protest și exprimare a disperării din ce în ce mai mari a tinerilor tibetani, în special a celor din comunitatea mănăstirii Kirti;

| L. | întrucât, oricare ar fi fost motivațiile personale care au stat la baza acestor acte, ele trebuie privite în contextul mai larg al represiunii religioase și politice din ținutul Aba/Ngaba, care durează de ani de zile; |
| --- | --- |

L.

întrucât, oricare ar fi fost motivațiile personale care au stat la baza acestor acte, ele trebuie privite în contextul mai larg al represiunii religioase și politice din ținutul Aba/Ngaba, care durează de ani de zile;

| M. | întrucât înăsprirea controlului statului asupra practicilor religioase printr-o serie de reglementări din 2007 ale guvernului Chinei a contribuit la disperarea tibetanilor în întregul platou tibetan; |
| --- | --- |

M.

întrucât înăsprirea controlului statului asupra practicilor religioase printr-o serie de reglementări din 2007 ale guvernului Chinei a contribuit la disperarea tibetanilor în întregul platou tibetan;

| N. | întrucât actualele norme au extins dramatic controlul statului asupra vieții religioase, numeroase forme de exprimare a identității religioase făcând obiectul aprobării și controlului statului, inclusiv recunoașterea reîncarnării călugărilor lama; |
| --- | --- |

N.

întrucât actualele norme au extins dramatic controlul statului asupra vieții religioase, numeroase forme de exprimare a identității religioase făcând obiectul aprobării și controlului statului, inclusiv recunoașterea reîncarnării călugărilor lama;

| O. | întrucât un tribunal din China a condamnat trei călugări tibetani la închisoare pentru moartea confratelui lor, călugărul Phuntsog, care și-a dat foc la 16 martie 2011, pe motiv că l-au ascuns și nu i-au permis accesul la îngrijire medicală; întrucât aceștia au fost acuzați de „ucidere din culpă”; |
| --- | --- |

O.

întrucât un tribunal din China a condamnat trei călugări tibetani la închisoare pentru moartea confratelui lor, călugărul Phuntsog, care și-a dat foc la 16 martie 2011, pe motiv că l-au ascuns și nu i-au permis accesul la îngrijire medicală; întrucât aceștia au fost acuzați de „ucidere din culpă”;

| P. | întrucât în martie 2011, după primul caz de autoincendiere, mănăstirea Kirti a fost înconjurată de personal armat și i s-a tăiat accesul la alimente și apă timp de mai multe zile; întrucât noii demnitari responsabili pentru securitate detașați la mănăstire au impus un nou program obligatoriu de „educație patriotică” și întrucât peste 300 de călugări au fost transportați de acolo în camioane militare și deținuți în locații necunoscute pentru a face timp de mai multe săptămâni obiectul îndoctrinării politice; |
| --- | --- |

P.

întrucât în martie 2011, după primul caz de autoincendiere, mănăstirea Kirti a fost înconjurată de personal armat și i s-a tăiat accesul la alimente și apă timp de mai multe zile; întrucât noii demnitari responsabili pentru securitate detașați la mănăstire au impus un nou program obligatoriu de „educație patriotică” și întrucât peste 300 de călugări au fost transportați de acolo în camioane militare și deținuți în locații necunoscute pentru a face timp de mai multe săptămâni obiectul îndoctrinării politice;

| Q. | întrucât guvernul Chinei a acuzat călugării de la mănăstirea Kirti de implicare în acțiuni „ce vizează tulburarea ordinii sociale”, inclusiv în acte de vandalism și autoincendiere; |
| --- | --- |

Q.

întrucât guvernul Chinei a acuzat călugării de la mănăstirea Kirti de implicare în acțiuni „ce vizează tulburarea ordinii sociale”, inclusiv în acte de vandalism și autoincendiere;

| R. | întrucât în ultimele luni autoritățile chineze au înăsprit securitatea în Tibet, în special în zona mănăstirii Kirti, și întrucât jurnaliștilor și străinilor li se interzice vizitarea regiunii, mănăstirea fiind patrulată de poliție complet echipată pentru revolte; întrucât mijloacelor de informare în masă străine li se interzice accesul în părțile tensionate ale Tibetului, iar televiziunea de stat a Chinei nu a prezentat reportaje privind protestele; întrucât călugărilor li se interzice să vorbească despre proteste, |
| --- | --- |

R.

întrucât în ultimele luni autoritățile chineze au înăsprit securitatea în Tibet, în special în zona mănăstirii Kirti, și întrucât jurnaliștilor și străinilor li se interzice vizitarea regiunii, mănăstirea fiind patrulată de poliție complet echipată pentru revolte; întrucât mijloacelor de informare în masă străine li se interzice accesul în părțile tensionate ale Tibetului, iar televiziunea de stat a Chinei nu a prezentat reportaje privind protestele; întrucât călugărilor li se interzice să vorbească despre proteste,

| 1. | condamnă reprimarea continuă de către autoritățile chineze a mănăstirilor tibetane și le solicită acestor autorități să elimine restricțiile și măsurile de securitate impuse mănăstirilor și comunităților laice și să repună în funcțiune liniile de comunicație ale călugărilor de la mănăstirea Kirti; |
| --- | --- |

1.

condamnă reprimarea continuă de către autoritățile chineze a mănăstirilor tibetane și le solicită acestor autorități să elimine restricțiile și măsurile de securitate impuse mănăstirilor și comunităților laice și să repună în funcțiune liniile de comunicație ale călugărilor de la mănăstirea Kirti;

| 2. | este deosebit de preocupat cu privire la relatările conform cărora, din luna aprilie a acestui an, opt călugări budiști tibetani și o călugăriță și-au dat foc lângă mănăstirea Kirti din ținutul Ngaba în provincia Sichuan din China; |
| --- | --- |

2.

este deosebit de preocupat cu privire la relatările conform cărora, din luna aprilie a acestui an, opt călugări budiști tibetani și o călugăriță și-au dat foc lângă mănăstirea Kirti din ținutul Ngaba în provincia Sichuan din China;

| 3. | îndeamnă guvernul Chinei să ridice restricțiile și măsurile severe de securitate impuse mănăstirii Kirti și să ofere informații cu privire la locul unde se află călugării luați cu forța de la mănăstire; îndeamnă autoritățile chineze să permită mijloacelor de comunicare în masă internaționale și observatorilor care monitorizează respectarea drepturilor omului să viziteze zona; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă guvernul Chinei să ridice restricțiile și măsurile severe de securitate impuse mănăstirii Kirti și să ofere informații cu privire la locul unde se află călugării luați cu forța de la mănăstire; îndeamnă autoritățile chineze să permită mijloacelor de comunicare în masă internaționale și observatorilor care monitorizează respectarea drepturilor omului să viziteze zona;

| 4. | solicită guvernului Chinei să garanteze libertatea religioasă tuturor cetățenilor săi în conformitate cu articolul 18 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și să elimine sancțiunile penale și administrative care vizează religia și sunt folosite pentru a pedepsi cetățenii pentru exercitarea dreptului la libertatea religioasă; |
| --- | --- |

4.

solicită guvernului Chinei să garanteze libertatea religioasă tuturor cetățenilor săi în conformitate cu articolul 18 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și să elimine sancțiunile penale și administrative care vizează religia și sunt folosite pentru a pedepsi cetățenii pentru exercitarea dreptului la libertatea religioasă;

| 5. | solicită autorităților chineze să respecte drepturile tibetanilor în toate provinciile Chinei și să ia măsuri proactive pentru a soluționa problemele subiacente ale populației tibetane din China; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților chineze să respecte drepturile tibetanilor în toate provinciile Chinei și să ia măsuri proactive pentru a soluționa problemele subiacente ale populației tibetane din China;

| 6. | solicită autorităților chineze să înceteze promovarea politicilor care reprezintă o amenințare la adresa limbii, culturii, religiei, moștenirii și mediului Tibetului și care contravin Constituției Chinei și legislației chineze care acordă autonomie minorităților etnice; |
| --- | --- |

6.

solicită autorităților chineze să înceteze promovarea politicilor care reprezintă o amenințare la adresa limbii, culturii, religiei, moștenirii și mediului Tibetului și care contravin Constituției Chinei și legislației chineze care acordă autonomie minorităților etnice;

| 7. | îndeamnă guvernul Republicii Populare Chineze să ofere informații complete cu privire la situația celor 300 de călugări care au fost luați din mănăstirea Kirti în aprilie 2011 și în cazul cărora au intervenit mai multe organe speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului, inclusiv grupul de lucru pentru disparițiile forțate sau involuntare; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă guvernul Republicii Populare Chineze să ofere informații complete cu privire la situația celor 300 de călugări care au fost luați din mănăstirea Kirti în aprilie 2011 și în cazul cărora au intervenit mai multe organe speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului, inclusiv grupul de lucru pentru disparițiile forțate sau involuntare;

| 8. | îndeamnă guvernul Republicii Populare Chineze să își asume responsabilitatea pentru situația tibetanilor care au fost „spitalizați” după ce și-au dat foc, inclusiv pentru accesul lor la asistență medicală; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă guvernul Republicii Populare Chineze să își asume responsabilitatea pentru situația tibetanilor care au fost „spitalizați” după ce și-au dat foc, inclusiv pentru accesul lor la asistență medicală;

| 9. | dezaprobă condamnarea călugărilor din Kirti și insistă asupra dreptului lor la un proces echitabil și la acordarea de asistență juridică pe perioada procesului respectiv; solicită permiterea accesului observatorilor independenți la călugării Kirti aflați în detenție; |
| --- | --- |

9.

dezaprobă condamnarea călugărilor din Kirti și insistă asupra dreptului lor la un proces echitabil și la acordarea de asistență juridică pe perioada procesului respectiv; solicită permiterea accesului observatorilor independenți la călugării Kirti aflați în detenție;

| 10. | solicită Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să facă o declarație publică în care să exprime preocuparea UE în ceea ce privește situația din ce în ce mai gravă din ținutul Aba/Ngaba și să ceară respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și moderație din partea forțelor de securitate; |
| --- | --- |

10.

solicită Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să facă o declarație publică în care să exprime preocuparea UE în ceea ce privește situația din ce în ce mai gravă din ținutul Aba/Ngaba și să ceară respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și moderație din partea forțelor de securitate;

| 11. | solicită autorităților chineze să nu pună în aplicare politici contraproductive și programe agresive de „educație patriotică” în regiuni cu populație tibetană, cum ar fi Sichuan, Gansu și Qinghai, locuri unde cazurile de încălcare a drepturilor omului au creat tensiuni; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților chineze să nu pună în aplicare politici contraproductive și programe agresive de „educație patriotică” în regiuni cu populație tibetană, cum ar fi Sichuan, Gansu și Qinghai, locuri unde cazurile de încălcare a drepturilor omului au creat tensiuni;

| 12. | solicită autorităților chineze să respecte ritualurile tibetane tradiționale legate de moarte și să înapoieze rămășițele pământești în conformitate cu ritualurile budiste, fără întârziere și fără nicio opreliște; |
| --- | --- |

12.

solicită autorităților chineze să respecte ritualurile tibetane tradiționale legate de moarte și să înapoieze rămășițele pământești în conformitate cu ritualurile budiste, fără întârziere și fără nicio opreliște;

| 13. | le cere UE și statelor sale membre să solicite guvernului Chinei să reia dialogul cu Dalai Lama și cu reprezentanții săi în vederea asigurării autonomiei reale tibetanilor aflați în Republica Populară Chineză și să pună capăt campaniei de discreditare a lui Dalai Lama, în capacitatea sa de lider religios; |
| --- | --- |

13.

le cere UE și statelor sale membre să solicite guvernului Chinei să reia dialogul cu Dalai Lama și cu reprezentanții săi în vederea asigurării autonomiei reale tibetanilor aflați în Republica Populară Chineză și să pună capăt campaniei de discreditare a lui Dalai Lama, în capacitatea sa de lider religios;

| 14. | solicită Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei să ridice problema drepturilor omului în cadrul următorului Summit UE-China și solicită președinților Comisiei și Consiliului European să susțină cu fermitate identitatea religioasă, culturală și lingvistică unică a Tibetului în discursurile lor oficiale din cadrul ceremoniilor de deschidere și închidere a summitului, în cazul în care aceasta nu se află deja pe ordinea de zi; |
| --- | --- |

14.

solicită Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei să ridice problema drepturilor omului în cadrul următorului Summit UE-China și solicită președinților Comisiei și Consiliului European să susțină cu fermitate identitatea religioasă, culturală și lingvistică unică a Tibetului în discursurile lor oficiale din cadrul ceremoniilor de deschidere și închidere a summitului, în cazul în care aceasta nu se află deja pe ordinea de zi;

| 15. | solicită SEAE și delegației UE în China să monitorizeze constant situația drepturilor omului în China și să continue să aducă în discuție – în reuniunile cu China și în corespondența cu demnitarii chinezi – cazurile specifice ale tibetanilor închiși ca urmare a exercitării pașnice a libertății religioase și să prezinte un raport Parlamentului în următoarele 12 luni, în care să sugereze măsuri de luat sau politici de pus în aplicare; |
| --- | --- |

15.

solicită SEAE și delegației UE în China să monitorizeze constant situația drepturilor omului în China și să continue să aducă în discuție – în reuniunile cu China și în corespondența cu demnitarii chinezi – cazurile specifice ale tibetanilor închiși ca urmare a exercitării pașnice a libertății religioase și să prezinte un raport Parlamentului în următoarele 12 luni, în care să sugereze măsuri de luat sau politici de pus în aplicare;

| 16. | reiterează solicitarea adresată Consiliului de a numi un reprezentant special al Uniunii Europene pentru Tibet cu scopul de a facilita reluarea dialogului dintre autoritățile chineze și emisarii lui Dalai Lama pentru a defini un statut de autonomie efectivă a Tibetului în Republica Populară Chineză; |
| --- | --- |

16.

reiterează solicitarea adresată Consiliului de a numi un reprezentant special al Uniunii Europene pentru Tibet cu scopul de a facilita reluarea dialogului dintre autoritățile chineze și emisarii lui Dalai Lama pentru a defini un statut de autonomie efectivă a Tibetului în Republica Populară Chineză;

| 17. | solicită statelor membre care fac parte din G-20, președintelui Comisiei și președintelui Consiliului European să aducă în discuția cu președintele Republicii Populare Chineze, Hu Jintao, în cadrul următorului Summit G-20 de la Cannes din 3-4 noiembrie 2011, situația drepturilor omului în Tibet; |
| --- | --- |

17.

solicită statelor membre care fac parte din G-20, președintelui Comisiei și președintelui Consiliului European să aducă în discuția cu președintele Republicii Populare Chineze, Hu Jintao, în cadrul următorului Summit G-20 de la Cannes din 3-4 noiembrie 2011, situația drepturilor omului în Tibet;

| 18. | solicită Republicii Populare Chineze să respecte libertatea religioasă și drepturile fundamentale ale omului în cazul comunităților monastice și laice din Ngaba și să suspende punerea în aplicare a normelor privind controlul religios pentru a le permite budiștilor tibetani să identifice și să educe învățătorii religioși într-o manieră care respectă tradițiile tibetane, să revizuiască politicile religioase și de securitate puse în aplicare în Ngaba din 2008 și să inițieze un dialog transparent cu liderii școlilor budiste tibetane; |
| --- | --- |

18.

solicită Republicii Populare Chineze să respecte libertatea religioasă și drepturile fundamentale ale omului în cazul comunităților monastice și laice din Ngaba și să suspende punerea în aplicare a normelor privind controlul religios pentru a le permite budiștilor tibetani să identifice și să educe învățătorii religioși într-o manieră care respectă tradițiile tibetane, să revizuiască politicile religioase și de securitate puse în aplicare în Ngaba din 2008 și să inițieze un dialog transparent cu liderii școlilor budiste tibetane;

| 19. | îndeamnă guvernul Republicii Populare Chineze să respecte standardele privind drepturile omului convenite la nivel internațional și să-și îndeplinească obligațiile care îi revin în conformitate cu convențiile internaționale privind drepturile omului în ceea ce privește respectarea libertății religioase sau a credinței; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă guvernul Republicii Populare Chineze să respecte standardele privind drepturile omului convenite la nivel internațional și să-și îndeplinească obligațiile care îi revin în conformitate cu convențiile internaționale privind drepturile omului în ceea ce privește respectarea libertății religioase sau a credinței;

| 20. | exprimă necesitatea de a include drepturile comunităților minoritare din China în ordinea de zi a viitoarelor runde ale dialogului UE-China pe tema drepturilor omului; |
| --- | --- |

20.

exprimă necesitatea de a include drepturile comunităților minoritare din China în ordinea de zi a viitoarelor runde ale dialogului UE-China pe tema drepturilor omului;

| 21. | îndeamnă guvernul Chinei să ratifice Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă guvernul Chinei să ratifice Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii /Vicepreședintelui Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii /Vicepreședintelui Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0449.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/125

---

Joi, 27 octombrie 2011Bahrain

P7_TA(2011)0475

Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Bahrain

2013/C 131 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, Yemen și Bahrain, în special Rezoluția din 7 aprilie 2011 (1) referitoare la situația din Siria, Bahrain și Yemen și Rezoluția din 7 iulie 2011 (2) referitoare la situația din Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și din Africa de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, Yemen și Bahrain, în special Rezoluția din 7 aprilie 2011 (1) referitoare la situația din Siria, Bahrain și Yemen și Rezoluția din 7 iulie 2011 (2) referitoare la situația din Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și din Africa de Nord,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 (3) referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 (3) referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului,

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 12 aprilie 2011 privind moartea a doi activiști civici din Bahrain și declarația din 28 aprilie 2011 prin care se condamnă sentința cu moartea pronunțată în cazul a patru cetățeni din Bahrain pentru că au participat la proteste pașnice, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 12 aprilie 2011 privind moartea a doi activiști civici din Bahrain și declarația din 28 aprilie 2011 prin care se condamnă sentința cu moartea pronunțată în cazul a patru cetățeni din Bahrain pentru că au participat la proteste pașnice,

| — | având în vedere audierea pe tema situației din Bahrain desfășurată în Subcomisia pentru drepturile omului din Parlamentul European la 3 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea pe tema situației din Bahrain desfășurată în Subcomisia pentru drepturile omului din Parlamentul European la 3 octombrie 2011,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) referitoare la Bahrain din 10 martie, 12 martie, 18 martie 2011, 3 mai 2011, 1 iulie 2011, 31 august 2011, 8 și 30 septembrie 2011, precum și declarațiile VP/ÎR privind situația din Egipt, Siria, Yemen și Bahrain realizate la Parlamentul European la 12 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) referitoare la Bahrain din 10 martie, 12 martie, 18 martie 2011, 3 mai 2011, 1 iulie 2011, 31 august 2011, 8 și 30 septembrie 2011, precum și declarațiile VP/ÎR privind situația din Egipt, Siria, Yemen și Bahrain realizate la Parlamentul European la 12 octombrie 2011,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului referitoare la Bahrain din 23 mai, 12 aprilie și 21 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului referitoare la Bahrain din 23 mai, 12 aprilie și 21 martie 2011,

| — | având în vedere declarațiile din 23 iunie și din 30 septembrie 2011 ale Secretarului General al ONU referitoare la sentințele pronunțate în cazul a 21 de activiști politici, apărători ai drepturilor omului și lideri ai opoziției din Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 23 iunie și din 30 septembrie 2011 ale Secretarului General al ONU referitoare la sentințele pronunțate în cazul a 21 de activiști politici, apărători ai drepturilor omului și lideri ai opoziției din Bahrain,

| — | având în vedere declarația privind Bahrainul din 29 septembrie 2011 a celei de-a 66-a Adunare Generală a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația privind Bahrainul din 29 septembrie 2011 a celei de-a 66-a Adunare Generală a ONU,

| — | având în vedere declarația de presă a Ministerului Afacerilor Externe al Regatului Bahrain din 5 octombrie 2011 și declarația Ministerului Sănătății din Bahrain privind condamnările aplicate la 30 septembrie 2011 unor medici, asistente medicale și cadre sanitare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a Ministerului Afacerilor Externe al Regatului Bahrain din 5 octombrie 2011 și declarația Ministerului Sănătății din Bahrain privind condamnările aplicate la 30 septembrie 2011 unor medici, asistente medicale și cadre sanitare,

| — | având în vedere declarația de la 23 octombrie 2011 a procurorului general al Bahrainului privind rejudecarea unor medici cercetați anterior în cadrul unor procese militare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la 23 octombrie 2011 a procurorului general al Bahrainului privind rejudecarea unor medici cercetați anterior în cadrul unor procese militare,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte,

| — | având în vedere articolul 19 litera (d) din Constituția Bahrainului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19 litera (d) din Constituția Bahrainului,

| — | având în vedere orientările UE privind apărătorii drepturilor omului din 2004, astfel cum au fost actualizate în 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind apărătorii drepturilor omului din 2004, astfel cum au fost actualizate în 2008,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 1949,

| — | având în vedere raportul Human Rights Watch emis în februarie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Human Rights Watch emis în februarie 2010,

| — | având în vedere documentul de informare al medicilor intitulat „Serviciile medicale paralizate: atacul forțelor militare asupra pacienților în Bahrain din aprilie 2011”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de informare al medicilor intitulat „Serviciile medicale paralizate: atacul forțelor militare asupra pacienților în Bahrain din aprilie 2011”,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, începând cu luna februarie, în Bahrain au avut loc în mod periodic proteste pro-democratice, inspirate din mișcările populare din Africa de Nord și din Orientul Mijlociu, în cadrul cărora s-au cerut reforme instituționale, politice, economice și sociale, care să aibă drept scop realizarea unei democrații veritabile, combaterea corupției și a nepotismului, asigurarea respectării statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și reducerea inegalităților sociale și crearea unor condiții economice și sociale mai bune; întrucât aceste demonstrații pașnice au fost înăbușite cu o forță excesivă utilizată de autoritățile din Bahrain, în urma cărora zeci de protestatari au fost uciși și la care comunitatea internațională a reacționat într-un mod prea lent și lipsit de fermitate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, începând cu luna februarie, în Bahrain au avut loc în mod periodic proteste pro-democratice, inspirate din mișcările populare din Africa de Nord și din Orientul Mijlociu, în cadrul cărora s-au cerut reforme instituționale, politice, economice și sociale, care să aibă drept scop realizarea unei democrații veritabile, combaterea corupției și a nepotismului, asigurarea respectării statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și reducerea inegalităților sociale și crearea unor condiții economice și sociale mai bune; întrucât aceste demonstrații pașnice au fost înăbușite cu o forță excesivă utilizată de autoritățile din Bahrain, în urma cărora zeci de protestatari au fost uciși și la care comunitatea internațională a reacționat într-un mod prea lent și lipsit de fermitate;

| B. | întrucât, în urma cererii adresate de guvernul din Bahrain, în țară au fost desfășurate forțe străine formate din mii de persoane venite din Arabia Saudită și din Emiratele Arabe Unite, sub egida Consiliului de Cooperare al Golfului (CCG), |
| --- | --- |

B.

întrucât, în urma cererii adresate de guvernul din Bahrain, în țară au fost desfășurate forțe străine formate din mii de persoane venite din Arabia Saudită și din Emiratele Arabe Unite, sub egida Consiliului de Cooperare al Golfului (CCG),

| C. | întrucât un tribunal militar a reconfirmat la 29 septembrie 2011 sentințele cuprinse între cinci și cincisprezece ani de închisoare pronunțate în cazul a cel puțin 20 de medici și de paramedici pentru presupuse activități antiguvernamentale desfășurate în vreme ce aceste persoane și-au îndeplinit îndatoririle profesionale, au acționat conform codului etic și au tratat în mod egal și fără discriminare pe protestatarii răniți la începutul acestui an; întrucât, din cauza presiunii internaționale, procurorul general al Bahrainului, Ali Alboainain, a anunțat miercuri, 5 octombrie 2011, că cele 20 de persoane vor fi rejudecate în fața unor instanțe civile, iar procesele au reînceput la 23 octombrie 2011; |
| --- | --- |

C.

întrucât un tribunal militar a reconfirmat la 29 septembrie 2011 sentințele cuprinse între cinci și cincisprezece ani de închisoare pronunțate în cazul a cel puțin 20 de medici și de paramedici pentru presupuse activități antiguvernamentale desfășurate în vreme ce aceste persoane și-au îndeplinit îndatoririle profesionale, au acționat conform codului etic și au tratat în mod egal și fără discriminare pe protestatarii răniți la începutul acestui an; întrucât, din cauza presiunii internaționale, procurorul general al Bahrainului, Ali Alboainain, a anunțat miercuri, 5 octombrie 2011, că cele 20 de persoane vor fi rejudecate în fața unor instanțe civile, iar procesele au reînceput la 23 octombrie 2011;

| D. | întrucât o parte dintre medicii condamnați au fost formați în state membre ale UE, fac parte din organizațiile profesionale medicale cu sediul în UE și se bucură de o bună reputație în rândul colegilor internaționali; |
| --- | --- |

D.

întrucât o parte dintre medicii condamnați au fost formați în state membre ale UE, fac parte din organizațiile profesionale medicale cu sediul în UE și se bucură de o bună reputație în rândul colegilor internaționali;

| E. | întrucât represaliile îndreptate asupra medicilor și paramedicilor au implicații serioase asupra muncii organizațiilor umanitare internaționale; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a condamnat ocuparea de către forțele militare a bazelor medicale și a declarat că arestările arbitrare și relele tratamente aplicate personalului medical sunt șocante și ilegale; |
| --- | --- |

E.

întrucât represaliile îndreptate asupra medicilor și paramedicilor au implicații serioase asupra muncii organizațiilor umanitare internaționale; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a condamnat ocuparea de către forțele militare a bazelor medicale și a declarat că arestările arbitrare și relele tratamente aplicate personalului medical sunt șocante și ilegale;

| F. | întrucât, la 6 septembrie 2011, instanța militară numită Tribunalul de Siguranță Națională și Apel a confirmat sentințele pronunțate împotriva a cel puțin 21 de cunoscuți activiști pentru drepturile omului și opozanți ai regimului, inclusiv împotriva bloggerilor și activiștilor pentru drepturile omului Dr. Abduljalil Al-Singace și Abdulhadi Al-Khawaja, toți civili, pentru că ar fi complotat la răsturnarea regimului; întrucât în acest an aproximativ 60 de civili au fost judecați în fața tribunalelor de siguranță națională; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 6 septembrie 2011, instanța militară numită Tribunalul de Siguranță Națională și Apel a confirmat sentințele pronunțate împotriva a cel puțin 21 de cunoscuți activiști pentru drepturile omului și opozanți ai regimului, inclusiv împotriva bloggerilor și activiștilor pentru drepturile omului Dr. Abduljalil Al-Singace și Abdulhadi Al-Khawaja, toți civili, pentru că ar fi complotat la răsturnarea regimului; întrucât în acest an aproximativ 60 de civili au fost judecați în fața tribunalelor de siguranță națională;

| G. | întrucât mulți alți activiști politici, apărători ai drepturilor omului și jurnaliști au fost reținuți în cursul recentelor proteste pro-reformiste; întrucât, conform organizațiilor pentru drepturile omului, aceștia au fost torturați, supuși unor rele tratamente și hărțuiți de către forțele de securitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât mulți alți activiști politici, apărători ai drepturilor omului și jurnaliști au fost reținuți în cursul recentelor proteste pro-reformiste; întrucât, conform organizațiilor pentru drepturile omului, aceștia au fost torturați, supuși unor rele tratamente și hărțuiți de către forțele de securitate;

| H. | întrucât secretarul general adjunct al Federației Internaționale a Drepturilor Omului, Nabeel Rajab, președintele Centrului pentru drepturile omului din Bahrain, a fost împiedicat să părăsească țara și este în continuare amenințat și hărțuit de forțele de securitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât secretarul general adjunct al Federației Internaționale a Drepturilor Omului, Nabeel Rajab, președintele Centrului pentru drepturile omului din Bahrain, a fost împiedicat să părăsească țara și este în continuare amenințat și hărțuit de forțele de securitate;

| I. | întrucât fosta vicepreședintă a Organizației profesorilor din Bahrain, Jalila al-Salman, a fost arestată pentru a doua oară la locuința sa la 18 octombrie 2011; întrucât la 23 septembrie 2011 șaisprezece femei și patru fete au fost reținute și acuzate de „adunare publică ilegală”, revoltă și „incitare la ură împotriva regimului”; |
| --- | --- |

I.

întrucât fosta vicepreședintă a Organizației profesorilor din Bahrain, Jalila al-Salman, a fost arestată pentru a doua oară la locuința sa la 18 octombrie 2011; întrucât la 23 septembrie 2011 șaisprezece femei și patru fete au fost reținute și acuzate de „adunare publică ilegală”, revoltă și „incitare la ură împotriva regimului”;

| J. | întrucât, la 22 mai 2011, condamnarea la moarte a lui Ali Abdullah Hassan al-Sankis și a lui Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain, acuzați de uciderea a doi polițiști în cursul protestelor antiguvernamentale din Bahrain, a fost confirmată de Tribunalul de Siguranță Națională și Apel; întrucât cazul celor doi bărbați a fost trimis în apel la Curtea de Casație din Bahrain, iar sentința acestei instanțe este așteptată pentru 28 noiembrie 2011; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 22 mai 2011, condamnarea la moarte a lui Ali Abdullah Hassan al-Sankis și a lui Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain, acuzați de uciderea a doi polițiști în cursul protestelor antiguvernamentale din Bahrain, a fost confirmată de Tribunalul de Siguranță Națională și Apel; întrucât cazul celor doi bărbați a fost trimis în apel la Curtea de Casație din Bahrain, iar sentința acestei instanțe este așteptată pentru 28 noiembrie 2011;

| K. | întrucât sute de persoane, inclusiv profesori și cadre medicale, au fost concediate, arestate sau acuzate de crime imaginare în cadrul unor procese în masă în fața unor tribunale militare în urma protestelor și multe dintre acestea nu au fost reîncadrate în muncă după concedierea cauzată de sprijinirea protestelor, în ciuda solicitării regelui în acest sens; |
| --- | --- |

K.

întrucât sute de persoane, inclusiv profesori și cadre medicale, au fost concediate, arestate sau acuzate de crime imaginare în cadrul unor procese în masă în fața unor tribunale militare în urma protestelor și multe dintre acestea nu au fost reîncadrate în muncă după concedierea cauzată de sprijinirea protestelor, în ciuda solicitării regelui în acest sens;

| L. | întrucât peste 40 de persoane au fost ucise de la începutul protestelor antiguvernamentale, printre care se află și Ahmed al-Jaber al-Qatan, împușcat, se pare, în timp ce participa la un protest antiguvernamental la 6 octombrie 2011 în apropiere de capitala Manama, caz în care a fost începută o anchetă; |
| --- | --- |

L.

întrucât peste 40 de persoane au fost ucise de la începutul protestelor antiguvernamentale, printre care se află și Ahmed al-Jaber al-Qatan, împușcat, se pare, în timp ce participa la un protest antiguvernamental la 6 octombrie 2011 în apropiere de capitala Manama, caz în care a fost începută o anchetă;

| M. | întrucât starea de siguranță națională din Bahrain a fost ridicată la 1 iunie 2011, iar la 2 iulie 2011 Regele Hamad Bin Isa al-Khalifa a lansat un dialog național care să abordeze preocupările cetățenilor din Bahrain în lumina recentelor evenimente; întrucât recomandările rezultate din dialog au fost înaintate regelui; |
| --- | --- |

M.

întrucât starea de siguranță națională din Bahrain a fost ridicată la 1 iunie 2011, iar la 2 iulie 2011 Regele Hamad Bin Isa al-Khalifa a lansat un dialog național care să abordeze preocupările cetățenilor din Bahrain în lumina recentelor evenimente; întrucât recomandările rezultate din dialog au fost înaintate regelui;

| N. | întrucât la 29 iunie 2011 a fost înființată de Regele Hamad Comisia independentă de anchetă din Bahrain, cu o componentă internațională independentă, pentru a investiga gravele încălcări ale drepturilor omului în decursul recentelor represiuni ale autorităților față de protestatarii pro-reformiști, comisie care își va prezenta concluziile la 23 noiembrie 2011; |
| --- | --- |

N.

întrucât la 29 iunie 2011 a fost înființată de Regele Hamad Comisia independentă de anchetă din Bahrain, cu o componentă internațională independentă, pentru a investiga gravele încălcări ale drepturilor omului în decursul recentelor represiuni ale autorităților față de protestatarii pro-reformiști, comisie care își va prezenta concluziile la 23 noiembrie 2011;

| O. | întrucât la 24 septembrie 2011 au avut loc alegeri pentru camera inferioară a parlamentului pentru ocuparea a 18 locuri eliberate de Al-Wefaq, un partid de opoziție, care s-a retras din legislativul acestei țări din Orientul Mijlociu pentru a protesta împotriva tratamentului aplicat demonstranților în cursul manifestațiilor de la începutul acestui an, |
| --- | --- |

O.

întrucât la 24 septembrie 2011 au avut loc alegeri pentru camera inferioară a parlamentului pentru ocuparea a 18 locuri eliberate de Al-Wefaq, un partid de opoziție, care s-a retras din legislativul acestei țări din Orientul Mijlociu pentru a protesta împotriva tratamentului aplicat demonstranților în cursul manifestațiilor de la începutul acestui an,

| 1. | condamnă represiunea exercitată asupra cetățenilor din Bahrain, care a provocat moartea și rănirea a zeci de persoane și solicită să fie eliberați imediat și necondiționat toți demonstranții pașnici, activiștii politici, apărătorii drepturilor omului, medicii și asistenții, precum și bloggerii și jurnaliștii și își exprimă solidaritatea cu familiile tuturor victimelor; |
| --- | --- |

1.

condamnă represiunea exercitată asupra cetățenilor din Bahrain, care a provocat moartea și rănirea a zeci de persoane și solicită să fie eliberați imediat și necondiționat toți demonstranții pașnici, activiștii politici, apărătorii drepturilor omului, medicii și asistenții, precum și bloggerii și jurnaliștii și își exprimă solidaritatea cu familiile tuturor victimelor;

| 2. | solicită forțelor de securitate și autorităților din Bahrain să pună capăt violențelor, represiunii și detenției demonstranților pașnici și să dea dovadă de o prudență maximă atunci când adoptă măsuri pentru a ține protestele sub control; îndeamnă autoritățile să acționeze în strictă conformitate cu legislația din țara lor și cu obligațiile lor internaționale; |
| --- | --- |

2.

solicită forțelor de securitate și autorităților din Bahrain să pună capăt violențelor, represiunii și detenției demonstranților pașnici și să dea dovadă de o prudență maximă atunci când adoptă măsuri pentru a ține protestele sub control; îndeamnă autoritățile să acționeze în strictă conformitate cu legislația din țara lor și cu obligațiile lor internaționale;

| 3. | își reia observația potrivit căreia demonstranții și-au exprimat aspirațiile democratice legitime și invită guvernul din Bahrain să inițieze un dialog autentic, relevant și constructiv cu opoziția, fără întârzieri suplimentare și fără impunerea altor condiții prealabile, pentru a asigura aplicarea reformelor necesare, a încuraja reconcilierea națională și a restabili consensul social în țară; |
| --- | --- |

3.

își reia observația potrivit căreia demonstranții și-au exprimat aspirațiile democratice legitime și invită guvernul din Bahrain să inițieze un dialog autentic, relevant și constructiv cu opoziția, fără întârzieri suplimentare și fără impunerea altor condiții prealabile, pentru a asigura aplicarea reformelor necesare, a încuraja reconcilierea națională și a restabili consensul social în țară;

| 4. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la prezența în Bahrain a unor trupe străine aflate sub egida CCG și solicită retragerea imediată a acestora; își reiterează apelul ca CCG să aibă o contribuție constructivă și să medieze în interesul reformelor pașnice din Bahrain; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la prezența în Bahrain a unor trupe străine aflate sub egida CCG și solicită retragerea imediată a acestora; își reiterează apelul ca CCG să aibă o contribuție constructivă și să medieze în interesul reformelor pașnice din Bahrain;

| 5. | condamnă utilizarea tribunalelor militare speciale în procesele intentate împotriva civililor, întrucât aceasta constituie o violare a standardelor internaționale referitoare la un proces echitabil și subliniază că procesele împotriva civililor trebuie să se desfășoare în instanțe civile și că fiecare deținut are dreptul la un proces echitabil și trebuie să beneficieze în mod adecvat de serviciile unui avocat și de suficient timp pentru a-și pregăti apărarea; solicită încetarea imediată a proceselor colective intentate civililor în fața tribunalului militar, Curtea de Siguranță Națională; |
| --- | --- |

5.

condamnă utilizarea tribunalelor militare speciale în procesele intentate împotriva civililor, întrucât aceasta constituie o violare a standardelor internaționale referitoare la un proces echitabil și subliniază că procesele împotriva civililor trebuie să se desfășoare în instanțe civile și că fiecare deținut are dreptul la un proces echitabil și trebuie să beneficieze în mod adecvat de serviciile unui avocat și de suficient timp pentru a-și pregăti apărarea; solicită încetarea imediată a proceselor colective intentate civililor în fața tribunalului militar, Curtea de Siguranță Națională;

| 6. | salută decizia de a rejudeca medicii și asistenții în instanțe civile, dar consideră că toate acuzațiile împotriva acestora ar trebui retrase și solicită instanțelor civile să dispună eliberarea imediată și necondiționată a medicilor și asistenților, întrucât aceștia își exercitau îndatoririle profesionale și au fost acuzați de faptul că au oferit îngrijiri medicale unor opozanți ai regimului care aveau nevoie de acestea, precum și de infracțiuni grave care par să fie de natură politică și care nu au fost dovedite prin furnizarea unor dovezi credibile, precum și eliberarea tuturor celorlalți activiști politici, jurnaliști, profesori, bloggeri și apărători ai drepturilor omului, având în vedere natura arbitrară a acuzațiilor și a procedurilor în ansamblul lor; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la pedepsele cu închisoarea pe viață la care au fost condamnați cel puțin opt activiști din opoziție și la pedepsele cu închisoarea de până la 15 ani, la care au fost condamnate cel puțin 13 persoane; |
| --- | --- |

6.

salută decizia de a rejudeca medicii și asistenții în instanțe civile, dar consideră că toate acuzațiile împotriva acestora ar trebui retrase și solicită instanțelor civile să dispună eliberarea imediată și necondiționată a medicilor și asistenților, întrucât aceștia își exercitau îndatoririle profesionale și au fost acuzați de faptul că au oferit îngrijiri medicale unor opozanți ai regimului care aveau nevoie de acestea, precum și de infracțiuni grave care par să fie de natură politică și care nu au fost dovedite prin furnizarea unor dovezi credibile, precum și eliberarea tuturor celorlalți activiști politici, jurnaliști, profesori, bloggeri și apărători ai drepturilor omului, având în vedere natura arbitrară a acuzațiilor și a procedurilor în ansamblul lor; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la pedepsele cu închisoarea pe viață la care au fost condamnați cel puțin opt activiști din opoziție și la pedepsele cu închisoarea de până la 15 ani, la care au fost condamnate cel puțin 13 persoane;

| 7. | subliniază că asigurarea unui tratament imparțial al răniților este o obligație legală fundamentală în conformitate cu legislația umanitară și îndeamnă Regatul Bahrain, în calitate de țară semnatară a Convențiilor de la Geneva, să își respecte obligațiile în ceea ce privește furnizarea de îngrijiri medicale bolnavilor și răniților; |
| --- | --- |

7.

subliniază că asigurarea unui tratament imparțial al răniților este o obligație legală fundamentală în conformitate cu legislația umanitară și îndeamnă Regatul Bahrain, în calitate de țară semnatară a Convențiilor de la Geneva, să își respecte obligațiile în ceea ce privește furnizarea de îngrijiri medicale bolnavilor și răniților;

| 8. | invită Regatul Bahrain să permită tuturor medicilor să își reia activitățile profesionale și să asigure accesul tuturor medicilor și al echipelor de apărare ale acestora la rapoartele de examinare medicală întocmite de către Comisia independentă de anchetă din Bahrain, responsabilă de examinarea medicilor aflați în detenție; |
| --- | --- |

8.

invită Regatul Bahrain să permită tuturor medicilor să își reia activitățile profesionale și să asigure accesul tuturor medicilor și al echipelor de apărare ale acestora la rapoartele de examinare medicală întocmite de către Comisia independentă de anchetă din Bahrain, responsabilă de examinarea medicilor aflați în detenție;

| 9. | avertizează asupra posibilității de a abuza de legislația națională în domeniul securității; |
| --- | --- |

9.

avertizează asupra posibilității de a abuza de legislația națională în domeniul securității;

| 10. | invită autoritățile să restabilească și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale în ansamblul lor, inclusiv pluralismul mijloacelor de informare în masă, atât al celor online cât și al celor offline, libertatea religioasă, drepturile femeii și egalitatea de gen, precum și măsurile de combatere a discriminării și să pună capăt cenzurii; invită autoritățile din Bahrain să accepte vizita solicitată de către Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

10.

invită autoritățile să restabilească și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale în ansamblul lor, inclusiv pluralismul mijloacelor de informare în masă, atât al celor online cât și al celor offline, libertatea religioasă, drepturile femeii și egalitatea de gen, precum și măsurile de combatere a discriminării și să pună capăt cenzurii; invită autoritățile din Bahrain să accepte vizita solicitată de către Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului;

| 11. | constată că mii de angajați și-au pierdut locul de muncă datorită participării acestora la protestele antiguvernamentale pașnice; solicită autorităților naționale și întreprinderilor europene implicate să dispună reîncadrarea imediată în muncă a acestor persoane și să asigure că acestea sunt compensate pentru pierderile de venituri; |
| --- | --- |

11.

constată că mii de angajați și-au pierdut locul de muncă datorită participării acestora la protestele antiguvernamentale pașnice; solicită autorităților naționale și întreprinderilor europene implicate să dispună reîncadrarea imediată în muncă a acestor persoane și să asigure că acestea sunt compensate pentru pierderile de venituri;

| 12. | ia act cu satisfacție de decizia Regelui Hamad de a institui o comisie independentă care să investigheze încălcările drepturilor omului comise de forțele de securitate în cursul represaliilor aplicate de guvern protestatarilor pro-reformiști pașnici; solicită o imparțialitate și o transparență deplină în lucrările comisiei și invită guvernul din Bahrain să nu intervină în activitatea acesteia și să garanteze faptul că autorii crimelor și toate persoanele responsabile de represaliile violente răspund în fața justiției și sunt supuse unei proceduri judiciare adecvate; |
| --- | --- |

12.

ia act cu satisfacție de decizia Regelui Hamad de a institui o comisie independentă care să investigheze încălcările drepturilor omului comise de forțele de securitate în cursul represaliilor aplicate de guvern protestatarilor pro-reformiști pașnici; solicită o imparțialitate și o transparență deplină în lucrările comisiei și invită guvernul din Bahrain să nu intervină în activitatea acesteia și să garanteze faptul că autorii crimelor și toate persoanele responsabile de represaliile violente răspund în fața justiției și sunt supuse unei proceduri judiciare adecvate;

| 13. | salută înființarea unui Minister pentru Drepturile Omului și Dezvoltare Socială în Bahrain și solicită acestui minister să acționeze în conformitate cu normele și obligațiile internaționale în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

13.

salută înființarea unui Minister pentru Drepturile Omului și Dezvoltare Socială în Bahrain și solicită acestui minister să acționeze în conformitate cu normele și obligațiile internaționale în materie de drepturi ale omului;

| 14. | solicită să se permită participarea observatorilor internaționali la procesele prizonierilor politici, precum și monitorizarea de către acești observatori a activității comisiei independente de investigare a încălcărilor drepturilor omului, pentru a asigura obiectivitatea în conformitate cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

14.

solicită să se permită participarea observatorilor internaționali la procesele prizonierilor politici, precum și monitorizarea de către acești observatori a activității comisiei independente de investigare a încălcărilor drepturilor omului, pentru a asigura obiectivitatea în conformitate cu standardele internaționale;

| 15. | invită autoritățile din Bahrain și regele Bahrainului să comute pedeapsa cu moartea la care au fost condamnați Ali ‘Abdullah Hassan al-Sankis și ‘Abdulaziz ‘Abdulridha Ibrahim Hussain; își reiterează opoziția fermă față de aplicarea pedepsei cu moartea și îndeamnă autoritățile din Bahrain să declare un moratoriu imediat; |
| --- | --- |

15.

invită autoritățile din Bahrain și regele Bahrainului să comute pedeapsa cu moartea la care au fost condamnați Ali ‘Abdullah Hassan al-Sankis și ‘Abdulaziz ‘Abdulridha Ibrahim Hussain; își reiterează opoziția fermă față de aplicarea pedepsei cu moartea și îndeamnă autoritățile din Bahrain să declare un moratoriu imediat;

| 16. | consideră că investigațiile lansate în cazul tânărului de 16 ani, Ahmed al-Jaber al-Qatan, care și-a pierdut viața în timp ce participa la un protest antiguvernamental trebuie să fie independente, rezultatele acestora trebuie să fie făcute publice și responsabilii trebuie să fie aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

16.

consideră că investigațiile lansate în cazul tânărului de 16 ani, Ahmed al-Jaber al-Qatan, care și-a pierdut viața în timp ce participa la un protest antiguvernamental trebuie să fie independente, rezultatele acestora trebuie să fie făcute publice și responsabilii trebuie să fie aduși în fața justiției;

| 17. | subliniază importanța reconcilierii, un element esențial pentru a face posibilă reforma și stabilitatea în cadrul societății diverse din Bahrain, în care drepturile fiecărui cetățean ar trebui garantate în mod egal, atât prin litera legii, cât și prin aplicarea acesteia; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța reconcilierii, un element esențial pentru a face posibilă reforma și stabilitatea în cadrul societății diverse din Bahrain, în care drepturile fiecărui cetățean ar trebui garantate în mod egal, atât prin litera legii, cât și prin aplicarea acesteia;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Regatului Bahrain. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Regatului Bahrain.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0148.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0333.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0109.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/129

---

Joi, 27 octombrie 2011Cazul lui Rafah Nached din Syria

P7_TA(2011)0476

Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la cazul lui Rafah Nashed din Siria

2013/C 131 E/17

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 18 din Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și articolul 18 din Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 1966, la care Siria este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 din Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și articolul 18 din Pactul internațional privind drepturile civile și politice din 1966, la care Siria este parte,

| — | având în vedere declarațiile făcute de purtătorul de cuvânt al lui Catherine Ashton, Înalta Reprezentată a UE, la 30 august 2011 cu privire la înrăutățirea situației drepturilor omului în Siria și la 23 septembrie 2011 cu privire la situația lui Rafah Nashed în Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile făcute de purtătorul de cuvânt al lui Catherine Ashton, Înalta Reprezentată a UE, la 30 august 2011 cu privire la înrăutățirea situației drepturilor omului în Siria și la 23 septembrie 2011 cu privire la situația lui Rafah Nashed în Siria,

| — | având în vedere declarațiile lui Isabelle Durant și Libor Rouček, vicepreședinți ai Parlamentului, și Veronique de Keyser, vicepreședintă a Grupului S&D, din cadrul ședințelor plenare din 14, 15 și 29 septembrie 2011, prin care se solicita eliberarea lui Rafah Nashed, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile lui Isabelle Durant și Libor Rouček, vicepreședinți ai Parlamentului, și Veronique de Keyser, vicepreședintă a Grupului S&D, din cadrul ședințelor plenare din 14, 15 și 29 septembrie 2011, prin care se solicita eliberarea lui Rafah Nashed,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 și 23 octombrie 2011 și sancțiunile adoptate la 13 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 și 23 octombrie 2011 și sancțiunile adoptate la 13 octombrie 2011,

| — | având în vedere rezoluțiile Parlamentului din 7 aprilie 2011 (1) și 7 iulie 2011 (2) referitoare la situația din Siria, Bahrain și Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Parlamentului din 7 aprilie 2011 (1) și 7 iulie 2011 (2) referitoare la situația din Siria, Bahrain și Yemen,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2011 (3) referitoare la situația din Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2011 (3) referitoare la situația din Siria,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Rafah Nashed, prima psihanalistă care a practicat această profesie în Siria și fondatoarea Școlii de Psihanaliză din Damasc, a fost arestată și reținută în mod arbitrar la 10 septembrie 2011 în aeroportul din Damasc de către ofițeri ai Serviciilor Generale de Informații; întrucât ea este cunoscută pentru faptul că tratează victime ale unor traume psihologice, dar și pentru implicarea ei activă în favoarea dialogului dintre toți sirienii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Rafah Nashed, prima psihanalistă care a practicat această profesie în Siria și fondatoarea Școlii de Psihanaliză din Damasc, a fost arestată și reținută în mod arbitrar la 10 septembrie 2011 în aeroportul din Damasc de către ofițeri ai Serviciilor Generale de Informații; întrucât ea este cunoscută pentru faptul că tratează victime ale unor traume psihologice, dar și pentru implicarea ei activă în favoarea dialogului dintre toți sirienii;

| B. | întrucât doamna Nashed are vârsta de 66 de ani și starea sănătății ei este precară, deoarece suferă de o afecțiune cardiacă, se reface după un cancer, are o tensiune arterială ridicată și trebuie să ia medicamente în mod regulat; întrucât starea ei de sănătate se deteriorează în închisoare și acest lucru agravează afecțiunea cardiacă de care suferă; |
| --- | --- |

B.

întrucât doamna Nashed are vârsta de 66 de ani și starea sănătății ei este precară, deoarece suferă de o afecțiune cardiacă, se reface după un cancer, are o tensiune arterială ridicată și trebuie să ia medicamente în mod regulat; întrucât starea ei de sănătate se deteriorează în închisoare și acest lucru agravează afecțiunea cardiacă de care suferă;

| C. | întrucât doamna Nashed călătorea la Paris pentru a fi alături de fiica ei, care urma să nască, atunci când a fost dusă la închisoare fără să fi fost pusă sub acuzare și a fost reținută inițial în secret; |
| --- | --- |

C.

întrucât doamna Nashed călătorea la Paris pentru a fi alături de fiica ei, care urma să nască, atunci când a fost dusă la închisoare fără să fi fost pusă sub acuzare și a fost reținută inițial în secret;

| D. | întrucât la 14 septembrie 2011 ea a fost acuzată de „activități care ar putea destabiliza statul” și judecătorul a refuzat să o elibereze pe cauțiune; dată fiind natura acuzațiilor și paranoia care a cuprins regimul în ultimele șase luni, este de temut că perioada de detenție va fi îndelungată, pentru a intimida întreaga comunitate intelectuală a Siriei; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 14 septembrie 2011 ea a fost acuzată de „activități care ar putea destabiliza statul” și judecătorul a refuzat să o elibereze pe cauțiune; dată fiind natura acuzațiilor și paranoia care a cuprins regimul în ultimele șase luni, este de temut că perioada de detenție va fi îndelungată, pentru a intimida întreaga comunitate intelectuală a Siriei;

| E. | întrucât în decurs de câteva ore a fost lansată o amplă campanie internațională, inclusiv o petiție prin care se solicita eliberarea imediată și necondiționată a lui Rafah Nashed, |
| --- | --- |

E.

întrucât în decurs de câteva ore a fost lansată o amplă campanie internațională, inclusiv o petiție prin care se solicita eliberarea imediată și necondiționată a lui Rafah Nashed,

| 1. | condamnă cu fermitate arestarea și reținerea arbitrară a lui Rafah Nashed de către autoritățile siriene; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate arestarea și reținerea arbitrară a lui Rafah Nashed de către autoritățile siriene;

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația doamnei Nashed, dată fiind starea ei de sănătate precară; |
| --- | --- |

2.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația doamnei Nashed, dată fiind starea ei de sănătate precară;

| 3. | invită autoritățile siriene să o elibereze imediat și necondiționat pe doamna Nashed din motive medicale și umanitare, să îi garanteze acesteia siguranța fizică și să o lase să revină la familia sa fără întârziere; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile siriene să o elibereze imediat și necondiționat pe doamna Nashed din motive medicale și umanitare, să îi garanteze acesteia siguranța fizică și să o lase să revină la familia sa fără întârziere;

| 4. | solicită autorităților siriene să permită organizațiilor umanitare și medicilor să se ocupe de victimele violențelor, să le permită acestora accesul în toate regiunile țării și să le dea voie să își desfășoare activitățile legitime și pașnice fără teama unor represalii și fără niciun fel de restricții, printre care și hărțuirea juridică; invită autoritățile siriene să respecte standardele internaționale în materie de drepturile omului și angajamentele internaționale care garantează libertatea de opinie și de exprimare; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților siriene să permită organizațiilor umanitare și medicilor să se ocupe de victimele violențelor, să le permită acestora accesul în toate regiunile țării și să le dea voie să își desfășoare activitățile legitime și pașnice fără teama unor represalii și fără niciun fel de restricții, printre care și hărțuirea juridică; invită autoritățile siriene să respecte standardele internaționale în materie de drepturile omului și angajamentele internaționale care garantează libertatea de opinie și de exprimare;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General a Ligii Arabe, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General a Ligii Arabe, precum și guvernului și parlamentului Republicii Arabe Siriene.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0148.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0333.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0387.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 25 octombrie 2011

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/131

---

Marți, 25 octombrie 2011Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 - Secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Secțiunea X - Serviciul European de Acțiune Externă

P7_TA(2011)0445

Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și secțiunea X - Serviciul European de Acțiune Externă (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

2013/C 131 E/18

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptat definitiv la 15 decembrie 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptat definitiv la 15 decembrie 2010 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, prezentat de Comisie la 22 iunie 2011 (COM(2011)0374), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, prezentat de Comisie la 22 iunie 2011 (COM(2011)0374),

| — | având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011, adoptată de Consiliu la 12 septembrie 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011, adoptată de Consiliu la 12 septembrie 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011),

| — | având în vedere articolul 75b din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 75b din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0346/2011),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 la bugetul general 2011 include modificarea schemei de personal a Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) și, respectiv, a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE); |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 la bugetul general 2011 include modificarea schemei de personal a Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) și, respectiv, a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE);

| B. | întrucât înființarea SEAE în 2010 a fost ghidată de principiul neutralității bugetare și al unei gestiuni solide și eficace, ținându-se totodată seama pe deplin de impactul crizei economice asupra finanțelor publice și de nevoia de rigoare bugetară; |
| --- | --- |

B.

întrucât înființarea SEAE în 2010 a fost ghidată de principiul neutralității bugetare și al unei gestiuni solide și eficace, ținându-se totodată seama pe deplin de impactul crizei economice asupra finanțelor publice și de nevoia de rigoare bugetară;

| C. | întrucât a fost evident încă de la început că va fi necesară o consolidare treptată a serviciului și că resursele vor trebui puse la dispoziție în funcție de evoluția structurii aceste instituții și de capacitatea sa actuală de absorbție; |
| --- | --- |

C.

întrucât a fost evident încă de la început că va fi necesară o consolidare treptată a serviciului și că resursele vor trebui puse la dispoziție în funcție de evoluția structurii aceste instituții și de capacitatea sa actuală de absorbție;

| D. | întrucât Consiliul a confirmat cererea Comisiei în poziția sa din 12 septembrie 2011; |
| --- | --- |

D.

întrucât Consiliul a confirmat cererea Comisiei în poziția sa din 12 septembrie 2011;

| 1. | ia act de poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011; |
| --- | --- |

1.

ia act de poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011;

| 2. | decide să modifice poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 așa cum se arată în continuare; |
| --- | --- |

2.

decide să modifice poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2011 așa cum se arată în continuare;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu amendamentul Parlamentului, Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organe implicate și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu amendamentul Parlamentului, Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organe implicate și parlamentelor naționale.

Amendamentul 1

SECȚIUNEA IX:   Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

ANEXA -   PERSONAL

| Grupa de funcții și gradul | | 2011 |
| --- | --- | --- |
| Poziția Consiliului (=PBR 5/2011) | Amendamentul Parlamentului |
| Posturi permanente | Posturi temporare | Posturi permanente | Posturi temporare |
| AD 16 | | | | |
| AD 15 | +1 | | -1 | |
| AD 14 | -1 | | +1 | |
| AD 13 | | | | |
| AD 12 | | | | |
| AD 11 | 3 | | 3 | |
| AD 10 | 1 | | 1 | |
| AD 9 | 5 | | 5 | |
| AD 8 | 7 | | 7 | |
| AD 7 | 3 | | 3 | |
| AD 6 | 5 | | 5 | |
| AD 5 | 1 | | 1 | |
| Total AD | 26 | | 26 | |
| AST 11 | | | | |
| AST 10 | | | | |
| AST9 | 1 | | 1 | |
| AST8 | 1 | | 1 | |
| AST 7 | 1 | | 1 | |
| AST 6 | 1 | | 1 | |
| AST 5 | 3 | | 3 | |
| AST 4 | 2 | | 2 | |
| AST 3 | 3 | | 3 | |
| AST2 | 3 | | 3 | |
| AST1 | | | | |
| Total AST | 15 | | 15 | |
| Total general | 41 | | 41 | |

Grupa de funcții și gradul

2011

Poziția Consiliului (=PBR 5/2011)

Amendamentul Parlamentului

Posturi permanente

Posturi temporare

Posturi permanente

Posturi temporare

AD 16

AD 15

+1

-1

AD 14

-1

+1

AD 13

AD 12

AD 11

3

3

AD 10

1

1

AD 9

5

5

AD 8

7

7

AD 7

3

3

AD 6

5

5

AD 5

1

1

Total AD

26

26

AST 11

AST 10

AST9

1

1

AST8

1

1

AST 7

1

1

AST 6

1

1

AST 5

3

3

AST 4

2

2

AST 3

3

3

AST2

3

3

AST1

Total AST

15

15

Total general

41

41

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 64, 12.3.2010.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/133

---

Marți, 25 octombrie 2011Pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora ***I

P7_TA(2011)0448

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (text codificat) (COM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

2013/C 131 E/19

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0120), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0120),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0071/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0071/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind o metodă de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind o metodă de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2),

| — | având în vedere articolele 86 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 86 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0349/2011),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 248, 25.8.2011, p. 153.

(2)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

Marți, 25 octombrie 2011P7_TC1-COD(2011)0053

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (text codificat)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 92/23/CEE a Consiliului din 31 martie 1992 privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (3) a fost modificată de mai multe ori și în mod substanțial (4). Este necesar, din motive de claritate și de raționalizare, să se codifice directiva menționată. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 92/23/CEE a Consiliului din 31 martie 1992 privind pneurile autovehiculelor și ale remorcilor acestora, precum și montarea lor (3) a fost modificată de mai multe ori și în mod substanțial (4). Este necesar, din motive de claritate și de raționalizare, să se codifice directiva menționată.

| (2) | Directiva 92/23/CEE este una dintre directivele speciale care fac parte din sistemul de omologare CE de tip prevăzut de Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (5) și stabilește cerințele tehnice pe care trebuie să le îndeplinească autovehiculele și remorcile acestora în legătură, inter alia, cu pneurile. Cerințele tehnice respective vizează apropierea legislațiilor statelor membre astfel încât procedura de omologare CE de tip prevăzută de Directiva 2007/46/CE să poată fi aplicată pentru fiecare tip de autovehicul și remorcă. Prin urmare, dispozițiile prevăzute de Directiva 2007/46/CE privind autovehiculele și remorcile acestora, precum și sistemele, componentele și unitățile tehnice separate destinate vehiculelor respective se aplică prezentei directive. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 92/23/CEE este una dintre directivele speciale care fac parte din sistemul de omologare CE de tip prevăzut de Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (5) și stabilește cerințele tehnice pe care trebuie să le îndeplinească autovehiculele și remorcile acestora în legătură, inter alia, cu pneurile. Cerințele tehnice respective vizează apropierea legislațiilor statelor membre astfel încât procedura de omologare CE de tip prevăzută de Directiva 2007/46/CE să poată fi aplicată pentru fiecare tip de autovehicul și remorcă. Prin urmare, dispozițiile prevăzute de Directiva 2007/46/CE privind autovehiculele și remorcile acestora, precum și sistemele, componentele și unitățile tehnice separate destinate vehiculelor respective se aplică prezentei directive.

| (3) | O reglementare privind pneurile comportă cerințe comune referitoare nu numai la caracteristicile acestora, ci și cerințe referitoare la echipamentul vehiculelor și al remorcilor acestora privind pneurile. |
| --- | --- |

(3)

O reglementare privind pneurile comportă cerințe comune referitoare nu numai la caracteristicile acestora, ci și cerințe referitoare la echipamentul vehiculelor și al remorcilor acestora privind pneurile.

| (4) | Este necesar să se ia în considerare cerințele tehnice adoptate de Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (ONU) în Regulamentul nr. 30 („Cerințe unitare privind omologarea pneurilor destinate automobilelor și remorcilor acestora”), astfel cum a fost modificat (6), în Regulamentul nr. 54 („Cerințe unitare privind omologarea pneurilor destinate vehiculelor utilitare și remorcilor acestora”) (7) în Regulamentul nr. 64 („Cerințe unitare privind omologarea vehiculelor echipate cu roți/pneuri de rezervă cu utilizare temporară”), astfel cum a fost modificat (8) și prin Regulamentul nr. 117 („Dispoziții uniforme privind omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și aderența pe suprafețele umede”), astfel cum a fost modificat (9), anexe ale Acordului Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea cerințelor tehnice uniforme aplicabile vehiculelor pe roți, echipamentelor și pieselor care pot fi montate sau folosite la un vehicul pe roți și de condițiile de recunoaștere reciprocă a omologărilor efectuate în conformitate cu aceste cerințe (Acordul revizuit din 1958) (10). |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se ia în considerare cerințele tehnice adoptate de Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (ONU) în Regulamentul nr. 30 („Cerințe unitare privind omologarea pneurilor destinate automobilelor și remorcilor acestora”), astfel cum a fost modificat (6), în Regulamentul nr. 54 („Cerințe unitare privind omologarea pneurilor destinate vehiculelor utilitare și remorcilor acestora”) (7) în Regulamentul nr. 64 („Cerințe unitare privind omologarea vehiculelor echipate cu roți/pneuri de rezervă cu utilizare temporară”), astfel cum a fost modificat (8) și prin Regulamentul nr. 117 („Dispoziții uniforme privind omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și aderența pe suprafețele umede”), astfel cum a fost modificat (9), anexe ale Acordului Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea cerințelor tehnice uniforme aplicabile vehiculelor pe roți, echipamentelor și pieselor care pot fi montate sau folosite la un vehicul pe roți și de condițiile de recunoaștere reciprocă a omologărilor efectuate în conformitate cu aceste cerințe (Acordul revizuit din 1958) (10).

| (5) | Prezenta directivă nu trebuie să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivelor menționate în anexa VII, partea B, |
| --- | --- |

(5)

Prezenta directivă nu trebuie să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivelor menționate în anexa VII, partea B,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

În sensul prezentei directive, aplică următoarele definiții:

| (a) | „pneu” înseamnă orice pneu nou, inclusiv un pneu de iarnă prevăzut cu găuri pentru știfturi, original sau de schimb, destinat montării la vehiculele cărora li se aplică dispozițiile Directivei 2007/46/CE. Această definiție nu include pneurile de iarnă cu știfturi; |
| --- | --- |

(a)

„pneu” înseamnă orice pneu nou, inclusiv un pneu de iarnă prevăzut cu găuri pentru știfturi, original sau de schimb, destinat montării la vehiculele cărora li se aplică dispozițiile Directivei 2007/46/CE. Această definiție nu include pneurile de iarnă cu știfturi;

| (b) | „vehicul” înseamnă orice vehicul căruia i se aplică dispozițiile Directivei 2007/46/CE; |
| --- | --- |

(b)

„vehicul” înseamnă orice vehicul căruia i se aplică dispozițiile Directivei 2007/46/CE;

| (c) | „producător” înseamnă orice deținător al unei mărci comerciale pentru vehicule sau pneuri. |
| --- | --- |

(c)

„producător” înseamnă orice deținător al unei mărci comerciale pentru vehicule sau pneuri.

Articolul 2

(1)   Cerințele stabilite în anexa V se aplică pneurilor destinate montării la vehicule folosite pentru prima dată la 1 octombrie 1980 sau ulterior acestei date.

(2)   Cerințele stabilite în anexa V nu se aplică:

| (a) | pneurilor a căror categorie de viteză este mai mică de 80 km/h; |
| --- | --- |

(a)

pneurilor a căror categorie de viteză este mai mică de 80 km/h;

| (b) | pneurilor al căror diametru nominal al jantei este mai mic sau egal cu 254 mm (sau codul 10) sau este de 635 mm sau mai mare (codul 25); |
| --- | --- |

(b)

pneurilor al căror diametru nominal al jantei este mai mic sau egal cu 254 mm (sau codul 10) sau este de 635 mm sau mai mare (codul 25);

| (c) | pneurilor de rezervă temporare de tip T definite la punctul 2.3.6 din anexa II; |
| --- | --- |

(c)

pneurilor de rezervă temporare de tip T definite la punctul 2.3.6 din anexa II;

| (d) | pneurilor proiectate să fie montate numai la vehicule înmatriculate pentru prima dată înainte de 1 octombrie 1980. |
| --- | --- |

(d)

pneurilor proiectate să fie montate numai la vehicule înmatriculate pentru prima dată înainte de 1 octombrie 1980.

Articolul 3

(1)   Statele membre acordă omologarea CE de tip, în condițiile stabilite în anexa I, tuturor tipurilor de pneuri care îndeplinesc cerințele din anexa II și le atribuie un număr de omologare în conformitate cu specificațiilor din anexa I.

(2)   Statele membre acordă omologarea CE de tip, în condițiile stabilite în anexa I, tuturor tipurilor de pneuri care îndeplinesc cerințele din anexa V și le atribuie un număr de omologare în conformitate cu specificațiile din anexa I.

(3)   Statele membre acordă omologarea CE de tip, în condițiile stabilite în anexa III, tuturor vehiculelor în ceea ce privește pneurile, dacă pneurile în cauză (inclusiv pneurile de rezervă, după caz) îndeplinesc cerințele din anexa II și cele privind vehiculele stabilite în anexa IV și atribuie oricărui astfel de vehicul un număr de omologare în conformitate cu specificațiile din anexa III.

Articolul 4

Autoritățile de omologare competente ale fiecărui stat membru trimit autorităților celorlalte state membre, în termen de o lună de la acordarea sau refuzul omologarării CE de tip a unei componente (pneu) sau unui vehicul, o copie a certificatului de omologare al cărui model figurează în apendicele la anexele I și III și, la cererea acestora, procesul verbal de testare a oricărui tip de pneu omologat.

Articolul 5

Statele membre nu pot interzice sau restrânge introducerea pe piață a unei pneu care poartă marca de omologarea CE de tip.

Articolul 6

Statele membre nu pot să refuze acordarea omologării CE de tip sau a omologării naționale unui vehicul din motive legate de pneurile acestuia dacă aceste pneuri au marca de omologarea CE de tip și sunt montate în conformitate cu cerințele din anexa IV.

Articolul 7

Statele membre nu pot să interzică utilizarea unui vehicul din motive legate de pneuri dacă acestea au marca de omologarea CE de tip și sunt montate în conformitate cu cerințele din anexa IV.

Articolul 8

(1)   Dacă un stat membru estimează, pe baza unui ansamblu de elemente probante, că un tip de pneu sau de vehicul, chiar dacă este în conformitate cu cerințele prezentei directive, prezintă un pericol din punct de vedere al siguranței, acesta poate, pe teritoriul său, să interzică provizoriu sau să supună unor condiții speciale introducerea pe piață a acestui tip de pneu sau de vehicul. El informează de îndată celelalte state membre și Comisia cu privire la aceasta, precizând motivele deciziei sale.

(2)   Comisia procedează, în termen de șase săptămâni, la consultarea statelor membre interesate, apoi își dă fără întârziere avizul și ia măsurile corespunzătoare.

(3)   În cazul în care Comisia consideră că sunt necesare adaptări tehnice ale prezentei directive, aceste adaptări sunt adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11. În acest caz, statul membru care adoptă măsuri de salvgardare poate să le mențină până la intrarea în vigoare a acestor adaptări.

Articolul 9

(1)   Statul membru care a acordat omologarea CE de tip a unui vehicul sau a unei componente (pneu) ia toate măsurile necesare pentru supravegherea, în măsura în care acest lucru este necesar, a conformității producției cu tipul omologat, dacă este nevoie în colaborare cu autoritățile de omologare competente ale altor state membre. În acest scop, acel stat membru poate în orice moment să procedeze la controlul vehiculelor sau a pneurilor în vederea stabilirii conformității acestora cu cerințele prezentei directive. Acest control se va efectua prin sondaj.

(2)   Dacă statul membru menționat în alineatul 1 constată că mai multe vehicule sau pneuri care au aceeași marcă de omologarea CE de tip nu sunt conforme cu tipul omologat, el ia măsurile necesare pentru asigurarea conformității producției. acele măsuri pot duce, în cazul în care neconformitatea este sistematică, la retragerea omologarea CE de tip. Autoritățile adoptă aceleași dispoziții dacă sunt informate de autoritățile competente de omologare ale unui alt stat membru asupra existenței unui defect de conformitate.

(3)   Autoritățile de omologare competente ale statelor membre se informează reciproc, cu ajutorul formularului care figurează în apendicele la anexele I și III și în termen de o lună, cu privire la orice retragere a unei omologarări CE de tip, precum și cu privire la motivele care justifică această măsură.

Articolul 10

Orice decizie luată în temeiul dispozițiilor adoptate pentru punerea în aplicare a prezentei directive, prin care se refuză sau se retrage omologarea CE de tip pentru un pneu sau pentru un vehicul din cauza montării pneurilor și având drept consecință interzicerea introducerii pe piață sau a utilizării acestuia, trebuie să prevadă în detaliu motivele pe care se întemeiază. Aceasta se notifică celui interesat, cu arătarea căilor de atac prevăzute de legislația în vigoare în statele membre și a termenelor în care acestea pot fi exercitate.

Articolul 11

Modificările necesare pentru adaptarea cerințelor din anexele I – IV la progresul tehnic sunt adoptate în conformitate cu procedurile menționate la articolul 40, alineatul (2) din Directiva 2007/46/CE.

Articolul 12

(1)   Statele membre:

| (a) | nu pot să refuze acordarea omologării CE de tip sau a omologării naționale pentru un tip de vehicul sau un tip de pneu; |
| --- | --- |

(a)

nu pot să refuze acordarea omologării CE de tip sau a omologării naționale pentru un tip de vehicul sau un tip de pneu;

| (b) | nu pot să refuze înmatricularea sau să interzică vânzarea sau introducerea în circulație a vehiculelor sau vânzarea, introducerea în circulație sau utilizarea pneurilor |
| --- | --- |

(b)

nu pot să refuze înmatricularea sau să interzică vânzarea sau introducerea în circulație a vehiculelor sau vânzarea, introducerea în circulație sau utilizarea pneurilor

din motive legate de pneuri și de montarea acestora la vehicule noi, dacă vehiculele respective sau pneurile în cauză îndeplinesc cerințele stabilite în prezenta directivă.

(2)   Statele membre nu pot acorda omologarea CE de tip și refuză acordarea omologării naționale de tip acelor tipuri de pneuri care sunt incluse în domeniul de aplicare al prezentei directive și care nu îndeplinesc cerințele prezentei directive.

(3)   Statele membre nu pot acorda omologarea CE de tip și omologarea națională a unui tip de vehicul, din motive legate de pneurile lor sau de montarea acestora, dacă nu se îndeplinesc cerințele prezentei directive.

(4)   Statele membre:

| (a) | consideră că nu sunt valabile, în sensul articolului 26 alineatul (1) din Directiva 2007/46/CE, certificatele de conformitate care însoțesc vehiculele noi în conformitate cu dispozițiile directivei menționate, dacă nu se îndeplinesc cerințele prezentei directive; |
| --- | --- |

(a)

consideră că nu sunt valabile, în sensul articolului 26 alineatul (1) din Directiva 2007/46/CE, certificatele de conformitate care însoțesc vehiculele noi în conformitate cu dispozițiile directivei menționate, dacă nu se îndeplinesc cerințele prezentei directive;

| (b) | refuză înmatricularea sau interzic vânzarea ori introducerea în circulație a vehiculelor noi care nu îndeplinesc cerințele prezentei directive. |
| --- | --- |

(b)

refuză înmatricularea sau interzic vânzarea ori introducerea în circulație a vehiculelor noi care nu îndeplinesc cerințele prezentei directive.

(5)   Dispozițiile prezentei directive, se aplică, în sensul articolului 28 din Directiva 2007/46/CE, tuturor pneurilor care sunt incluse în domeniul de aplicare al prezentei directive, cu excepția pneurilor din clasa C1e, cărora aceste dispoziții li se aplică începând cu 1 octombrie 2011.

Articolul 13

Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat prin prezenta directivă.

Articolul 14

Directiva 92/23/CEE astfel cum a fost modificată prin actele menționate în anexa VII, partea A, se abrogă, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre în ceea ce privește termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivelor menționate în anexa VII, partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa VIII.

Articolul 15

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 16

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la [...],

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 248, 25.8.2011, p. 153.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 25 octombrie 2011.

2

(3)  JO L 129, 14.5.1992, p. 95.

3

(4)  A se vedea anexa VII, partea A.

4

(5)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

5

(6)  Document al Comisiei Economice pentru Europa E/ECE/324(E3/ECE/TRANS 505) Revizuirea 1, Addendum 29 din 1 aprilie 1975 amendamentele acestuia 01, 02 și următoarele.

6

(7)  Document al Comisiei Economice pentru Europa E/ECE/324(E3/ECE/TRANS 505) Revizuirea 1, Addendum 53 și următoarele.

7

(8)  Document al Comisiei Economice pentru Europa E/ECE/324(E3/ECE/TRANS 505) Revizuirea 1, Addendum 63 și următoarele.

8

(9)  Document al Comisiei Economice pentru Europa E/ECE/324(E3/ECE/TRANS 505) Revizuirea 1, Addendum 116 și amendamentul 01 și următoarele.

9

(10)  Publicat ca anexa I la Decizia 97/836/CE a Consiliului (JO L 346, 17.12.1997, p. 78).

10

---

Marți, 25 octombrie 2011LISTA ANEXELOR

| ANEXA I | Dispoziții administrative pentru omologarea CE de tip a pneurilor |
| --- | --- |
| Apendicele 1 | Fișa de informații privind omologarea CE de tip a unui tip de pneu |
| Apendicele 2 | Certificat de omologare CE de tip (pneuri) |
| Apendicele 3 | Fișa de informații privind omologarea CE de tip a unui tip de pneu cu privire la emisiile sonore pneu/drum |
| Apendicele 4 | Certificat de omologare CE de tip (emisii sonore pneu/drum) |
| ANEXA II (1) | Cerințe privind pneurile |
| Apendicele 1 | Figură explicativă |
| Apendicele 2 | Lista simbolurilor indicilor de capacitare de încărcare (IC) și masa maximă admisibilă corespunzătoare care urmează să fie suportată (kg) |
| Apendicele 3 | Schema inscripțiilor de pe pneu |
| Apendicele 4 | Relația dintre indicele de presiune și unitățile de presiune |
| Apendicele 5 | Janta de măsurare, diametrul exterior și valoarea grosimii în secțiune a pneurilor corespunzătoare anumitor desemnări de dimensiuni |
| Apendicele 6 | Metoda de măsurare a dimensiunilor pneurilor |
| Apendicele 7 | Modul de operare în încercările de încărcare/viteză |
| Apendicele 8 | Variația capacității de încărcare în funcție de viteză; pneuri pentru vehiculele utilitare cu structură radiala și diagonală |
| ANEXA III | Dispoziții administrative privind omologarea CE de tip a vehiculelor referitoare la montarea pneurilor acestora |
| Apendicele 1 | Fișa de informații (vehicul) |
| Apendicele 2 | Certificatul de omologare CE de tip (vehicul) |
| ANEXA IV | Cerințe privind vehiculele referitoare la montarea pneurilor |
| ANEXA V | Emisii sonore pneu/drum |
| Apendicele 1 | Metoda de măsurare pentru nivelurile sonore pneu/drum, metoda de „trecere în roată liberă” |
| Apendicele 2 | Raport de încercare |
| ANEXA VI | Specificații privind poligonul de încercare |
| ANEXA VII | Directiva abrogată și lista modificărilor ulterioare/Termene de transpunere în dreptul intern și de aplicare |
| ANEXA VIII | Tabel de corespondență |

ANEXA I

Dispoziții administrative pentru omologarea CE de tip a pneurilor

Apendicele 1

Fișa de informații privind omologarea CE de tip a unui tip de pneu

Apendicele 2

Certificat de omologare CE de tip (pneuri)

Apendicele 3

Fișa de informații privind omologarea CE de tip a unui tip de pneu cu privire la emisiile sonore pneu/drum

Apendicele 4

Certificat de omologare CE de tip (emisii sonore pneu/drum)

ANEXA II (1)

Cerințe privind pneurile

Apendicele 1

Figură explicativă

Apendicele 2

Lista simbolurilor indicilor de capacitare de încărcare (IC) și masa maximă admisibilă corespunzătoare care urmează să fie suportată (kg)

Apendicele 3

Schema inscripțiilor de pe pneu

Apendicele 4

Relația dintre indicele de presiune și unitățile de presiune

Apendicele 5

Janta de măsurare, diametrul exterior și valoarea grosimii în secțiune a pneurilor corespunzătoare anumitor desemnări de dimensiuni

Apendicele 6

Metoda de măsurare a dimensiunilor pneurilor

Apendicele 7

Modul de operare în încercările de încărcare/viteză

Apendicele 8

Variația capacității de încărcare în funcție de viteză; pneuri pentru vehiculele utilitare cu structură radiala și diagonală

ANEXA III

Dispoziții administrative privind omologarea CE de tip a vehiculelor referitoare la montarea pneurilor acestora

Apendicele 1

Fișa de informații (vehicul)

Apendicele 2

Certificatul de omologare CE de tip (vehicul)

ANEXA IV

Cerințe privind vehiculele referitoare la montarea pneurilor

ANEXA V

Emisii sonore pneu/drum

Apendicele 1

Metoda de măsurare pentru nivelurile sonore pneu/drum, metoda de „trecere în roată liberă”

Apendicele 2

Raport de încercare

ANEXA VI

Specificații privind poligonul de încercare

ANEXA VII

Directiva abrogată și lista modificărilor ulterioare/Termene de transpunere în dreptul intern și de aplicare

ANEXA VIII

Tabel de corespondență

(Textul anexelor nu este reprodus aici din motive tehnice. Pentru textul respectiv, a se vedea propunerea Comisiei COM(2011)0120)

---

(1)  Cerințele tehnice pentru pneuri sunt similare celor din Regulamentele nr. 30 și 54 ale Comisiei Economice pentru Europa a ONU (ONU/CEE).

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/139

---

Marți, 25 octombrie 2011Aplicarea de etape de emisii pentru tractoare cu ecartament îngust ***I

P7_TA(2011)0451

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea de etape de emisii pentru tractoare cu ecartament îngust (COM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

2013/C 131 E/20

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0001), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0001),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0018/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 martie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 martie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 21 septembrie 2011 de a adopta poziția Parlamentului astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul de funcționare a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 21 septembrie 2011 de a adopta poziția Parlamentului astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul de funcționare a Uniunii Europene;

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0282/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0282/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 132, 3.5.2011, p. 53.

---

Marți, 25 octombrie 2011P7_TC1-COD(2011)0002

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/25/CE în ceea ce privește aplicarea etapelor de emisii pentru tractoarele cu ecartament îngust

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/87/UE.)

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/140

---

Marți, 25 octombrie 2011Motoarele introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate ***I

P7_TA(2011)0452

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/68/CE în ceea ce privește dispozițiile aplicabile motoarelor introduse pe piață în cadrul mecanismului de flexibilitate (COM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

2013/C 131 E/21

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0362), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0362),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0171/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0171/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2010 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0080/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0080/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 48, 15.2.2011, p. 134.

---

Marți, 25 octombrie 2011P7_TC1-COD(2010)0195

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/68/CE în ceea ce privește dispozițiile aplicabile motoarelor introduse pe piață în cadrul regimului de flexibilitate

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/88/UE.)

---

Miercuri, 26 octombrie 2011

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/142

---

Miercuri, 26 octombrie 2011Poziția Parlamentului cu privire la proiectul de buget 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile

P7_TA(2011)0461

Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2011 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) și scrisorile rectificative nr. 1/2012 (COM(2011)0372) și nr. 2/2012 (COM(2011)0576) privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012

2013/C 131 E/22

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 privind orientările generale pentru pregătirea bugetului 2012 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 privind orientările generale pentru pregătirea bugetului 2012 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2012 - Secțiunea I - Parlamentul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2012 - Secțiunea I - Parlamentul (5),

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentat de Comisie la 26 mai 2011 (COM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentat de Comisie la 26 mai 2011 (COM(2011)0300),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2012 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2012 (6),

| — | având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene, adoptată la 25 iulie 2011 (13110/2011 - C7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene, adoptată la 25 iulie 2011 (13110/2011 - C7-0247/2011),

| — | având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2012 și nr. 2/2012 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentate de Comisie la 17 iunie 2011 și, respectiv, la 16 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2012 și nr. 2/2012 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentate de Comisie la 17 iunie 2011 și, respectiv, la 16 septembrie 2011,

| — | având în vedere articolul 75b din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 75b din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A7-0354/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A7-0354/2011),

SECȚIUNEA III

Considerații generale

| 1. | reamintește că promovarea unei economii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, care generează locuri de muncă de înaltă calitate prin realizarea celor șapte inițiative emblematice din Strategia Europa 2020, reprezintă un obiectiv comun pentru cele 27 de state membre și pentru instituțiile UE; reamintește că punerea în aplicare a acestei strategii va necesita investiții enorme orientate către viitor până în 2020, estimate la cel puțin 1 800 de miliarde EUR, potrivit Comunicării Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulate „Revizuirea bugetului UE”(COM(2010)0700); subliniază, prin urmare, că investițiile necesare, atât cele de la nivelul UE, cât și cele de la nivelul statelor membre, trebuie efectuate imediat, fără alte întârzieri; |
| --- | --- |

1.

reamintește că promovarea unei economii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, care generează locuri de muncă de înaltă calitate prin realizarea celor șapte inițiative emblematice din Strategia Europa 2020, reprezintă un obiectiv comun pentru cele 27 de state membre și pentru instituțiile UE; reamintește că punerea în aplicare a acestei strategii va necesita investiții enorme orientate către viitor până în 2020, estimate la cel puțin 1 800 de miliarde EUR, potrivit Comunicării Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulate „Revizuirea bugetului UE”(COM(2010)0700); subliniază, prin urmare, că investițiile necesare, atât cele de la nivelul UE, cât și cele de la nivelul statelor membre, trebuie efectuate imediat, fără alte întârzieri;

| 2. | subliniază că, pentru a ajuta Europa să iasă din criză mai puternică, Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii trebuie să se afle în centrul strategiei bugetare a UE pentru 2012; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, pentru a ajuta Europa să iasă din criză mai puternică, Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii trebuie să se afle în centrul strategiei bugetare a UE pentru 2012;

| 3. | este profund îngrijorat, în acest context, de efectul crizei actuale care a dus la reducerea investițiilor publice în unele dintre aceste domenii, în urma ajustărilor operate de statele membre asupra bugetelor lor naționale; solicită ca această tendință să fie inversată și are convingerea fermă că trebuie garantate investițiile necesare atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre pentru a permite Uniunii, în ansamblul său, să își îndeplinească obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020; consideră că bugetul UE are un rol semnificativ în calitate de instrument de mobilizare a politicilor de redresare ale statelor membre, prin atragerea și sprijinirea investițiilor naționale pentru consolidarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă, și că el trebuie folosit ca atare; subliniază că acest lucru se înscrie pe deplin în dinamica semestrului european, care, în calitatea sa de nou mecanism pentru o guvernanță economică europeană consolidată, are ca obiectiv sporirea consecvenței, a sinergiilor și a complementarităților dintre bugetul UE și bugetele naționale în vederea atingerii obiectivelor convenite în comun în cadrul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

3.

este profund îngrijorat, în acest context, de efectul crizei actuale care a dus la reducerea investițiilor publice în unele dintre aceste domenii, în urma ajustărilor operate de statele membre asupra bugetelor lor naționale; solicită ca această tendință să fie inversată și are convingerea fermă că trebuie garantate investițiile necesare atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre pentru a permite Uniunii, în ansamblul său, să își îndeplinească obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020; consideră că bugetul UE are un rol semnificativ în calitate de instrument de mobilizare a politicilor de redresare ale statelor membre, prin atragerea și sprijinirea investițiilor naționale pentru consolidarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă, și că el trebuie folosit ca atare; subliniază că acest lucru se înscrie pe deplin în dinamica semestrului european, care, în calitatea sa de nou mecanism pentru o guvernanță economică europeană consolidată, are ca obiectiv sporirea consecvenței, a sinergiilor și a complementarităților dintre bugetul UE și bugetele naționale în vederea atingerii obiectivelor convenite în comun în cadrul Strategiei Europa 2020;

| 4. | reamintește încă o dată că bugetul UE nu ar trebui în niciun caz să fie perceput și evaluat doar ca un articol financiar anexat ca o povară la bugetele naționale, ci, dimpotrivă, trebuie să fie înțeles ca o ocazie de a pregăti inițiativele și investițiile care prezintă interes și valoare adăugată pentru Uniune în ansamblu, majoritatea dintre ele fiind adoptate de Parlament și Consiliu în cadrul procedurii de codecizie și dobândind astfel legitimitate și la nivel național; |
| --- | --- |

4.

reamintește încă o dată că bugetul UE nu ar trebui în niciun caz să fie perceput și evaluat doar ca un articol financiar anexat ca o povară la bugetele naționale, ci, dimpotrivă, trebuie să fie înțeles ca o ocazie de a pregăti inițiativele și investițiile care prezintă interes și valoare adăugată pentru Uniune în ansamblu, majoritatea dintre ele fiind adoptate de Parlament și Consiliu în cadrul procedurii de codecizie și dobândind astfel legitimitate și la nivel național;

| 5. | reiterează natura complementară a bugetului UE față de bugetele naționale și elanul pe care acesta îl generează pentru a promova creșterea și crearea de locuri de muncă; subliniază că, având în vedere natura sa și valoarea sa limitată, bugetul UE nu ar trebui limitat și restrâns prin reduceri arbitrare, ci, dimpotrivă, anumite domenii specifice ar trebui consolidate; |
| --- | --- |

5.

reiterează natura complementară a bugetului UE față de bugetele naționale și elanul pe care acesta îl generează pentru a promova creșterea și crearea de locuri de muncă; subliniază că, având în vedere natura sa și valoarea sa limitată, bugetul UE nu ar trebui limitat și restrâns prin reduceri arbitrare, ci, dimpotrivă, anumite domenii specifice ar trebui consolidate;

| 6. | recunoaște că se înregistrează o penurie acută de fonduri în UE, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Uniunii; subliniază că, acordându-se o reală valoare importanței conceptului de rentabilitate, ar trebui să se analizeze cu atenție viabilitatea, eficiența și eficacitatea tuturor programelor și cheltuielilor; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că se înregistrează o penurie acută de fonduri în UE, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul Uniunii; subliniază că, acordându-se o reală valoare importanței conceptului de rentabilitate, ar trebui să se analizeze cu atenție viabilitatea, eficiența și eficacitatea tuturor programelor și cheltuielilor;

| 7. | atrage atenția asupra faptului că marjele care reies din cadrul financiar multianual (CFM) nu permit o marjă de manevră reală, mai ales la subrubrica 1a și la rubrica 4, reducând astfel capacitatea Uniunii de a reacționa la modificări ale politicilor și la nevoi neprevăzute fără a-și modifica prioritățile; subliniază faptul că anvergura provocărilor cu care se confruntă Uniunea ar impune mijloace care depășesc cu mult actualele plafoane din CFM; reamintește, în această privință, că diversele provocări și noile priorități apărute, cum ar fi „primăvara arabă” din acest an, precum și necesitatea de a imprima un elan puternic implementării Strategiei Europa 2020 ca soluție coordonată de combatere a actualei crize economice și sociale fac inevitabilă mobilizarea instrumentelor prevăzute în Acordul interinstituțional (AII) din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția asupra faptului că marjele care reies din cadrul financiar multianual (CFM) nu permit o marjă de manevră reală, mai ales la subrubrica 1a și la rubrica 4, reducând astfel capacitatea Uniunii de a reacționa la modificări ale politicilor și la nevoi neprevăzute fără a-și modifica prioritățile; subliniază faptul că anvergura provocărilor cu care se confruntă Uniunea ar impune mijloace care depășesc cu mult actualele plafoane din CFM; reamintește, în această privință, că diversele provocări și noile priorități apărute, cum ar fi „primăvara arabă” din acest an, precum și necesitatea de a imprima un elan puternic implementării Strategiei Europa 2020 ca soluție coordonată de combatere a actualei crize economice și sociale fac inevitabilă mobilizarea instrumentelor prevăzute în Acordul interinstituțional (AII) din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară;

Poziția Consiliului

| 8. | își exprimă regretul cu privire la reducerile operate de Consiliu în proiectul de buget (PB) propus de Comisie, în valoare de 1,59 miliarde EUR în credite de angajament (– 1,08 %) și de 3,65 miliarde EUR în credite de plată (– 2,75 %), sumele globale atingând astfel 146,25 miliarde EUR în credite de angajament (+ 2,91 % față de bugetul 2011 (7)) și 129,09 miliarde EUR în credite de plată (+ 2,02 %), în comparație cu procentajele de + 4,03 % și, respectiv, + 4,91 %, potrivit PB al Comisiei (inclusiv scrisoarea rectificativă nr. 1/2012); |
| --- | --- |

8.

își exprimă regretul cu privire la reducerile operate de Consiliu în proiectul de buget (PB) propus de Comisie, în valoare de 1,59 miliarde EUR în credite de angajament (– 1,08 %) și de 3,65 miliarde EUR în credite de plată (– 2,75 %), sumele globale atingând astfel 146,25 miliarde EUR în credite de angajament (+ 2,91 % față de bugetul 2011 (7)) și 129,09 miliarde EUR în credite de plată (+ 2,02 %), în comparație cu procentajele de + 4,03 % și, respectiv, + 4,91 %, potrivit PB al Comisiei (inclusiv scrisoarea rectificativă nr. 1/2012);

| 9. | constată că Consiliul a propus reduceri la mai multe sute de linii bugetare, fără a propune nicio majorare; subliniază că aceste reduceri liniare sunt distribuite în toate rubricile din CFM, deși nu în măsură egală; |
| --- | --- |

9.

constată că Consiliul a propus reduceri la mai multe sute de linii bugetare, fără a propune nicio majorare; subliniază că aceste reduceri liniare sunt distribuite în toate rubricile din CFM, deși nu în măsură egală;

| 10. | atrage atenția asupra anumitor inconsecvențe ale acestor reduceri în raport cu pozițiile adoptate recent de Consiliu, cum este de exemplu cazul reducerilor din PB 2012 de la liniile bugetare destinate noilor agenții cu sarcini de supraveghere financiară, a căror înființare a fost promovată de Consiliu, dar pe care acesta nu pare dispus să le finanțeze cu resursele necesare pentru a asigura funcționarea lor satisfăcătoare; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra anumitor inconsecvențe ale acestor reduceri în raport cu pozițiile adoptate recent de Consiliu, cum este de exemplu cazul reducerilor din PB 2012 de la liniile bugetare destinate noilor agenții cu sarcini de supraveghere financiară, a căror înființare a fost promovată de Consiliu, dar pe care acesta nu pare dispus să le finanțeze cu resursele necesare pentru a asigura funcționarea lor satisfăcătoare;

| 11. | ia act de preocuparea Consiliului cu privire la constrângerile economice și bugetare de la nivel național; consideră că Uniunea ar trebui să dea dovadă de responsabilitate bugetară, dar reamintește că, în conformitate cu dispozițiile tratatului, bugetul UE nu poate înregistra un deficit și că bugetul UE reprezintă 2 % din totalul cheltuielilor publice din Uniune; |
| --- | --- |

11.

ia act de preocuparea Consiliului cu privire la constrângerile economice și bugetare de la nivel național; consideră că Uniunea ar trebui să dea dovadă de responsabilitate bugetară, dar reamintește că, în conformitate cu dispozițiile tratatului, bugetul UE nu poate înregistra un deficit și că bugetul UE reprezintă 2 % din totalul cheltuielilor publice din Uniune;

| 12. | își exprimă regretul, dat fiind acest context, că, în ciuda solicitărilor anterioare ale Parlamentului, Consiliului a operat reduceri orizontale în buget, stabilind a priori nivelul global al creditelor, fără a ține seama de o evaluare corectă a necesităților reale pentru îndeplinirea obiectivelor și angajamentelor politice ale UE decise de comun acord, și nici de prioritățile stabilite de Parlament și prezentate în Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilog, menționată anterior; |
| --- | --- |

12.

își exprimă regretul, dat fiind acest context, că, în ciuda solicitărilor anterioare ale Parlamentului, Consiliului a operat reduceri orizontale în buget, stabilind a priori nivelul global al creditelor, fără a ține seama de o evaluare corectă a necesităților reale pentru îndeplinirea obiectivelor și angajamentelor politice ale UE decise de comun acord, și nici de prioritățile stabilite de Parlament și prezentate în Rezoluția sa din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilog, menționată anterior;

| 13. | subliniază că luarea în considerare exclusiv a ratelor de execuție din trecut, alături de ratele de creștere comparativ cu bugetul anului precedent, ca bază pentru selectarea liniilor bugetare și a sumelor ce urmează a fi reduse este o abordare retrospectivă care nu permite, în contextul programării multianuale, reflectarea adecvată a accelerării de-a lungul anilor a ratei de execuție; |
| --- | --- |

13.

subliniază că luarea în considerare exclusiv a ratelor de execuție din trecut, alături de ratele de creștere comparativ cu bugetul anului precedent, ca bază pentru selectarea liniilor bugetare și a sumelor ce urmează a fi reduse este o abordare retrospectivă care nu permite, în contextul programării multianuale, reflectarea adecvată a accelerării de-a lungul anilor a ratei de execuție;

| 14. | observă că nivelul scăzut al creditelor de plată propus de Consiliu va duce la o discrepanță mai pronunțată între creditele de plată și creditele de angajament, ceea ce va duce automat la creșterea angajamentelor restante (RAL) la sfârșit de an, în special la subrubricile 1a și 1b; avertizează în acest context cu privire la cuantumul deja deosebit de mare al angajamentelor restante (RAL) acumulate, în condițiile în care rămâne foarte puțin timp până la încheierea actualului CFM; |
| --- | --- |

14.

observă că nivelul scăzut al creditelor de plată propus de Consiliu va duce la o discrepanță mai pronunțată între creditele de plată și creditele de angajament, ceea ce va duce automat la creșterea angajamentelor restante (RAL) la sfârșit de an, în special la subrubricile 1a și 1b; avertizează în acest context cu privire la cuantumul deja deosebit de mare al angajamentelor restante (RAL) acumulate, în condițiile în care rămâne foarte puțin timp până la încheierea actualului CFM;

Propunerea de buget a Parlamentului

| 15. | stabilește nivelul global al creditelor de angajament și de plată la 147 763,82 milioane EUR și, respectiv, 133 143,18 milioane EUR; |
| --- | --- |

15.

stabilește nivelul global al creditelor de angajament și de plată la 147 763,82 milioane EUR și, respectiv, 133 143,18 milioane EUR;

| 16. | reamintește că politicile aferente Strategiei Europa 2020 au fost identificate de Parlament drept unele dintre cele mai importante priorități ale sale (8) pentru bugetul 2012, deoarece sunt elemente esențiale și necesare ale strategiei UE de redresare economică; subliniază că majorarea creditelor propusă la anumite linii bugetare servește atât unor strategii pe termen scurt, cât și unora pe termen lung pentru viitorul Uniunii; |
| --- | --- |

16.

reamintește că politicile aferente Strategiei Europa 2020 au fost identificate de Parlament drept unele dintre cele mai importante priorități ale sale (8) pentru bugetul 2012, deoarece sunt elemente esențiale și necesare ale strategiei UE de redresare economică; subliniază că majorarea creditelor propusă la anumite linii bugetare servește atât unor strategii pe termen scurt, cât și unora pe termen lung pentru viitorul Uniunii;

| 17. | consideră că nivelul de credite de plată propus de Comisie reprezintă minimul necesar, fapt menționat și de către Președintele Comisiei Barroso și de comisarul Lewandowski într-o serie de declarații; nu crede că proiectul de declarație nr. 1 a Consiliului privind creditele de plată, al cărui scop este să trateze problema unor eventuale nevoi suplimentare de plată, poate fi util în acest sens, având în vedere în special experiența de la începutul exercițiului 2011, când Consiliul nu a dorit să onoreze o declarație similară pe care a inițiat-o pentru bugetul 2011; decide, așadar, să restabilească cea mai mare parte a creditelor de plată la nivelul din PB, cu atât mai mult cu cât reducerea creditelor de plată operată de Consiliu afectează și domenii și linii bugetare aferente obiectivelor Strategiei Europa 2020, îndeosebi cele de la subrubricile 1a și 1b; |
| --- | --- |

17.

consideră că nivelul de credite de plată propus de Comisie reprezintă minimul necesar, fapt menționat și de către Președintele Comisiei Barroso și de comisarul Lewandowski într-o serie de declarații; nu crede că proiectul de declarație nr. 1 a Consiliului privind creditele de plată, al cărui scop este să trateze problema unor eventuale nevoi suplimentare de plată, poate fi util în acest sens, având în vedere în special experiența de la începutul exercițiului 2011, când Consiliul nu a dorit să onoreze o declarație similară pe care a inițiat-o pentru bugetul 2011; decide, așadar, să restabilească cea mai mare parte a creditelor de plată la nivelul din PB, cu atât mai mult cu cât reducerea creditelor de plată operată de Consiliu afectează și domenii și linii bugetare aferente obiectivelor Strategiei Europa 2020, îndeosebi cele de la subrubricile 1a și 1b;

Rubrica 1a

| 18. | reamintește că subrubrica 1a are un rol-cheie în CFM 2007-2013 în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin contribuția sa directă sau indirectă la finanțarea tuturor celor cinci obiective prioritare și a celor șapte inițiative emblematice ale acestei strategii; |
| --- | --- |

18.

reamintește că subrubrica 1a are un rol-cheie în CFM 2007-2013 în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin contribuția sa directă sau indirectă la finanțarea tuturor celor cinci obiective prioritare și a celor șapte inițiative emblematice ale acestei strategii;

| 19. | își exprimă regretul cu privire la faptul că, în general, Comisia și Consiliul nu propun o majorare – dincolo de planificarea inițială – a sprijinului pentru investițiile necesare de urgență în vederea punerii în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și constată că, în mod regretabil, aceste instituții sunt predispuse să amâne saltul major necesar în termeni de efort financiar comun pentru CFM de după 2013; este convins că această atitudine va pune serios în pericol realizarea obiectivelor prioritare ale strategiei până în 2020; propune, așadar, anumite majorări specifice în raport cu PB al Comisiei în unele domenii-cheie, și anume competitivitatea și antreprenoriatul, cercetarea și inovarea, educația și învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

19.

își exprimă regretul cu privire la faptul că, în general, Comisia și Consiliul nu propun o majorare – dincolo de planificarea inițială – a sprijinului pentru investițiile necesare de urgență în vederea punerii în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și constată că, în mod regretabil, aceste instituții sunt predispuse să amâne saltul major necesar în termeni de efort financiar comun pentru CFM de după 2013; este convins că această atitudine va pune serios în pericol realizarea obiectivelor prioritare ale strategiei până în 2020; propune, așadar, anumite majorări specifice în raport cu PB al Comisiei în unele domenii-cheie, și anume competitivitatea și antreprenoriatul, cercetarea și inovarea, educația și învățarea pe tot parcursul vieții;

| 20. | reamintește că, pentru a finanța proiectul ITER, autoritatea bugetară va fi nevoită să găsească un acord în ceea ce privește revizuirea CFM 2007-2013; ia act de propunerea Comisiei din 20 aprilie 2011 privind finanțarea deficitului din fondurile destinate ITER pentru 2012 și 2013 în valoare de 1,3 miliarde EUR, însă, având în vedere respingerea de către Consiliu în cursul examinării sale a bugetului a oricăror fonduri suplimentare destinate ITER, insistă ca negocierile privind costurile suplimentare ale ITER să fie disociate de procedura bugetară 2012; își exprimă totuși dorința de a rezolva problema finanțării suplimentare necesare pentru ITER până la sfârșitul lui 2011, astfel încât structurile actuale de fuziune nucleară din UE să nu fie afectate de lipsa de decizii; |
| --- | --- |

20.

reamintește că, pentru a finanța proiectul ITER, autoritatea bugetară va fi nevoită să găsească un acord în ceea ce privește revizuirea CFM 2007-2013; ia act de propunerea Comisiei din 20 aprilie 2011 privind finanțarea deficitului din fondurile destinate ITER pentru 2012 și 2013 în valoare de 1,3 miliarde EUR, însă, având în vedere respingerea de către Consiliu în cursul examinării sale a bugetului a oricăror fonduri suplimentare destinate ITER, insistă ca negocierile privind costurile suplimentare ale ITER să fie disociate de procedura bugetară 2012; își exprimă totuși dorința de a rezolva problema finanțării suplimentare necesare pentru ITER până la sfârșitul lui 2011, astfel încât structurile actuale de fuziune nucleară din UE să nu fie afectate de lipsa de decizii;

| 21. | își reafirmă dezacordul ferm față de orice formă de redistribuire a fondurilor alocate Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (PC7), așa cum a propus Comisia cu referire la pachetul de finanțare a ITER, întrucât acest lucru ar pune în pericol reușita aplicării PC7 și ar reduce în mod semnificativ contribuția sa la îndeplinirea obiectivelor prioritare și la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020; prin urmare, restabilește creditele destinate PC7 la nivelul programării financiare, adăugând cele 100 de milioane EUR la liniile bugetare reduse de Comisie; de asemenea, restabilește cea mai mare parte a creditelor de plată reduse de Consiliu de la liniile bugetare aferente PC7 (492 milioane EUR) pentru a evita orice risc de neîndeplinire a obligațiilor juridice existente, fapt care ar putea genera costuri suplimentare sub formă de penalități de întârziere; |
| --- | --- |

21.

își reafirmă dezacordul ferm față de orice formă de redistribuire a fondurilor alocate Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (PC7), așa cum a propus Comisia cu referire la pachetul de finanțare a ITER, întrucât acest lucru ar pune în pericol reușita aplicării PC7 și ar reduce în mod semnificativ contribuția sa la îndeplinirea obiectivelor prioritare și la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020; prin urmare, restabilește creditele destinate PC7 la nivelul programării financiare, adăugând cele 100 de milioane EUR la liniile bugetare reduse de Comisie; de asemenea, restabilește cea mai mare parte a creditelor de plată reduse de Consiliu de la liniile bugetare aferente PC7 (492 milioane EUR) pentru a evita orice risc de neîndeplinire a obligațiilor juridice existente, fapt care ar putea genera costuri suplimentare sub formă de penalități de întârziere;

| 22. | decide să majoreze nivelul creditelor de angajament pentru anumite linii din PC7 (Capacități - Cercetarea în beneficiul IMM-urilor, Cooperare - Energie, Idei, Oameni, Cercetarea în domeniul energiei); consideră că aceste linii sunt indispensabile pentru asigurarea creșterii și a investițiilor în domenii-cheie care se află în centrul Strategiei Europa 2020; estimează că actuala rată de execuție a PC7 va garanta că aceste sume suplimentare pot fi efectiv integrate în programarea financiară a acestor programe; |
| --- | --- |

22.

decide să majoreze nivelul creditelor de angajament pentru anumite linii din PC7 (Capacități - Cercetarea în beneficiul IMM-urilor, Cooperare - Energie, Idei, Oameni, Cercetarea în domeniul energiei); consideră că aceste linii sunt indispensabile pentru asigurarea creșterii și a investițiilor în domenii-cheie care se află în centrul Strategiei Europa 2020; estimează că actuala rată de execuție a PC7 va garanta că aceste sume suplimentare pot fi efectiv integrate în programarea financiară a acestor programe;

| 23. | majorează, de asemenea, nivelul global al creditelor de angajament destinate programului-cadru pentru competitivitate și inovare (programul „Energie inteligentă” și programul pentru inovație și spirit antreprenorial) față de cuantumul prevăzut inițial, pentru a putea realiza inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020; își exprimă speranța că această majorare va contribui la îmbunătățirea accesului IMM-urilor la acest program și la dezvoltarea unor programe specifice și a unor mecanisme de finanțare inovatoare; reamintește, în acest context, rolul esențial pe care îl au IMM-urile în dezvoltarea economică a UE și sprijină, îndeosebi, programul PCI - inovație și spirit antreprenorial ca instrument indispensabil pentru redresarea în urma crizei; |
| --- | --- |

23.

majorează, de asemenea, nivelul global al creditelor de angajament destinate programului-cadru pentru competitivitate și inovare (programul „Energie inteligentă” și programul pentru inovație și spirit antreprenorial) față de cuantumul prevăzut inițial, pentru a putea realiza inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020; își exprimă speranța că această majorare va contribui la îmbunătățirea accesului IMM-urilor la acest program și la dezvoltarea unor programe specifice și a unor mecanisme de finanțare inovatoare; reamintește, în acest context, rolul esențial pe care îl au IMM-urile în dezvoltarea economică a UE și sprijină, îndeosebi, programul PCI - inovație și spirit antreprenorial ca instrument indispensabil pentru redresarea în urma crizei;

| 24. | decide să introducă o majorare importantă a creditelor de angajament alocate pentru programul de învățare pe tot parcursul vieții, având în vedere valoarea sa adăugată ridicată pentru UE și contribuția sa importantă la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice „Tineretul în mișcare” și „O Uniune a inovării”; este convins de faptul că aceste majorări sunt pe deplin realizabile deoarece fondurile suplimentare alocate acestui program la propunerea Parlamentului și adoptate de autoritatea bugetară în bugetul 2011 au fost executate cu succes până în prezent, ceea ce a permis o creștere considerabilă a numărului participanților la program; își reiterează angajamentul ferm față de programele UE din domeniul tineretului și al educației, deoarece acestea pot contribui la reducerea șomajului în rândul tinerilor; propune, de asemenea, o nouă majorare a creditelor de angajament alocate programului Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

24.

decide să introducă o majorare importantă a creditelor de angajament alocate pentru programul de învățare pe tot parcursul vieții, având în vedere valoarea sa adăugată ridicată pentru UE și contribuția sa importantă la punerea în aplicare a inițiativelor emblematice „Tineretul în mișcare” și „O Uniune a inovării”; este convins de faptul că aceste majorări sunt pe deplin realizabile deoarece fondurile suplimentare alocate acestui program la propunerea Parlamentului și adoptate de autoritatea bugetară în bugetul 2011 au fost executate cu succes până în prezent, ceea ce a permis o creștere considerabilă a numărului participanților la program; își reiterează angajamentul ferm față de programele UE din domeniul tineretului și al educației, deoarece acestea pot contribui la reducerea șomajului în rândul tinerilor; propune, de asemenea, o nouă majorare a creditelor de angajament alocate programului Erasmus Mundus;

| 25. | decide să restabilească creditele de plată de la linia bugetară destinată Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) la nivelul din PB și reiterează apelul său privind necesitatea îmbunătățirii în continuare a procedurii de mobilizare a FEG, în vederea accelerării acordării asistenței în teren; |
| --- | --- |

25.

decide să restabilească creditele de plată de la linia bugetară destinată Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) la nivelul din PB și reiterează apelul său privind necesitatea îmbunătățirii în continuare a procedurii de mobilizare a FEG, în vederea accelerării acordării asistenței în teren;

| 26. | propune în acest sens celeilalte componente a autorității bugetare să se mobilizeze din instrumentul de flexibilitate o sumă de 30,75 milioane EUR în cadrul subrubricii 1a; |
| --- | --- |

26.

propune în acest sens celeilalte componente a autorității bugetare să se mobilizeze din instrumentul de flexibilitate o sumă de 30,75 milioane EUR în cadrul subrubricii 1a;

Subrubrica 1b

| 27. | constată că poziția Consiliului nu modifică propunerea Comisiei în ceea ce privește creditele de angajament și subliniază că această poziție referitoare la creditele de angajament este coerentă cu alocarea prevăzută în CFM, având în vedere ajustarea tehnică a cadrului financiar pentru 2012, prevăzută la punctul 17 din AII din 17 mai 2006; |
| --- | --- |

27.

constată că poziția Consiliului nu modifică propunerea Comisiei în ceea ce privește creditele de angajament și subliniază că această poziție referitoare la creditele de angajament este coerentă cu alocarea prevăzută în CFM, având în vedere ajustarea tehnică a cadrului financiar pentru 2012, prevăzută la punctul 17 din AII din 17 mai 2006;

| 28. | reamintește rolul important pe care îl au politicile regionale și de coeziune în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și în redresarea economică a regiunilor europene; regretă abordarea restrictivă a Consiliului în ceea ce privește plățile, care au fost reduse cu 1,3 milioane EUR față de estimările Comisiei privind necesarul de plăți pentru 2012; observă că numai liniile bugetare aferente obiectivului privind convergența și asistenței tehnice nu au fost reduse de Consiliu; reamintește că aceste reduceri se aplică unor alocații bugetare care se aflau deja cu mult sub estimările proprii ale statelor membre (61 de miliarde EUR pentru 2012, respectiv cu aproximativ 50 % mai mult decât suma din PB) și care erau considerate în general ca fiind minimul necesar pentru onorarea viitoarelor cereri de plată și coerente cu accelerarea procesului de implementare la sfârșitul perioadei de programare; consideră că această atitudine a Consiliului este cu atât mai inacceptabilă, cu cât Comisia Europeană a făcut recent propuneri concrete privind majorarea creditelor de plată pentru fondurile structurale și de coeziune destinate țărilor celor mai afectate de actuala criză economică și financiară; solicită o evaluare a implementării politicii regionale și de coeziune, care să conțină propuneri concrete privind modalitățile de reducere a angajamentelor restante; |
| --- | --- |

28.

reamintește rolul important pe care îl au politicile regionale și de coeziune în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și în redresarea economică a regiunilor europene; regretă abordarea restrictivă a Consiliului în ceea ce privește plățile, care au fost reduse cu 1,3 milioane EUR față de estimările Comisiei privind necesarul de plăți pentru 2012; observă că numai liniile bugetare aferente obiectivului privind convergența și asistenței tehnice nu au fost reduse de Consiliu; reamintește că aceste reduceri se aplică unor alocații bugetare care se aflau deja cu mult sub estimările proprii ale statelor membre (61 de miliarde EUR pentru 2012, respectiv cu aproximativ 50 % mai mult decât suma din PB) și care erau considerate în general ca fiind minimul necesar pentru onorarea viitoarelor cereri de plată și coerente cu accelerarea procesului de implementare la sfârșitul perioadei de programare; consideră că această atitudine a Consiliului este cu atât mai inacceptabilă, cu cât Comisia Europeană a făcut recent propuneri concrete privind majorarea creditelor de plată pentru fondurile structurale și de coeziune destinate țărilor celor mai afectate de actuala criză economică și financiară; solicită o evaluare a implementării politicii regionale și de coeziune, care să conțină propuneri concrete privind modalitățile de reducere a angajamentelor restante;

| 29. | solicită Comisiei să recunoască rolul crucial pe care nivelul local și regional îl joacă în combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să recunoască rolul crucial pe care nivelul local și regional îl joacă în combaterea schimbărilor climatice;

| 30. | reinstituie, așadar, la nivelul din PB, creditele de plată reduse de Consiliu; |
| --- | --- |

30.

reinstituie, așadar, la nivelul din PB, creditele de plată reduse de Consiliu;

Subrubrica 2

| 31. | reinstituie în general reducerile operate de Consiliu la subrubrica 2, până la nivelul de 60 457,76 milioane EUR, ceea ce reprezintă o sumă cu 3,07 % mai mare decât cea din bugetul 2011; consideră că estimările Comisiei privind necesitățile bugetare sunt mai realiste decât propunerile Consiliului, în special în actualul context de mare incertitudine economică și instabilitate a pieței; |
| --- | --- |

31.

reinstituie în general reducerile operate de Consiliu la subrubrica 2, până la nivelul de 60 457,76 milioane EUR, ceea ce reprezintă o sumă cu 3,07 % mai mare decât cea din bugetul 2011; consideră că estimările Comisiei privind necesitățile bugetare sunt mai realiste decât propunerile Consiliului, în special în actualul context de mare incertitudine economică și instabilitate a pieței;

| 32. | subliniază că tradiționala scrisoarea rectificativă referitoare la agricultură, care urmează să fie prezentată în toamna anului 2011, va ajusta estimările actuale pe baza unei evaluări mai precise a nevoilor reale; în acest context, atrage atenția asupra nivelului final al veniturilor alocate care vor fi disponibile în 2012 (corecțiile efectuate în contextul verificării conformității conturilor, neregulile și prelevările suplimentare aplicate producătorilor de lapte) și care vor determina, în cele din urmă, nivelul noilor credite care urmează a fi adoptate în bugetul 2012; preconizează că marja actuală rămasă (352,24 milioane EUR) ar trebui să fie suficientă pentru a acoperi necesitățile de la această rubrică, în afara cazului în care apar situații neprevăzute; |
| --- | --- |

32.

subliniază că tradiționala scrisoarea rectificativă referitoare la agricultură, care urmează să fie prezentată în toamna anului 2011, va ajusta estimările actuale pe baza unei evaluări mai precise a nevoilor reale; în acest context, atrage atenția asupra nivelului final al veniturilor alocate care vor fi disponibile în 2012 (corecțiile efectuate în contextul verificării conformității conturilor, neregulile și prelevările suplimentare aplicate producătorilor de lapte) și care vor determina, în cele din urmă, nivelul noilor credite care urmează a fi adoptate în bugetul 2012; preconizează că marja actuală rămasă (352,24 milioane EUR) ar trebui să fie suficientă pentru a acoperi necesitățile de la această rubrică, în afara cazului în care apar situații neprevăzute;

| 33. | solicită Comisiei să depună eforturi mai susținute în vederea definirii unor priorități clare pentru această rubrică în favoarea sistemelor agricole durabile, care conservă biodiversitatea, protejează resursele de apă și fertilitatea solurilor, respectă bunăstarea animalelor și locurile de muncă; consideră că o astfel de politică ar putea avea ca efect secundar pozitiv prevenirea unor crize precum cea legată de răspândirea bacteriei E. coli; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să depună eforturi mai susținute în vederea definirii unor priorități clare pentru această rubrică în favoarea sistemelor agricole durabile, care conservă biodiversitatea, protejează resursele de apă și fertilitatea solurilor, respectă bunăstarea animalelor și locurile de muncă; consideră că o astfel de politică ar putea avea ca efect secundar pozitiv prevenirea unor crize precum cea legată de răspândirea bacteriei E. coli;

| 34. | respinge majorarea așa-numitei linii a cheltuielilor negative (verificarea și închiderea conturilor), care pare să fie o reducere artificială a nivelului global al creditelor de la rubrica 2; consideră totuși că statele membre ar putea fi mai în măsură să evalueze eficacitatea și fiabilitatea sistemelor lor naționale de supraveghere și control în domeniul Politicii agricole comune (PAC), care par să fie supraestimate; |
| --- | --- |

34.

respinge majorarea așa-numitei linii a cheltuielilor negative (verificarea și închiderea conturilor), care pare să fie o reducere artificială a nivelului global al creditelor de la rubrica 2; consideră totuși că statele membre ar putea fi mai în măsură să evalueze eficacitatea și fiabilitatea sistemelor lor naționale de supraveghere și control în domeniul Politicii agricole comune (PAC), care par să fie supraestimate;

| 35. | subliniază că mecanismele de prevenire și de reacție la crizele din sectorul legumelor și al fructelor sunt în mod clar insuficiente și, prin urmare, este necesar să se găsească imediat o soluție înainte de implementarea noii PAC; îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului o propunere concretă prin care să se asigure o majorare suficientă a contribuției Uniunii la fondul de criză din cadrul fondurilor operaționale ale organizațiilor de producători; solicită ca această majorare să fie destinată unor măsuri specifice pentru producătorii afectați de criza EHEC și prevenirii crizelor în viitor; |
| --- | --- |

35.

subliniază că mecanismele de prevenire și de reacție la crizele din sectorul legumelor și al fructelor sunt în mod clar insuficiente și, prin urmare, este necesar să se găsească imediat o soluție înainte de implementarea noii PAC; îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului o propunere concretă prin care să se asigure o majorare suficientă a contribuției Uniunii la fondul de criză din cadrul fondurilor operaționale ale organizațiilor de producători; solicită ca această majorare să fie destinată unor măsuri specifice pentru producătorii afectați de criza EHEC și prevenirii crizelor în viitor;

| 36. | susține acordarea unui sprijin sporit programului de încurajare a consumului de lapte în școli și continuarea sprijinului pentru programul de distribuire a fructelor în școli; |
| --- | --- |

36.

susține acordarea unui sprijin sporit programului de încurajare a consumului de lapte în școli și continuarea sprijinului pentru programul de distribuire a fructelor în școli;

| 37. | menține creditele bugetare destinate Programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, care acordă sprijin unui număr de 18 milioane de persoane din Uniune care suferă de subnutriție; salută efortul depus recent de Comisia Europeană [a se vedea propunerea modificată a Comisiei din 3 octombrie 2011 de regulament pe această temă (COM(2011)0634)] în vederea găsirii unei soluții politice și juridice pentru a evita reducerea drastică a implementării programului în 2012 și 2013; îndeamnă insistent Consiliul să aprobe fără întârziere această propunere, având în vedere în special situația socială dificilă din multe state membre în urma crizei financiare și economice; |
| --- | --- |

37.

menține creditele bugetare destinate Programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, care acordă sprijin unui număr de 18 milioane de persoane din Uniune care suferă de subnutriție; salută efortul depus recent de Comisia Europeană [a se vedea propunerea modificată a Comisiei din 3 octombrie 2011 de regulament pe această temă (COM(2011)0634)] în vederea găsirii unei soluții politice și juridice pentru a evita reducerea drastică a implementării programului în 2012 și 2013; îndeamnă insistent Consiliul să aprobe fără întârziere această propunere, având în vedere în special situația socială dificilă din multe state membre în urma crizei financiare și economice;

| 38. | prevede un sprijin continuu și proporțional pentru programul LIFE+, care acordă prioritate proiectelor din domeniul mediului și al schimbărilor climatice; reamintește, din nou, că problemele de mediu și soluțiile la acestea depășesc frontierele naționale, astfel încât necesitatea abordării lor la nivelul UE este evidentă; invită în acest sens statele membre să-și amelioreze semnificativ transpunerea legislației UE din domeniul mediului; |
| --- | --- |

38.

prevede un sprijin continuu și proporțional pentru programul LIFE+, care acordă prioritate proiectelor din domeniul mediului și al schimbărilor climatice; reamintește, din nou, că problemele de mediu și soluțiile la acestea depășesc frontierele naționale, astfel încât necesitatea abordării lor la nivelul UE este evidentă; invită în acest sens statele membre să-și amelioreze semnificativ transpunerea legislației UE din domeniul mediului;

| 39. | subliniază că politica comună în domeniul pescuitului reprezintă în continuare o prioritate politică importantă și menține finanțarea acesteia la nivelul propus în PB, având în vedere viitoarea reformă a acestei politici; consideră că finanțarea politicii maritime integrate nu ar trebui să se realizeze în detrimentul altor acțiuni și programe din domeniul pescuitului din cadrul subrubricii 2; consideră că gestionarea eficace a pescuitului este de o importanță crucială pentru conservarea rezervelor halieutice și prevenirea pescuitului excesiv; salută acordarea unui sprijin suplimentar noilor organizații internaționale din domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

39.

subliniază că politica comună în domeniul pescuitului reprezintă în continuare o prioritate politică importantă și menține finanțarea acesteia la nivelul propus în PB, având în vedere viitoarea reformă a acestei politici; consideră că finanțarea politicii maritime integrate nu ar trebui să se realizeze în detrimentul altor acțiuni și programe din domeniul pescuitului din cadrul subrubricii 2; consideră că gestionarea eficace a pescuitului este de o importanță crucială pentru conservarea rezervelor halieutice și prevenirea pescuitului excesiv; salută acordarea unui sprijin suplimentar noilor organizații internaționale din domeniul pescuitului;

Subrubrica 3a

| 40. | își reiterează solicitarea insistentă de a se asigura un răspuns adecvat și echilibrat la provocările actuale din domeniul migrației și al solidarității, în vederea gestionării migrației legale și a prevenirii și combaterii migrației ilegale; recunoscând obligația statelor membre de a respecta legislația în vigoare a Uniunii, subliniază că este necesar să se pună la dispoziție fonduri și instrumente de sprijin suficiente pentru situațiile de urgență, cu respectarea deplină a normelor de protecție internă și a drepturilor omului și în spiritul solidarității între toate statele membre; solicită, așadar, o majorare echilibrată a creditelor bugetare peste nivelul din PB pentru Frontex și pentru Biroul European de Sprijin pentru Azil, având în vedere sarcinile lor tot mai importante, pe de o parte, și pentru Fondul european pentru refugiați, pe de altă parte; de asemenea, restabilește creditele de angajament destinate Fondului european de returnare și Fondului pentru frontierele externe la nivelul din PB; este ferm convins că este indispensabilă finanțarea adecvată a acestor fonduri, având în vedere evoluțiile actuale, în special cele din regiunea mediteraneeană, precum și provocările de securitate de la frontierele externe ale Uniunii și cele legate de gestionarea fluxurilor de migranți; |
| --- | --- |

40.

își reiterează solicitarea insistentă de a se asigura un răspuns adecvat și echilibrat la provocările actuale din domeniul migrației și al solidarității, în vederea gestionării migrației legale și a prevenirii și combaterii migrației ilegale; recunoscând obligația statelor membre de a respecta legislația în vigoare a Uniunii, subliniază că este necesar să se pună la dispoziție fonduri și instrumente de sprijin suficiente pentru situațiile de urgență, cu respectarea deplină a normelor de protecție internă și a drepturilor omului și în spiritul solidarității între toate statele membre; solicită, așadar, o majorare echilibrată a creditelor bugetare peste nivelul din PB pentru Frontex și pentru Biroul European de Sprijin pentru Azil, având în vedere sarcinile lor tot mai importante, pe de o parte, și pentru Fondul european pentru refugiați, pe de altă parte; de asemenea, restabilește creditele de angajament destinate Fondului european de returnare și Fondului pentru frontierele externe la nivelul din PB; este ferm convins că este indispensabilă finanțarea adecvată a acestor fonduri, având în vedere evoluțiile actuale, în special cele din regiunea mediteraneeană, precum și provocările de securitate de la frontierele externe ale Uniunii și cele legate de gestionarea fluxurilor de migranți;

| 41. | regretă reducerile semnificative operate de Consiliu cu privire la agenția Frontex, Fondul pentru frontierele externe și Fondul european de returnare; este ferm convins că este indispensabilă consolidarea acestor fonduri, având în vedere evoluțiile actuale, în special cele din regiunea mediteraneeană, precum și provocările de securitate de la frontierele externe ale Uniunii și cele legate de gestionarea fluxurilor de migranți; |
| --- | --- |

41.

regretă reducerile semnificative operate de Consiliu cu privire la agenția Frontex, Fondul pentru frontierele externe și Fondul european de returnare; este ferm convins că este indispensabilă consolidarea acestor fonduri, având în vedere evoluțiile actuale, în special cele din regiunea mediteraneeană, precum și provocările de securitate de la frontierele externe ale Uniunii și cele legate de gestionarea fluxurilor de migranți;

| 42. | intenționează să intensifice în continuare cooperarea tot mai necesară în domenii precum o strategie europeană de securitate informatică sau confiscarea activelor organizațiilor criminale, prin restabilirea creditelor prevăzute în PB pentru prevenirea criminalității și a terorismului în conformitate cu programarea financiară; |
| --- | --- |

42.

intenționează să intensifice în continuare cooperarea tot mai necesară în domenii precum o strategie europeană de securitate informatică sau confiscarea activelor organizațiilor criminale, prin restabilirea creditelor prevăzute în PB pentru prevenirea criminalității și a terorismului în conformitate cu programarea financiară;

| 43. | consideră că programul Daphne nu a fost finanțat în măsură suficientă până în prezent și va asigura finanțarea adecvată a acestuia pentru a putea aborda nevoile recunoscute din domeniul combaterii violenței împotriva femeilor; |
| --- | --- |

43.

consideră că programul Daphne nu a fost finanțat în măsură suficientă până în prezent și va asigura finanțarea adecvată a acestuia pentru a putea aborda nevoile recunoscute din domeniul combaterii violenței împotriva femeilor;

Subrubrica 3b

| 44. | reafirmă că finanțarea destinată programelor, inițiativelor și organismelor din domeniul educației ar trebui majorată, având în vedere contribuția acestora la realizarea inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020 „Tineretul în mișcare” și „O Uniune a inovării”; intenționează, în special, să majoreze și fondurile destinate programului „Tineret în acțiune”; |
| --- | --- |

44.

reafirmă că finanțarea destinată programelor, inițiativelor și organismelor din domeniul educației ar trebui majorată, având în vedere contribuția acestora la realizarea inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020 „Tineretul în mișcare” și „O Uniune a inovării”; intenționează, în special, să majoreze și fondurile destinate programului „Tineret în acțiune”;

| 45. | este conștient de importanța implicării cetățenilor în dezvoltarea societății civile și a vieții politice într-o perspectivă europeană; consideră că este regretabilă reducerea aplicată de Consiliu cheltuielilor legate de cetățenie; |
| --- | --- |

45.

este conștient de importanța implicării cetățenilor în dezvoltarea societății civile și a vieții politice într-o perspectivă europeană; consideră că este regretabilă reducerea aplicată de Consiliu cheltuielilor legate de cetățenie;

| 46. | respinge orice reducere suplimentară a finanțării destinate instrumentului financiar de protecție civilă, având în vedere că suma prevăzută în PB este deja mai mică decât cea prevăzută în programarea financiară, iar protecția civilă este o nouă competență a Uniunii; prin urmare, reinstituie sumele din PB; |
| --- | --- |

46.

respinge orice reducere suplimentară a finanțării destinate instrumentului financiar de protecție civilă, având în vedere că suma prevăzută în PB este deja mai mică decât cea prevăzută în programarea financiară, iar protecția civilă este o nouă competență a Uniunii; prin urmare, reinstituie sumele din PB;

| 47. | în ceea ce privește spațiile publice europene, consideră că trebuie prezentate autorității bugetare, în timp util pentru a putea fi luate în considerare în cadrul procedurii bugetare, un raport de evaluare și un program de lucru; decide să înscrie în rezervă o parte din creditele destinate comunicării, până când Comisia își va demonstra disponibilitatea de a îmbunătăți cooperarea interinstituțională în acest domeniu; |
| --- | --- |

47.

în ceea ce privește spațiile publice europene, consideră că trebuie prezentate autorității bugetare, în timp util pentru a putea fi luate în considerare în cadrul procedurii bugetare, un raport de evaluare și un program de lucru; decide să înscrie în rezervă o parte din creditele destinate comunicării, până când Comisia își va demonstra disponibilitatea de a îmbunătăți cooperarea interinstituțională în acest domeniu;

| 48. | instituie o serie de rezerve în așteptarea rapoartelor de evaluare specifice și a unui angajament oficial privind cooperarea interinstituțională consolidată; |
| --- | --- |

48.

instituie o serie de rezerve în așteptarea rapoartelor de evaluare specifice și a unui angajament oficial privind cooperarea interinstituțională consolidată;

| 49. | salută creditele destinate programului de sănătate publică, care completează și conferă o valoare sporită măsurilor întreprinse de statele membre în domeniul promovării sănătății și al prevenirii bolilor; sprijină eforturile Comisiei de a continua campania HELP pentru o viață fără tutun în cadrul programului de sănătate publică; |
| --- | --- |

49.

salută creditele destinate programului de sănătate publică, care completează și conferă o valoare sporită măsurilor întreprinse de statele membre în domeniul promovării sănătății și al prevenirii bolilor; sprijină eforturile Comisiei de a continua campania HELP pentru o viață fără tutun în cadrul programului de sănătate publică;

Rubrica 4

| 50. | reamintește că, în acest an mai mult decât în trecut, rubrica 4 din bugetul UE pe 2012 este subfinanțată și că marja disponibilă la această rubrică este prea redusă pentru a face față provocărilor politice crescute din vecinătatea UE și din întreaga lume; |
| --- | --- |

50.

reamintește că, în acest an mai mult decât în trecut, rubrica 4 din bugetul UE pe 2012 este subfinanțată și că marja disponibilă la această rubrică este prea redusă pentru a face față provocărilor politice crescute din vecinătatea UE și din întreaga lume;

| 51. | salută consolidarea creditelor destinate Instrumentului de vecinătate, potrivit propunerii din scrisoarea rectificativă nr. 1/2012, întrucât aceasta este coerentă cu susținerea de către Parlament a unei reacții clare și consecvente a Uniunii la evoluțiile politice și sociale recente din sudul Mediteranei și conferă o valoare adăugată dimensiunii externe a politicilor Uniunii din domeniul afacerilor interne și al strategiilor macroregionale; reafirmă totuși, foarte clar, că o astfel de asistență financiară nu trebuie în niciun caz să afecteze prioritățile existente; |
| --- | --- |

51.

salută consolidarea creditelor destinate Instrumentului de vecinătate, potrivit propunerii din scrisoarea rectificativă nr. 1/2012, întrucât aceasta este coerentă cu susținerea de către Parlament a unei reacții clare și consecvente a Uniunii la evoluțiile politice și sociale recente din sudul Mediteranei și conferă o valoare adăugată dimensiunii externe a politicilor Uniunii din domeniul afacerilor interne și al strategiilor macroregionale; reafirmă totuși, foarte clar, că o astfel de asistență financiară nu trebuie în niciun caz să afecteze prioritățile existente;

| 52. | consideră că, pentru a facilita ajungerea la un acord în cadrul concilierii cu cealaltă componentă a autorității bugetare, se poate conveni asupra reducerii creditelor de angajament de la o serie de linii bugetare, în special de la cele aferente politicii externe și de securitate comune; în ceea ce privește această politică, consideră că nivelul creditelor aprobate pentru bugetul 2011 este adecvat și, prin urmare, procedează la modificarea poziției Consiliului în consecință; |
| --- | --- |

52.

consideră că, pentru a facilita ajungerea la un acord în cadrul concilierii cu cealaltă componentă a autorității bugetare, se poate conveni asupra reducerii creditelor de angajament de la o serie de linii bugetare, în special de la cele aferente politicii externe și de securitate comune; în ceea ce privește această politică, consideră că nivelul creditelor aprobate pentru bugetul 2011 este adecvat și, prin urmare, procedează la modificarea poziției Consiliului în consecință;

| 53. | consideră că majorarea finanțării destinate Palestinei și UNRWA pe care o propune este de importanță fundamentală pentru a garanta siguranța și mijloacele de trai ale refugiaților, precum și pentru eforturile actuale de asigurare a unui stat palestinian viabil; solicită din nou elaborarea unei strategii clare privind Palestina, care să lege asistența financiară a Uniunii Europene de un rol politic crescut al Uniunii în cadrul procesului de pace în relația cu ambele părți aflate în conflict; |
| --- | --- |

53.

consideră că majorarea finanțării destinate Palestinei și UNRWA pe care o propune este de importanță fundamentală pentru a garanta siguranța și mijloacele de trai ale refugiaților, precum și pentru eforturile actuale de asigurare a unui stat palestinian viabil; solicită din nou elaborarea unei strategii clare privind Palestina, care să lege asistența financiară a Uniunii Europene de un rol politic crescut al Uniunii în cadrul procesului de pace în relația cu ambele părți aflate în conflict;

| 54. | reamintește că nevoile sporite din domeniul cooperării cu Asia și America Latină ar trebui recunoscute în bugetul 2012; |
| --- | --- |

54.

reamintește că nevoile sporite din domeniul cooperării cu Asia și America Latină ar trebui recunoscute în bugetul 2012;

| 55. | regretă că toate nevoile și prioritățile limitate identificate cu grijă de comisiile sale de specialitate nu au putut fi finanțate în limita plafonului stabilit în CFM pentru rubrica 4 și consideră că propunerea sa reprezintă minimul necesar pentru credibilitatea poziției Uniunii ca actor mondial; |
| --- | --- |

55.

regretă că toate nevoile și prioritățile limitate identificate cu grijă de comisiile sale de specialitate nu au putut fi finanțate în limita plafonului stabilit în CFM pentru rubrica 4 și consideră că propunerea sa reprezintă minimul necesar pentru credibilitatea poziției Uniunii ca actor mondial;

| 56. | propune în acest sens celeilalte componente a autorității bugetare să se mobilizeze din instrumentul de flexibilitate o sumă de 208,67 milioane EUR în cadrul rubricii 4; |
| --- | --- |

56.

propune în acest sens celeilalte componente a autorității bugetare să se mobilizeze din instrumentul de flexibilitate o sumă de 208,67 milioane EUR în cadrul rubricii 4;

Rubrica 5

| 57. | respinge poziția generală a Consiliului cu privire la cheltuielile de la rubrica 5, care constă într-o reducere globală de aproximativ 74 de milioane EUR, dintre care 33 de milioane EUR de la Comisie, obținută prin aplicarea de reduceri generale bugetelor tuturor instituțiilor; |
| --- | --- |

57.

respinge poziția generală a Consiliului cu privire la cheltuielile de la rubrica 5, care constă într-o reducere globală de aproximativ 74 de milioane EUR, dintre care 33 de milioane EUR de la Comisie, obținută prin aplicarea de reduceri generale bugetelor tuturor instituțiilor;

| 58. | subliniază că o astfel de abordare restrictivă, deși generează economii pe termen scurt pentru bugetul UE și pentru statele membre, pune în pericol implementarea politicilor și a programelor UE, ceea ce afectează în cele din urmă cetățenii și are un efect negativ ulterior asupra bugetelor naționale; subliniază, de asemenea, că Comisia și alte instituții ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile, în special după intrarea în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

58.

subliniază că o astfel de abordare restrictivă, deși generează economii pe termen scurt pentru bugetul UE și pentru statele membre, pune în pericol implementarea politicilor și a programelor UE, ceea ce afectează în cele din urmă cetățenii și are un efect negativ ulterior asupra bugetelor naționale; subliniază, de asemenea, că Comisia și alte instituții ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile, în special după intrarea în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| 59. | observă că această reducere a fost obținută prin majorarea așa-numitei rate de reducere forfetară pentru personal (posturi nefinanțate), ceea ce creează un obstacol în calea îmbunătățirii ratei de ocupare din schemele de personal aprobate de autoritatea bugetară (prin impactul său direct asupra recrutărilor); se întreabă în acest sens cum poate Consiliul să estimeze efectivele posibile de personal din cadrul serviciilor Comisiei cu mai multă acuratețe decât Comisia însăși; de asemenea, respinge reducerea posturilor de cheltuieli pentru care Comisia a propus deja economii nete în proiectele de buget corespunzătoare (de exemplu, Oficiul pentru Publicații, studii și consultări, echipamente și mobilier); |
| --- | --- |

59.

observă că această reducere a fost obținută prin majorarea așa-numitei rate de reducere forfetară pentru personal (posturi nefinanțate), ceea ce creează un obstacol în calea îmbunătățirii ratei de ocupare din schemele de personal aprobate de autoritatea bugetară (prin impactul său direct asupra recrutărilor); se întreabă în acest sens cum poate Consiliul să estimeze efectivele posibile de personal din cadrul serviciilor Comisiei cu mai multă acuratețe decât Comisia însăși; de asemenea, respinge reducerea posturilor de cheltuieli pentru care Comisia a propus deja economii nete în proiectele de buget corespunzătoare (de exemplu, Oficiul pentru Publicații, studii și consultări, echipamente și mobilier);

| 60. | recunoaște efortul considerabil depus deja de Comisie în propunerea de PB de a îngheța, în termeni nominali, cheltuielile sale administrative; decide să reinstituie toate cheltuielile de la rubrica 5 din secțiunea III la nivelul respectiv; |
| --- | --- |

60.

recunoaște efortul considerabil depus deja de Comisie în propunerea de PB de a îngheța, în termeni nominali, cheltuielile sale administrative; decide să reinstituie toate cheltuielile de la rubrica 5 din secțiunea III la nivelul respectiv;

| 61. | cu toate acestea, constituie rezerve la anumite linii administrative, până la realizarea anumitor acțiuni, luarea anumitor măsuri sau prezentarea anumitor propuneri de către Comisie, sau pentru a obține informații suplimentare; |
| --- | --- |

61.

cu toate acestea, constituie rezerve la anumite linii administrative, până la realizarea anumitor acțiuni, luarea anumitor măsuri sau prezentarea anumitor propuneri de către Comisie, sau pentru a obține informații suplimentare;

Agenții

| 62. | este de acord, în general, cu estimarea Comisiei cu privire la necesitățile bugetare ale agențiilor și respinge principiile pe care se bazează reducerile arbitrare și generale aplicate de Consiliu comparativ cu 2011; |
| --- | --- |

62.

este de acord, în general, cu estimarea Comisiei cu privire la necesitățile bugetare ale agențiilor și respinge principiile pe care se bazează reducerile arbitrare și generale aplicate de Consiliu comparativ cu 2011;

| 63. | este convins că orice reduceri aplicate bugetelor agențiilor în cadrul procedurii bugetare ar trebui să fie legate mai strâns de programul de activități și de sarcinile agențiilor, cu excepția cazului în care se pot identifica surse concrete de sporire a eficienței; în acest sens, consideră că reducerile aplicate agenției Frontex, al cărei mandat a fost revizuit de curând, reprezintă un exemplu tipic al disocierii depline cu care Consiliul tratează sarcinile și activitățile agențiilor, pe de o parte - acestea fiind consacrate în texte și norme juridice - și resursele bugetare alocate lor, pe de altă parte; |
| --- | --- |

63.

este convins că orice reduceri aplicate bugetelor agențiilor în cadrul procedurii bugetare ar trebui să fie legate mai strâns de programul de activități și de sarcinile agențiilor, cu excepția cazului în care se pot identifica surse concrete de sporire a eficienței; în acest sens, consideră că reducerile aplicate agenției Frontex, al cărei mandat a fost revizuit de curând, reprezintă un exemplu tipic al disocierii depline cu care Consiliul tratează sarcinile și activitățile agențiilor, pe de o parte - acestea fiind consacrate în texte și norme juridice - și resursele bugetare alocate lor, pe de altă parte;

| 64. | este de acord în general ca excedentele agențiilor să fie luate în considerare la elaborarea PB și să fie prezentate în mod clar și transparent; reafirmă totuși că excedentele agențiilor care se autofinanțează parțial ar trebui să fie exceptate de la această regulă generală pentru a le proteja de caracterul nesigur al veniturilor lor; |
| --- | --- |

64.

este de acord în general ca excedentele agențiilor să fie luate în considerare la elaborarea PB și să fie prezentate în mod clar și transparent; reafirmă totuși că excedentele agențiilor care se autofinanțează parțial ar trebui să fie exceptate de la această regulă generală pentru a le proteja de caracterul nesigur al veniturilor lor;

| 65. | decide, de asemenea, să majoreze alocările bugetare pentru 2012 destinate celor trei agenții noi de supraveghere financiară, această majorare având o importanță fundamentală în situația economică și financiară actuală și pentru procedurile de constituire a acestor agenții; |
| --- | --- |

65.

decide, de asemenea, să majoreze alocările bugetare pentru 2012 destinate celor trei agenții noi de supraveghere financiară, această majorare având o importanță fundamentală în situația economică și financiară actuală și pentru procedurile de constituire a acestor agenții;

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

| 66. | subliniază că proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, adoptate în număr limitat, au fost analizate și evaluate cu atenție, inclusiv din perspectiva primei evaluări pe care Comisia a făcut-o în iulie 2011, pentru a evita dublarea acțiunilor deja incluse în programele existente ale UE; reamintește că proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare au ca scop formularea priorităților politice și introducerea de noi inițiative care ar putea deveni viitoare activități și programe ale UE; |
| --- | --- |

66.

subliniază că proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, adoptate în număr limitat, au fost analizate și evaluate cu atenție, inclusiv din perspectiva primei evaluări pe care Comisia a făcut-o în iulie 2011, pentru a evita dublarea acțiunilor deja incluse în programele existente ale UE; reamintește că proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare au ca scop formularea priorităților politice și introducerea de noi inițiative care ar putea deveni viitoare activități și programe ale UE;

SECȚIUNILE I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Cadru general

| 67. | reamintește poziția din rezoluția sa din 6 aprilie 2011 menționată anterior, în care solicita ca toate instituțiile să își elaboreze bugetele pe baza unei gestiuni corecte și eficiente și să identifice posibile economii, în conformitate cu scrisoarea comisarului Lewandowski din 3 februarie 2011 în care acesta solicita tuturor instituțiilor să depună toate eforturile posibile pentru a limita majorarea cheltuielilor la mai puțin de 1 % față de 2011; |
| --- | --- |

67.

reamintește poziția din rezoluția sa din 6 aprilie 2011 menționată anterior, în care solicita ca toate instituțiile să își elaboreze bugetele pe baza unei gestiuni corecte și eficiente și să identifice posibile economii, în conformitate cu scrisoarea comisarului Lewandowski din 3 februarie 2011 în care acesta solicita tuturor instituțiilor să depună toate eforturile posibile pentru a limita majorarea cheltuielilor la mai puțin de 1 % față de 2011;

| 68. | recunoaște eforturile depuse de toate instituțiile, care au avut ca rezultat reduceri efective ale bugetelor lor; în termeni reali, se înregistrează o creștere negativă a bugetelor tuturor instituțiilor, în pofida competențelor noi și a noilor sarcini, acțiuni și activități apărute în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

68.

recunoaște eforturile depuse de toate instituțiile, care au avut ca rezultat reduceri efective ale bugetelor lor; în termeni reali, se înregistrează o creștere negativă a bugetelor tuturor instituțiilor, în pofida competențelor noi și a noilor sarcini, acțiuni și activități apărute în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 69. | observă că suma aferentă cheltuielilor administrative și operaționale ale tuturor instituțiilor reprezintă 5,59 % din bugetul global al UE, din care rubrica 5 are o marjă de 497,9 milioane EUR; |
| --- | --- |

69.

observă că suma aferentă cheltuielilor administrative și operaționale ale tuturor instituțiilor reprezintă 5,59 % din bugetul global al UE, din care rubrica 5 are o marjă de 497,9 milioane EUR;

| 70. | reafirmă că măsurile de realizare de economii nu trebuie să pună în pericol plata salariilor și a pensiilor, întreținerea imobilelor și securitatea, deoarece instituțiile trebuie să aibă la dispoziție un minimum necesar pentru a funcționa, și că reducerile pot fi oportune în măsura în care nu penalizează instituțiile care au atins limita maximă a economiilor; subliniază că economiile trebuie să fie legale și să își păstreze eficacitatea în 2012; |
| --- | --- |

70.

reafirmă că măsurile de realizare de economii nu trebuie să pună în pericol plata salariilor și a pensiilor, întreținerea imobilelor și securitatea, deoarece instituțiile trebuie să aibă la dispoziție un minimum necesar pentru a funcționa, și că reducerile pot fi oportune în măsura în care nu penalizează instituțiile care au atins limita maximă a economiilor; subliniază că economiile trebuie să fie legale și să își păstreze eficacitatea în 2012;

Secțiunea I -
     
  Parlamentul European

Cadru general

| 71. | subliniază că prezenta versiune a bugetului 2012, astfel cum a fost votată, este mai mare cu 1,44 % în comparație cu 2011 (fără scrisoarea rectificativă privind Croația); dat fiind faptul că scrisoarea rectificativă privind Croația va fi discutată cu Consiliul în cadrul comitetului de conciliere, se așteaptă la adăugarea cheltuielilor necesare privind Croația și la o versiune finală a bugetului 2012 mai mare, prin urmare, cu 1,9 % (inclusiv Croația) după întrunirea comitetului de conciliere; această rată reprezintă majorarea cea mai mică din ultimii 12 ani; precizează că, fără cheltuielile pentru aderarea Croației și pentru cei 18 noi deputați integrați în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, creșterea ar fi de doar 0,8 %; 0,8 % reprezintă majorarea cea mai mică din cel puțin ultimii 15 ani; în ultimii 15 ani, majorarea medie a fost de 4,5 %; având în vederea inflația actuală de 2,9 %, bugetul 2012 înregistrează în realitate o scădere; în pofida noilor competențe și a noilor posturi, acțiuni și activități apărute în urma Tratatului de la Lisabona, Parlamentul a realizat reduceri efective; |
| --- | --- |

71.

subliniază că prezenta versiune a bugetului 2012, astfel cum a fost votată, este mai mare cu 1,44 % în comparație cu 2011 (fără scrisoarea rectificativă privind Croația); dat fiind faptul că scrisoarea rectificativă privind Croația va fi discutată cu Consiliul în cadrul comitetului de conciliere, se așteaptă la adăugarea cheltuielilor necesare privind Croația și la o versiune finală a bugetului 2012 mai mare, prin urmare, cu 1,9 % (inclusiv Croația) după întrunirea comitetului de conciliere; această rată reprezintă majorarea cea mai mică din ultimii 12 ani; precizează că, fără cheltuielile pentru aderarea Croației și pentru cei 18 noi deputați integrați în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, creșterea ar fi de doar 0,8 %; 0,8 % reprezintă majorarea cea mai mică din cel puțin ultimii 15 ani; în ultimii 15 ani, majorarea medie a fost de 4,5 %; având în vederea inflația actuală de 2,9 %, bugetul 2012 înregistrează în realitate o scădere; în pofida noilor competențe și a noilor posturi, acțiuni și activități apărute în urma Tratatului de la Lisabona, Parlamentul a realizat reduceri efective;

| 72. | atrage atenția asupra faptului că bugetul global al Parlamentului pentru 2012 este de 1 710,1 milioane EUR (inclusiv cei 18 noi deputați integrați în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona); această sumă reprezintă o reducere netă cu 14,5 milioane EUR față de estimări și cu 74,085 milioane EUR față de propunerea inițială de buget, înainte de concilierea cu Biroul; |
| --- | --- |

72.

atrage atenția asupra faptului că bugetul global al Parlamentului pentru 2012 este de 1 710,1 milioane EUR (inclusiv cei 18 noi deputați integrați în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona); această sumă reprezintă o reducere netă cu 14,5 milioane EUR față de estimări și cu 74,085 milioane EUR față de propunerea inițială de buget, înainte de concilierea cu Biroul;

| 73. | atrage atenția asupra faptului că bugetul pentru 2012 este un buget caracterizat de consolidare, Parlamentul depunând un efort maxim pentru a realiza economii fără a pune în pericol calitatea lucrului și excelența legislativă; bugetul pentru 2012 și bugetul următor, cel pentru 2013, constituie reperele pentru următorul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

73.

atrage atenția asupra faptului că bugetul pentru 2012 este un buget caracterizat de consolidare, Parlamentul depunând un efort maxim pentru a realiza economii fără a pune în pericol calitatea lucrului și excelența legislativă; bugetul pentru 2012 și bugetul următor, cel pentru 2013, constituie reperele pentru următorul cadru financiar multianual;

| 74. | reiterează faptul că economiile preconizate la liniile bugetare aferente traducerii și interpretării nu trebuie să afecteze principiul multilingvismului în Parlament și în dialogul cu celelalte instituții; economiile vor fi realizate fără a pune în pericol dreptul deputaților de a se exprima în limba maternă în ședințele plenare, în comisii, în reuniunile de coordonare și în triloguri; deputații ar trebui să își păstreze dreptul de a scrie și a citi în limba maternă; |
| --- | --- |

74.

reiterează faptul că economiile preconizate la liniile bugetare aferente traducerii și interpretării nu trebuie să afecteze principiul multilingvismului în Parlament și în dialogul cu celelalte instituții; economiile vor fi realizate fără a pune în pericol dreptul deputaților de a se exprima în limba maternă în ședințele plenare, în comisii, în reuniunile de coordonare și în triloguri; deputații ar trebui să își păstreze dreptul de a scrie și a citi în limba maternă;

| 75. | consideră că într-o perioadă de dificultăți financiare crescânde pentru numeroși cetățeni europeni și de politici de austeritate constante, Parlamentul ar trebui să dea dovadă de moderație reducându-și cheltuielile de deplasare; solicită Biroului să creeze condiții pentru realizarea de economii de 5 % la nivelul tuturor tipurilor de cheltuieli de deplasare, inclusiv la nivelul delegațiilor comisiilor și al delegațiilor interparlamentare, cu respectarea deplină a Statutului deputaților și a Normelor de aplicare a acestuia; consideră că reducerea numărului de călătorii aeriene la clasa business ale deputaților în Parlamentul European ar contribui la realizarea unor astfel de economii; solicită ca 15 % din creditele alocate deplasărilor să fie înscrise în rezervă până când Secretarul General al Parlamentului va prezenta un raport Biroului și Comisiei pentru bugete, cu termen la 31 martie 2012; solicită ca acest raport să analizeze fezabilitatea introducerii unor măsuri menite să asigure o eficiență maximă a deplasărilor deputaților în vederea elaborării unor recomandări pentru economii bugetare potențiale, ținând seama de toate propunerile și rezoluțiile adoptate deja de Parlament pe această temă prezentând propuneri care să vizeze reducerea numărului de zboruri la clasa business, să-i încurajeze pe deputați să cumpere bilete de avion la clasa economică/flexi-economică, să asigure un tratament adecvat al punctelor de fidelitate („frequent flyer”) și să revizuiască normele privind orele de program ale registrului deputaților, în special în zilele de vineri; așteaptă ca creditele alocate deplasărilor să fie reduse în 2012 și în anii următori până la sfârșitul legislaturii; propune ca în realizarea de economii în cadrul vizitelor instituționale să se acorde prioritate pluralismului și nu proporționalității la stabilirea componenței delegațiilor; |
| --- | --- |

75.

consideră că într-o perioadă de dificultăți financiare crescânde pentru numeroși cetățeni europeni și de politici de austeritate constante, Parlamentul ar trebui să dea dovadă de moderație reducându-și cheltuielile de deplasare; solicită Biroului să creeze condiții pentru realizarea de economii de 5 % la nivelul tuturor tipurilor de cheltuieli de deplasare, inclusiv la nivelul delegațiilor comisiilor și al delegațiilor interparlamentare, cu respectarea deplină a Statutului deputaților și a Normelor de aplicare a acestuia; consideră că reducerea numărului de călătorii aeriene la clasa business ale deputaților în Parlamentul European ar contribui la realizarea unor astfel de economii; solicită ca 15 % din creditele alocate deplasărilor să fie înscrise în rezervă până când Secretarul General al Parlamentului va prezenta un raport Biroului și Comisiei pentru bugete, cu termen la 31 martie 2012; solicită ca acest raport să analizeze fezabilitatea introducerii unor măsuri menite să asigure o eficiență maximă a deplasărilor deputaților în vederea elaborării unor recomandări pentru economii bugetare potențiale, ținând seama de toate propunerile și rezoluțiile adoptate deja de Parlament pe această temă prezentând propuneri care să vizeze reducerea numărului de zboruri la clasa business, să-i încurajeze pe deputați să cumpere bilete de avion la clasa economică/flexi-economică, să asigure un tratament adecvat al punctelor de fidelitate („frequent flyer”) și să revizuiască normele privind orele de program ale registrului deputaților, în special în zilele de vineri; așteaptă ca creditele alocate deplasărilor să fie reduse în 2012 și în anii următori până la sfârșitul legislaturii; propune ca în realizarea de economii în cadrul vizitelor instituționale să se acorde prioritate pluralismului și nu proporționalității la stabilirea componenței delegațiilor;

| 76. | subliniază că în bugetul 2012 sunt incluse cheltuielile generate de integrarea a 18 noi deputați în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (10,6 milioane EUR); |
| --- | --- |

76.

subliniază că în bugetul 2012 sunt incluse cheltuielile generate de integrarea a 18 noi deputați în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (10,6 milioane EUR);

| 77. | își menține poziția conform căreia, în orice caz, o politică de identificare a economiilor posibile și continuarea reorganizării și redistribuirii resurselor existente sunt elemente esențiale ale politicii bugetare a Parlamentului, în special în această perioadă de criză economică; consideră, prin urmare, că aceste economii ar trebuie realizate în bugetul 2012 în contextul mai general al schimbărilor structurale cu efecte pe termen mai lung; reducerile acceptate de Parlament vor impune schimbări structurale, care nu vor pune în pericol excelența legislativă a Parlamentului; consideră că obiectivul îl reprezintă concentrarea pe activitățile de bază ale Parlamentului; consideră că economiile realizate în ceea ce privește interpretarea și traducerea nu amenință principiul multilingvismului, dar sunt posibile cu ajutorul inovării, reorganizării structurilor și noilor metode de lucru; |
| --- | --- |

77.

își menține poziția conform căreia, în orice caz, o politică de identificare a economiilor posibile și continuarea reorganizării și redistribuirii resurselor existente sunt elemente esențiale ale politicii bugetare a Parlamentului, în special în această perioadă de criză economică; consideră, prin urmare, că aceste economii ar trebuie realizate în bugetul 2012 în contextul mai general al schimbărilor structurale cu efecte pe termen mai lung; reducerile acceptate de Parlament vor impune schimbări structurale, care nu vor pune în pericol excelența legislativă a Parlamentului; consideră că obiectivul îl reprezintă concentrarea pe activitățile de bază ale Parlamentului; consideră că economiile realizate în ceea ce privește interpretarea și traducerea nu amenință principiul multilingvismului, dar sunt posibile cu ajutorul inovării, reorganizării structurilor și noilor metode de lucru;

| 78. | salută buna cooperare a Comisiei pentru bugete cu Biroul, bazată pe încredere și respect reciproc; consideră că acordul atins la concilierea din 22 septembrie 2011 și în contextul estimărilor (rezoluția sa din 6 aprilie 2011 adoptată în ședință plenară cu 479 de voturi) nu ar trebui pus sub semnul întrebării și niciun element al acordului respectiv nu ar trebui repus în discuție dacă nu au apărut între timp circumstanțe noi; |
| --- | --- |

78.

salută buna cooperare a Comisiei pentru bugete cu Biroul, bazată pe încredere și respect reciproc; consideră că acordul atins la concilierea din 22 septembrie 2011 și în contextul estimărilor (rezoluția sa din 6 aprilie 2011 adoptată în ședință plenară cu 479 de voturi) nu ar trebui pus sub semnul întrebării și niciun element al acordului respectiv nu ar trebui repus în discuție dacă nu au apărut între timp circumstanțe noi;

| 79. | observă că indemnizația pentru cheltuieli generale este înghețată la nivelul din 2011; invită Biroul să nu indexeze niciuna dintre indemnizațiile deputaților (inclusiv „diurna”); |
| --- | --- |

79.

observă că indemnizația pentru cheltuieli generale este înghețată la nivelul din 2011; invită Biroul să nu indexeze niciuna dintre indemnizațiile deputaților (inclusiv „diurna”);

| 80. | repetă că au fost propuse o serie de rezerve pe parcursul negocierilor bugetare ale Parlamentului; în pofida compromisului de conciliere dintre Comisia pentru bugete și Birou, solicită să se răspundă în mod transparent la întrebările subiacente din cadrul acestor rezerve privind bugetul Parlamentului, furnizând informații clare cu privire la necesitățile de traducere și interpretare, la serviciile de alimentație, de curățenie și întreținere, la facilitățile și serviciile de transport, la alte servicii externe, precum și la structura de preț sau orice subvenție aplicabilă pentru serviciile respective; |
| --- | --- |

80.

repetă că au fost propuse o serie de rezerve pe parcursul negocierilor bugetare ale Parlamentului; în pofida compromisului de conciliere dintre Comisia pentru bugete și Birou, solicită să se răspundă în mod transparent la întrebările subiacente din cadrul acestor rezerve privind bugetul Parlamentului, furnizând informații clare cu privire la necesitățile de traducere și interpretare, la serviciile de alimentație, de curățenie și întreținere, la facilitățile și serviciile de transport, la alte servicii externe, precum și la structura de preț sau orice subvenție aplicabilă pentru serviciile respective;

Resurse umane

| 81. | aprobă următoarele modificări ale schemei de personal:






  — | conversia a două posturi temporare AST 3 în două posturi permanente AST 1 în cadrul serviciului medical; |
| --- | --- | --- |

81.

aprobă următoarele modificări ale schemei de personal:

—

conversia a două posturi temporare AST 3 în două posturi permanente AST 1 în cadrul serviciului medical;

| — | reclasificarea a 30 de posturi AD 5 la AD 7 pentru a ține seama de rezultatele concursului intern pentru posturi AD 7; |
| --- | --- |

—

reclasificarea a 30 de posturi AD 5 la AD 7 pentru a ține seama de rezultatele concursului intern pentru posturi AD 7;

| — | conversia a 15 posturi AST (cinci AST 3, cinci AST 5 și cinci AST 7) în posturi AD 5; |
| --- | --- |

—

conversia a 15 posturi AST (cinci AST 3, cinci AST 5 și cinci AST 7) în posturi AD 5;

| 82. | decide să aprobe internalizarea serviciului de securitate, conform propunerii din scrisoarea rectificativă, și, în consecință, să creeze 29 de posturi noi (26 AST 1 și 3 AD 5) în schema de personal; |
| --- | --- |

82.

decide să aprobe internalizarea serviciului de securitate, conform propunerii din scrisoarea rectificativă, și, în consecință, să creeze 29 de posturi noi (26 AST 1 și 3 AD 5) în schema de personal;

| 83. | aprobă următoarele măsuri menționate în scrisoarea rectificativă, efectul acestora fiind compensat de alte economii:






  — | eliberarea din rezervă a creditelor destinate noii politici de securitate; |
| --- | --- | --- |

83.

aprobă următoarele măsuri menționate în scrisoarea rectificativă, efectul acestora fiind compensat de alte economii:

—

eliberarea din rezervă a creditelor destinate noii politici de securitate;

| — | compensarea emisiilor de carbon generate de activitățile administrative; |
| --- | --- |

—

compensarea emisiilor de carbon generate de activitățile administrative;

| — | majorarea creditelor destinate personalului contractual pentru a contribui la implementarea politicii imobiliare a Parlamentului; |
| --- | --- |

—

majorarea creditelor destinate personalului contractual pentru a contribui la implementarea politicii imobiliare a Parlamentului;

| — | majorarea subvenției anuale acordate APE; |
| --- | --- |

—

majorarea subvenției anuale acordate APE;

Politica imobiliară și politica de comunicare și informare

| 84. | consideră că politica imobiliară a Parlamentului necesită o analiză atentă și că administrația ar trebui să continue să dezvolte politica imobiliară în cooperare cu Comisia pentru bugete; solicită, prin urmare, să fie informat periodic cu privire la evoluția proiectelor imobiliare care au un impact financiar semnificativ asupra bugetului, cum ar fi, de exemplu, clădirea Konrad Adenauer, Casa istoriei europene și anumite proiecte imobiliare/de achiziții la locurile de desfășurare a activității Parlamentului; solicită să fie informat în legătură cu toate posturile noi create în cadrul planului trienal al DG INLO înainte ca administrația să le aprobe; solicită administrației să încheie un acord de servicii pentru a suporta împreună cu Comisia și cu oricare altă instituție care ar dori să utilizeze infrastructura costurile de funcționare ale Casei istoriei europene; invită instituțiile UE să își coordoneze mai bine programele lor pentru vizitatori cu scopul de a exploata sinergiile, a spori satisfacția vizitatorilor și a împărți costurile; solicită administrației să amelioreze guvernanța proiectelor interinstituționale; |
| --- | --- |

84.

consideră că politica imobiliară a Parlamentului necesită o analiză atentă și că administrația ar trebui să continue să dezvolte politica imobiliară în cooperare cu Comisia pentru bugete; solicită, prin urmare, să fie informat periodic cu privire la evoluția proiectelor imobiliare care au un impact financiar semnificativ asupra bugetului, cum ar fi, de exemplu, clădirea Konrad Adenauer, Casa istoriei europene și anumite proiecte imobiliare/de achiziții la locurile de desfășurare a activității Parlamentului; solicită să fie informat în legătură cu toate posturile noi create în cadrul planului trienal al DG INLO înainte ca administrația să le aprobe; solicită administrației să încheie un acord de servicii pentru a suporta împreună cu Comisia și cu oricare altă instituție care ar dori să utilizeze infrastructura costurile de funcționare ale Casei istoriei europene; invită instituțiile UE să își coordoneze mai bine programele lor pentru vizitatori cu scopul de a exploata sinergiile, a spori satisfacția vizitatorilor și a împărți costurile; solicită administrației să amelioreze guvernanța proiectelor interinstituționale;

| 85. | subliniază faptul că finanțarea personalului contractual nou pentru a sprijini implementarea politicii imobiliare a Parlamentului trebuie asigurată în următoarele exerciții financiare într-un mod transparent; prin urmare, solicită să fie informat despre orice intenție de a crea noi posturi și despre orice majorare a creditelor destinate politicii DG INLO înainte de aprobarea acestora de către administrație; |
| --- | --- |

85.

subliniază faptul că finanțarea personalului contractual nou pentru a sprijini implementarea politicii imobiliare a Parlamentului trebuie asigurată în următoarele exerciții financiare într-un mod transparent; prin urmare, solicită să fie informat despre orice intenție de a crea noi posturi și despre orice majorare a creditelor destinate politicii DG INLO înainte de aprobarea acestora de către administrație;

| 86. | consideră că proiectul Casei istoriei europene necesită o cooperare activă cu alte instituții și o contribuție financiară din partea acestora; salută angajamentul Președintelui Comisiei exprimat în scrisoarea acestuia din 28 septembrie 2011 de a contribui substanțial la proiect și de a asigura un sprijin pentru funcționarea Casei istoriei europene; reamintește rezoluția sa din 6 aprilie 2011 care solicita un plan de afaceri care să expună strategia de afaceri pe termen lung a Casei istoriei europene și observă că administrația a furnizat informațiile cerute; reamintește că deciziile legate de proiect ar trebui să facă obiectul unei dezbateri deschise și al unui dialog fructuos și ar trebui să garanteze un proces decizional transparent; cere să fie informat cât mai curând posibil cu privire la proiectul de construcție în conformitate cu articolul 179 alineatul (3) din Regulamentul financiar; solicită Biroului să garanteze că planul de cheltuieli inclus în planul de afaceri va fi respectat cu strictețe; |
| --- | --- |

86.

consideră că proiectul Casei istoriei europene necesită o cooperare activă cu alte instituții și o contribuție financiară din partea acestora; salută angajamentul Președintelui Comisiei exprimat în scrisoarea acestuia din 28 septembrie 2011 de a contribui substanțial la proiect și de a asigura un sprijin pentru funcționarea Casei istoriei europene; reamintește rezoluția sa din 6 aprilie 2011 care solicita un plan de afaceri care să expună strategia de afaceri pe termen lung a Casei istoriei europene și observă că administrația a furnizat informațiile cerute; reamintește că deciziile legate de proiect ar trebui să facă obiectul unei dezbateri deschise și al unui dialog fructuos și ar trebui să garanteze un proces decizional transparent; cere să fie informat cât mai curând posibil cu privire la proiectul de construcție în conformitate cu articolul 179 alineatul (3) din Regulamentul financiar; solicită Biroului să garanteze că planul de cheltuieli inclus în planul de afaceri va fi respectat cu strictețe;

| 87. | consideră că, pentru a realiza economii pe termen lung, pentru ca organizația să devină mai modernă și mai eficientă, bugetul Parlamentului ar trebui să facă obiectul unui studiu comparativ cu bugetul unei instituții echivalente din statele membre și cu bugetul Congresului SUA; |
| --- | --- |

87.

consideră că, pentru a realiza economii pe termen lung, pentru ca organizația să devină mai modernă și mai eficientă, bugetul Parlamentului ar trebui să facă obiectul unui studiu comparativ cu bugetul unei instituții echivalente din statele membre și cu bugetul Congresului SUA;

Chestiuni de mediu

| 88. | salută instituirea unor stimulente concrete pentru utilizarea mijloacelor de transport mai puțin poluante prin introducerea în Bruxelles a sistemului Jobcard 50 %; subliniază că rezerva pentru diferitele linii bugetare aferente cheltuielilor de deplasare depinde și de rezultatul unui raport solicitat Biroului în care să se examineze fezabilitatea unor măsuri menite să asigure eficiența maximă a cheltuielilor de deplasare și în care să se facă recomandări pentru economii bugetare; |
| --- | --- |

88.

salută instituirea unor stimulente concrete pentru utilizarea mijloacelor de transport mai puțin poluante prin introducerea în Bruxelles a sistemului Jobcard 50 %; subliniază că rezerva pentru diferitele linii bugetare aferente cheltuielilor de deplasare depinde și de rezultatul unui raport solicitat Biroului în care să se examineze fezabilitatea unor măsuri menite să asigure eficiența maximă a cheltuielilor de deplasare și în care să se facă recomandări pentru economii bugetare;

| 89. | solicită adoptarea de măsuri suplimentare pentru a reduce consumul de energie, apă și hârtie în vederea realizării de economii în cadrul bugetului Parlamentului; |
| --- | --- |

89.

solicită adoptarea de măsuri suplimentare pentru a reduce consumul de energie, apă și hârtie în vederea realizării de economii în cadrul bugetului Parlamentului;

Secțiunea IV -
     
  Curtea de Justiție

| 90. | subliniază că reducerile aplicate de Consiliu ar pune Curtea în situația de a nu mai fi în măsură să își îndeplinească adecvat sarcinile de bază în contextul creșterii volumului de muncă judiciară; prin urmare, a decis să reinstituie parțial PB, în special în ceea ce privește creditele pentru membri, personal și sistemele informatice; |
| --- | --- |

90.

subliniază că reducerile aplicate de Consiliu ar pune Curtea în situația de a nu mai fi în măsură să își îndeplinească adecvat sarcinile de bază în contextul creșterii volumului de muncă judiciară; prin urmare, a decis să reinstituie parțial PB, în special în ceea ce privește creditele pentru membri, personal și sistemele informatice;

Secțiunea V -
     
  Curtea de Conturi

| 91. | constată eforturile majore ale Curții în vederea redistribuirii personalului dinspre serviciile de sprijin către activitățile de audit pentru a răspunde cerințelor sporite la adresa instituției și pentru a realiza economii semnificative în cadrul cheltuielilor sale administrative; constată că Consiliul a redus creditele pentru salarii pe baza execuției scăzute din 2010; se așteaptă ca execuția să se îmbunătățească în 2011 și a decis, așadar, să reinstituie parțial creditele din PB; |
| --- | --- |

91.

constată eforturile majore ale Curții în vederea redistribuirii personalului dinspre serviciile de sprijin către activitățile de audit pentru a răspunde cerințelor sporite la adresa instituției și pentru a realiza economii semnificative în cadrul cheltuielilor sale administrative; constată că Consiliul a redus creditele pentru salarii pe baza execuției scăzute din 2010; se așteaptă ca execuția să se îmbunătățească în 2011 și a decis, așadar, să reinstituie parțial creditele din PB;

Secțiunea VI -
     
  Comitetul Economic și Social European

| 92. | subliniază că unele reduceri introduse de Consiliu ar periclita funcțiile de bază ale CESE și ar pune sub semnul întrebării capacitatea sa de a-și îndeplini obligațiile juridice față de propriul personal; decide, prin urmare, să reinstituie PB în ceea ce privește creditele puse la dispoziția membrilor CESE pentru îndeplinirea activității de bază a instituției, și anume facilitarea exprimării la nivel UE a punctelor de vedere adoptate de organizațiile societății civile din statele membre, ceea ce, ținând cont de estimări prudente ale inflației, reprezintă într-adevăr o înghețare în termeni reali, să reinstituie parțial PB în ceea ce privește remunerațiile și indemnizațiile personalului pentru a permite CESE să își îndeplinească obligațiile față de personal și să reinstituie parțial PB în ceea ce privește interpretarea pentru a readuce nivelul creditelor la nivelul de execuție din 2009, ceea ce ar reprezenta totuși o scădere în termeni reali, având în vedere costul crescut al serviciilor de interpretare; |
| --- | --- |

92.

subliniază că unele reduceri introduse de Consiliu ar periclita funcțiile de bază ale CESE și ar pune sub semnul întrebării capacitatea sa de a-și îndeplini obligațiile juridice față de propriul personal; decide, prin urmare, să reinstituie PB în ceea ce privește creditele puse la dispoziția membrilor CESE pentru îndeplinirea activității de bază a instituției, și anume facilitarea exprimării la nivel UE a punctelor de vedere adoptate de organizațiile societății civile din statele membre, ceea ce, ținând cont de estimări prudente ale inflației, reprezintă într-adevăr o înghețare în termeni reali, să reinstituie parțial PB în ceea ce privește remunerațiile și indemnizațiile personalului pentru a permite CESE să își îndeplinească obligațiile față de personal și să reinstituie parțial PB în ceea ce privește interpretarea pentru a readuce nivelul creditelor la nivelul de execuție din 2009, ceea ce ar reprezenta totuși o scădere în termeni reali, având în vedere costul crescut al serviciilor de interpretare;

Secțiunea VII -
     
  Comitetul Regiunilor

| 93. | respinge parțial reducerile operate de Consiliu; majorează cea mai mare parte a posturilor în cauză deoarece Consiliul a redus creditele cu mult sub rata execuției din 2010 și 2011; prin urmare, decide să reinstituie creditele din PB pentru a permite instituției să își mențină activitățile politice la nivelul din 2011; |
| --- | --- |

93.

respinge parțial reducerile operate de Consiliu; majorează cea mai mare parte a posturilor în cauză deoarece Consiliul a redus creditele cu mult sub rata execuției din 2010 și 2011; prin urmare, decide să reinstituie creditele din PB pentru a permite instituției să își mențină activitățile politice la nivelul din 2011;

Secțiunea VIII -
     
  Ombudsmanul European

| 94. | consideră că creditele destinate acestei instituții au fost deja reduse considerabil în ultimii doi ani; prin urmare, reinstituie creditele din PB de la majoritatea liniilor bugetare; |
| --- | --- |

94.

consideră că creditele destinate acestei instituții au fost deja reduse considerabil în ultimii doi ani; prin urmare, reinstituie creditele din PB de la majoritatea liniilor bugetare;

Secțiunea IX -
     
  Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 95. | adoptă o poziție diferită de cea a Consiliului și acceptă înființarea a două posturi permanente suplimentare (un post AD 9 și un post AD 6) în schema de personal a AEPD, date fiind noile sarcini încredințate instituției prin articolul 16 din TFUE și pentru că AEPD îi revine obligația de a monitoriza și de a asigura respectarea drepturilor în cauză (toate instituțiile și organismele UE au obligația de a respecta dreptul fundamental la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal); în vederea respectării obligațiilor juridice, acceptă promovarea directorului instituției de la AD 14 la AD 15, deși efectivul total al AEPD este de 43 de posturi; |
| --- | --- |

95.

adoptă o poziție diferită de cea a Consiliului și acceptă înființarea a două posturi permanente suplimentare (un post AD 9 și un post AD 6) în schema de personal a AEPD, date fiind noile sarcini încredințate instituției prin articolul 16 din TFUE și pentru că AEPD îi revine obligația de a monitoriza și de a asigura respectarea drepturilor în cauză (toate instituțiile și organismele UE au obligația de a respecta dreptul fundamental la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal); în vederea respectării obligațiilor juridice, acceptă promovarea directorului instituției de la AD 14 la AD 15, deși efectivul total al AEPD este de 43 de posturi;

| 96. | decide, din același motiv, să restabilească celelalte linii bugetare la nivelul din PB; |
| --- | --- |

96.

decide, din același motiv, să restabilească celelalte linii bugetare la nivelul din PB;

Secțiunea X -
     
  Serviciul European de Acțiune Externă

| 97. | ia act totuși de faptul că SEAE în calitate de nouă organizație care reprezintă o ambiție europeană majoră trebuie să fie dotată cu mijloace suficiente; în acest sens, creditele pentru remunerațiile personalului în 2012 trebuie să țină seama de ratele reale ale posturilor vacante în toamna anului 2011; invită SEAE să dea dovadă de moderație în ceea ce privește crearea în viitor de posturi la nivel înalt; consideră că o modalitate în acest sens ar putea fi înlocuirea treptată a posturilor de experți naționali detașați (END) cu posturi permanente pentru funcționarii statelor membre; ia act de faptul că END nu sunt incluși în cota de o treime rezervată personalului SEAE la nivel AD; cu toate acestea, reamintește Decizia Consiliului privind organizarea și funcționarea SEAE, care prevede că „până la expirarea contractului unui END transferat în cadrul SEAE în temeiul articolului 7, funcția relevantă va fi convertită într-un post de agent temporar în cazurile în care funcția îndeplinită de respectivul END corespunde unei funcții îndeplinite în mod normal de personal la nivel AD, cu condiția ca postul necesar să fie disponibil în temeiul schemei de personal”; în plus, subliniază că trebuie finanțate cerințele operaționale pentru înzestrarea SEAE cu propriile sisteme informatice într-o nouă clădire; |
| --- | --- |

97.

ia act totuși de faptul că SEAE în calitate de nouă organizație care reprezintă o ambiție europeană majoră trebuie să fie dotată cu mijloace suficiente; în acest sens, creditele pentru remunerațiile personalului în 2012 trebuie să țină seama de ratele reale ale posturilor vacante în toamna anului 2011; invită SEAE să dea dovadă de moderație în ceea ce privește crearea în viitor de posturi la nivel înalt; consideră că o modalitate în acest sens ar putea fi înlocuirea treptată a posturilor de experți naționali detașați (END) cu posturi permanente pentru funcționarii statelor membre; ia act de faptul că END nu sunt incluși în cota de o treime rezervată personalului SEAE la nivel AD; cu toate acestea, reamintește Decizia Consiliului privind organizarea și funcționarea SEAE, care prevede că „până la expirarea contractului unui END transferat în cadrul SEAE în temeiul articolului 7, funcția relevantă va fi convertită într-un post de agent temporar în cazurile în care funcția îndeplinită de respectivul END corespunde unei funcții îndeplinite în mod normal de personal la nivel AD, cu condiția ca postul necesar să fie disponibil în temeiul schemei de personal”; în plus, subliniază că trebuie finanțate cerințele operaționale pentru înzestrarea SEAE cu propriile sisteme informatice într-o nouă clădire;

| 98. | ia în considerare clarificările primite din partea SEAE în scrisoarea trimisă președintelui Comisiei pentru bugete la 30 septembrie 2011 cu privire la ponderea funcționarilor UE în schema de personal, în conformitate cu angajamentul asumat de ÎR/VP; prin urmare, decide să reinstituie schema de personal a SEAE propusă în proiectul de buget al Comisiei și consideră că toate rezervele legate de recrutare și de înființarea unei delegații a UE în Emiratele Arabe Unite ar trebui eliminate; |
| --- | --- |

98.

ia în considerare clarificările primite din partea SEAE în scrisoarea trimisă președintelui Comisiei pentru bugete la 30 septembrie 2011 cu privire la ponderea funcționarilor UE în schema de personal, în conformitate cu angajamentul asumat de ÎR/VP; prin urmare, decide să reinstituie schema de personal a SEAE propusă în proiectul de buget al Comisiei și consideră că toate rezervele legate de recrutare și de înființarea unei delegații a UE în Emiratele Arabe Unite ar trebui eliminate;

| 99. | este îngrijorat de poziția Consiliului privind reducerea PB al SEAE pentru 2012 la + 2,25 %; de asemenea, a adoptat o poziție prudentă față de majorări, având în vedere contextul financiar general, și acceptă doar parțial solicitările SEAE; |
| --- | --- |

99.

este îngrijorat de poziția Consiliului privind reducerea PB al SEAE pentru 2012 la + 2,25 %; de asemenea, a adoptat o poziție prudentă față de majorări, având în vedere contextul financiar general, și acceptă doar parțial solicitările SEAE;

| 100. | acceptă amendamentele solicitate la schema de personal a SEAE, în special în vederea consolidării delegațiilor; dorește să rămână în continuare vigilent în ceea ce privește componența personalului SEAE și respectarea obligației statutare potrivit căreia funcționarii UE trebuie să reprezinte cel puțin 60 % din personalul SEAE la nivel AD; solicită SEAE să prezinte rapoarte periodice pe această temă; remarcă faptul că majorarea nevoilor bugetare ale SEAE este rezultatul realocării unor competențe exercitate anterior de Consiliu și Comisie și al evoluției unor nevoi subestimate, cum ar fi costurile de lansare, noile obligații și sarcinile îndeplinite în momentul de față de Consiliu și Comisie; |
| --- | --- |

100.

acceptă amendamentele solicitate la schema de personal a SEAE, în special în vederea consolidării delegațiilor; dorește să rămână în continuare vigilent în ceea ce privește componența personalului SEAE și respectarea obligației statutare potrivit căreia funcționarii UE trebuie să reprezinte cel puțin 60 % din personalul SEAE la nivel AD; solicită SEAE să prezinte rapoarte periodice pe această temă; remarcă faptul că majorarea nevoilor bugetare ale SEAE este rezultatul realocării unor competențe exercitate anterior de Consiliu și Comisie și al evoluției unor nevoi subestimate, cum ar fi costurile de lansare, noile obligații și sarcinile îndeplinite în momentul de față de Consiliu și Comisie;

*

* *

| 101. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și celorlalte instituții și organe vizate. |
| --- | --- |

101.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și celorlalte instituții și organe vizate.

---

(1)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0114.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0140.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0296.

(7)  Inclusiv bugetele rectificative 1-3/2011.

(8)  A se vedea, de exemplu, Rezoluția Parlamentului din 23 iunie 2011 referitoare la mandatul pentru trilog.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/155

---

Miercuri, 26 octombrie 2011Încheierea Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei ***

P7_TA(2011)0462

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

2013/C 131 E/23

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11114/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11114/2011),

| — | având în vedere proiectul de Acord de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei (06647/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de cooperare în domeniul navigației prin satelit între Uniunea Europeană și statele sale membre și Regatul Norvegiei (06647/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 171, articolul 172, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 171, articolul 172, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0184/2011),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0316/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0316/2011),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Norvegiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Norvegiei.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/156

---

Miercuri, 26 octombrie 2011Acordul UE-SUA privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS ***

P7_TA(2011)0463

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

2013/C 131 E/24

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11117/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11117/2011),

| — | având în vedere proiectul de Acord privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (11575/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord privind promovarea, furnizarea și utilizarea sistemelor de navigație prin satelit Galileo și GPS și a aplicațiilor conexe dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (11575/2011),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 171, articolul 172, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7–0185/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 171, articolul 172, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7–0185/2011),

| — | având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81, articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0332/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0332/2011),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Statelor Unite ale Americii.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/156

---

Miercuri, 26 octombrie 2011Regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre *

P7_TA(2011)0464

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (reformare) (COM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

2013/C 131 E/25

(Procedura legislativă specială – consultare – reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0784), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2010)0784),

| — | având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0030/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

| — | având în vedere scrisoarea din 25 martie 2011 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru afaceri economice și monetare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 25 martie 2011 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru afaceri economice și monetare în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0314/2011),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă


  Considerentul 9 |
| (9) | În ceea ce privește tratamentul aplicabil sediilor permanente, poate exista situația în care să fie necesar ca statele membre să stabilească condițiile și instrumentele juridice prin care să protejeze veniturile fiscale naționale și să combată eludarea legislației naționale, în conformitate cu principiile tratatului și ținând seama de normele fiscale recunoscute pe plan internațional. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 9

(9)

În ceea ce privește tratamentul aplicabil sediilor permanente, poate exista situația în care să fie necesar ca statele membre să stabilească condițiile și instrumentele juridice prin care să protejeze veniturile fiscale naționale și să combată eludarea legislației naționale, în conformitate cu principiile tratatului și ținând seama de normele fiscale recunoscute pe plan internațional.

| (9) | În ceea ce privește tratamentul aplicabil sediilor permanente, poate exista situația în care să fie necesar ca statele membre să stabilească condițiile și instrumentele juridice prin care să protejeze veniturile fiscale naționale și să combată eludarea legislației naționale,
  precum și să evite formele extreme de impozitare insuficientă sau de neimpozitare,
  în conformitate cu principiile tratatului și ținând seama de normele fiscale recunoscute pe plan internațional. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește tratamentul aplicabil sediilor permanente, poate exista situația în care să fie necesar ca statele membre să stabilească condițiile și instrumentele juridice prin care să protejeze veniturile fiscale naționale și să combată eludarea legislației naționale,
  precum și să evite formele extreme de impozitare insuficientă sau de neimpozitare,
  în conformitate cu principiile tratatului și ținând seama de normele fiscale recunoscute pe plan internațional.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 – litera a

| (a) | să nu impoziteze profiturile respective; sau |
| --- | --- |

(a)

să nu impoziteze profiturile respective; sau

| (a) | să nu impoziteze profiturile respective
  dacă acestea au fost impozitate în statul filialei la o rată oficială a impozitului pe profit nu mai mică de 70 % din rata medie oficială a impozitului pe profit aplicabilă în statele membre
  ; sau |
| --- | --- |

(a)

să nu impoziteze profiturile respective
  dacă acestea au fost impozitate în statul filialei la o rată oficială a impozitului pe profit nu mai mică de 70 % din rata medie oficială a impozitului pe profit aplicabilă în statele membre
  ; sau

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 – litera b

| (b) | să impoziteze profiturile respective, autorizând în același timp societatea-mamă și sediul permanent să deducă din cuantumul impozitului datorat fracțiunea din impozit aferentă acelor profituri și plătită de filială și orice sub-filiale, cu condiția ca, la fiecare nivel, societatea comercială și sub-filiala să îndeplinească condițiile enunțate în definițiile prevăzute la articolul 2 și să respecte cerințele prevăzute la articolul 3, până la limita cuantumului reprezentând impozitul aferent datorat. |
| --- | --- |

(b)

să impoziteze profiturile respective, autorizând în același timp societatea-mamă și sediul permanent să deducă din cuantumul impozitului datorat fracțiunea din impozit aferentă acelor profituri și plătită de filială și orice sub-filiale, cu condiția ca, la fiecare nivel, societatea comercială și sub-filiala să îndeplinească condițiile enunțate în definițiile prevăzute la articolul 2 și să respecte cerințele prevăzute la articolul 3, până la limita cuantumului reprezentând impozitul aferent datorat.

| (b) | să impoziteze profiturile respective
  la o rată oficială a impozitului pe profit nu mai mică de 70 % din rata medie oficială a impozitului pe profit aplicabilă în statele membre
  , autorizând în același timp societatea-mamă și sediul permanent să deducă din cuantumul impozitului datorat fracțiunea din impozit aferentă acelor profituri și plătită de filială și orice sub-filiale, cu condiția ca, la fiecare nivel, societatea comercială și sub-filiala să îndeplinească condițiile enunțate în definițiile prevăzute la articolul 2 și să respecte cerințele prevăzute la articolul 3, până la limita cuantumului reprezentând impozitul aferent datorat. |
| --- | --- |

(b)

să impoziteze profiturile respective
  la o rată oficială a impozitului pe profit nu mai mică de 70 % din rata medie oficială a impozitului pe profit aplicabilă în statele membre
  , autorizând în același timp societatea-mamă și sediul permanent să deducă din cuantumul impozitului datorat fracțiunea din impozit aferentă acelor profituri și plătită de filială și orice sub-filiale, cu condiția ca, la fiecare nivel, societatea comercială și sub-filiala să îndeplinească condițiile enunțate în definițiile prevăzute la articolul 2 și să respecte cerințele prevăzute la articolul 3, până la limita cuantumului reprezentând impozitul aferent datorat.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/158

---

Miercuri, 26 octombrie 2011Normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii ***I

P7_TA(2011)0465

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 26 octombrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii (COM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) (1)

2013/C 131 E/26

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1 |
| (1) | Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene a fost modificat de mai multe ori în mod substanțial. Din motive de claritate, cu ocazia noilor modificări, inclusiv pentru a le lua în considerare pe cele introduse de Tratatul de la Lisabona, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 ar trebui înlocuit cu prezentul regulament. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

(1)

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene a fost modificat de mai multe ori în mod substanțial. Din motive de claritate, cu ocazia noilor modificări, inclusiv pentru a le lua în considerare pe cele introduse de Tratatul de la Lisabona, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 ar trebui înlocuit cu prezentul regulament.

| (1) | Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene a fost modificat de mai multe ori în mod substanțial. Din motive de claritate, cu ocazia noilor modificări, inclusiv pentru a le lua în considerare pe cele introduse de Tratatul de la Lisabona, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 ar trebui înlocuit cu prezentul regulament
  , adoptat în comun de Parlamentul European și Consiliu prin procedura legislativă ordinară, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona
  . |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene a fost modificat de mai multe ori în mod substanțial. Din motive de claritate, cu ocazia noilor modificări, inclusiv pentru a le lua în considerare pe cele introduse de Tratatul de la Lisabona, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 ar trebui înlocuit cu prezentul regulament
  , adoptat în comun de Parlamentul European și Consiliu prin procedura legislativă ordinară, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| (2) | Principiile bugetare și normele financiare care ar trebui respectate în toate actele legislative și de către toate instituțiile au fost stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002. Principiile fundamentale, conceptul și structura regulamentului menționat anterior, precum și normele de bază ale gestiunii bugetare și financiare trebuie menținute. Derogările de la aceste principii fundamentale ar trebui revizuite și simplificate cât mai mult posibil, ținându-se cont de pertinența lor continuă, valoarea lor adăugată pentru bugetul anual al Uniunii (denumit în continuare „bugetul”) și sarcina pe care o impun părților interesate. Este necesar să se mențină și să se consolideze elementele-cheie ale reformei financiare: rolul actorilor financiari, integrarea controalelor în serviciile operaționale, auditorii interni, întocmirea bugetului pe activități, modernizarea principiilor și a normelor contabile, precum și principiile de bază referitoare la granturi. |
| --- | --- |

(2)

Principiile bugetare și normele financiare care ar trebui respectate în toate actele legislative și de către toate instituțiile au fost stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002. Principiile fundamentale, conceptul și structura regulamentului menționat anterior, precum și normele de bază ale gestiunii bugetare și financiare trebuie menținute. Derogările de la aceste principii fundamentale ar trebui revizuite și simplificate cât mai mult posibil, ținându-se cont de pertinența lor continuă, valoarea lor adăugată pentru bugetul anual al Uniunii (denumit în continuare „bugetul”) și sarcina pe care o impun părților interesate. Este necesar să se mențină și să se consolideze elementele-cheie ale reformei financiare: rolul actorilor financiari, integrarea controalelor în serviciile operaționale, auditorii interni, întocmirea bugetului pe activități, modernizarea principiilor și a normelor contabile, precum și principiile de bază referitoare la granturi.

| (2) | Principiile bugetare și normele financiare
  , reglementând întocmirea și execuția bugetului general, asigurând o gestiune adecvată și eficace, controlul și protecția intereselor financiare ale Uniunii și sporind transparența,
  care ar trebui respectate în toate actele legislative și de către toate instituțiile, au fost stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002. Principiile fundamentale, conceptul și structura regulamentului menționat anterior, precum și normele de bază ale gestiunii bugetare și financiare trebuie menținute. Derogările de la aceste principii fundamentale ar trebui revizuite și simplificate cât mai mult posibil, ținându-se cont de pertinența lor continuă, valoarea lor adăugată pentru bugetul anual al Uniunii (denumit în continuare „bugetul”) și sarcina pe care o impun părților interesate. Este necesar să se mențină și să se consolideze elementele-cheie ale reformei financiare: rolul actorilor financiari, integrarea controalelor în serviciile operaționale, auditorii interni, întocmirea bugetului pe activități, modernizarea principiilor și a normelor contabile, precum și principiile de bază referitoare la granturi. |
| --- | --- |

(2)

Principiile bugetare și normele financiare
  , reglementând întocmirea și execuția bugetului general, asigurând o gestiune adecvată și eficace, controlul și protecția intereselor financiare ale Uniunii și sporind transparența,
  care ar trebui respectate în toate actele legislative și de către toate instituțiile, au fost stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002. Principiile fundamentale, conceptul și structura regulamentului menționat anterior, precum și normele de bază ale gestiunii bugetare și financiare trebuie menținute. Derogările de la aceste principii fundamentale ar trebui revizuite și simplificate cât mai mult posibil, ținându-se cont de pertinența lor continuă, valoarea lor adăugată pentru bugetul anual al Uniunii (denumit în continuare „bugetul”) și sarcina pe care o impun părților interesate. Este necesar să se mențină și să se consolideze elementele-cheie ale reformei financiare: rolul actorilor financiari, integrarea controalelor în serviciile operaționale, auditorii interni, întocmirea bugetului pe activități, modernizarea principiilor și a normelor contabile, precum și principiile de bază referitoare la granturi.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4a (nou)

PROIECTUL DE REZOLUȚIE LEGISLATIVĂ

AMENDAMENTUL

| (4a) | În ceea ce privește programele-cadru de cercetare, ar trebui să se introducă o simplificare și armonizare suplimentară a normelor și procedurilor, astfel cum se precizează în Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (2) și în Raportul final al Grupului de experți pentru evaluarea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru, publicat la 12 noiembrie 2010 în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Decizia nr. 1982/2006/CE. |
| --- | --- |

(4a)

În ceea ce privește programele-cadru de cercetare, ar trebui să se introducă o simplificare și armonizare suplimentară a normelor și procedurilor, astfel cum se precizează în Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (2) și în Raportul final al Grupului de experți pentru evaluarea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru, publicat la 12 noiembrie 2010 în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Decizia nr. 1982/2006/CE.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 se limita la enunțarea principiilor generale și a normelor de bază care reglementează întregul sector bugetar prevăzut de tratate, în timp ce dispozițiile de aplicare erau definite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene11, pentru a îmbunătăți ierarhia normelor și lizibilitatea Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002. În temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”),
  Comisia poate obține o delegare pentru
  a adopta acte
  cu un domeniu de aplicare general,
  pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale
  actelor legislative
  . În consecință, unele dispoziții prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 ar trebui încorporate în prezentul regulament.
  Normele detaliate de aplicare a prezentului regulament adoptate de Comisie ar trebui limitate la detaliile tehnice și la modalitățile de execuție. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 se limita la enunțarea principiilor generale și a normelor de bază care reglementează întregul sector bugetar prevăzut de tratate, în timp ce dispozițiile de aplicare erau definite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene11, pentru a îmbunătăți ierarhia normelor și lizibilitatea Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002. În temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”),
  Comisia poate obține o delegare pentru
  a adopta acte
  cu un domeniu de aplicare general,
  pentru a completa sau a modifica anumite elemente neesențiale ale
  actelor legislative
  . În consecință, unele dispoziții prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 ar trebui încorporate în prezentul regulament.
  Normele detaliate de aplicare a prezentului regulament adoptate de Comisie ar trebui limitate la detaliile tehnice și la modalitățile de execuție.

| (5) | Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 se limita la enunțarea principiilor generale și a normelor de bază care reglementează întregul sector bugetar prevăzut de tratate, în timp ce dispozițiile de aplicare erau definite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene11, pentru a îmbunătăți ierarhia normelor și lizibilitatea Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002. În temeiul
  articolului 290 din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”),
  un act legislativ poate delega Comisiei competența de
  a adopta acte
  fără caracter legislativ doar
  pentru a completa sau modifica anumite elemente neesențiale ale
  actului legislativ
  . În consecință, unele dispoziții prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 ar trebui încorporate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 se limita la enunțarea principiilor generale și a normelor de bază care reglementează întregul sector bugetar prevăzut de tratate, în timp ce dispozițiile de aplicare erau definite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene11, pentru a îmbunătăți ierarhia normelor și lizibilitatea Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002. În temeiul
  articolului 290 din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”),
  un act legislativ poate delega Comisiei competența de
  a adopta acte
  fără caracter legislativ doar
  pentru a completa sau modifica anumite elemente neesențiale ale
  actului legislativ
  . În consecință, unele dispoziții prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 ar trebui încorporate în prezentul regulament.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Normele care reglementează dobânda generată de prefinanțare ar trebui simplificate, deoarece determină o sarcină administrativă excesivă atât pentru beneficiarii fondurilor acordate de Uniune, cât și pentru serviciile Comisiei și creează neînțelegeri între serviciile Comisiei și operatori și parteneri. Din motive de simplificare, în special în ceea ce privește beneficiarii granturilor, și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare,
  nu ar trebui să mai existe
  obligația de a genera dobândă la prefinanțare și de a recupera această dobândă. Cu toate acestea, ar trebui să se poată include o astfel de obligație într-un acord de delegare pentru a permite reafectarea dobânzilor generate de prefinanțare către programele gestionate de anumiți delegați sau recuperarea acestor dobânzi. |
| --- | --- |

(8)

Normele care reglementează dobânda generată de prefinanțare ar trebui simplificate, deoarece determină o sarcină administrativă excesivă atât pentru beneficiarii fondurilor acordate de Uniune, cât și pentru serviciile Comisiei și creează neînțelegeri între serviciile Comisiei și operatori și parteneri. Din motive de simplificare, în special în ceea ce privește beneficiarii granturilor, și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare,
  nu ar trebui să mai existe
  obligația de a genera dobândă la prefinanțare și de a recupera această dobândă. Cu toate acestea, ar trebui să se poată include o astfel de obligație într-un acord de delegare pentru a permite reafectarea dobânzilor generate de prefinanțare către programele gestionate de anumiți delegați sau recuperarea acestor dobânzi.

| (8) | Normele care reglementează dobânda generată de prefinanțare ar trebui simplificate, deoarece determină o sarcină administrativă excesivă atât pentru beneficiarii fondurilor acordate de Uniune, cât și pentru serviciile Comisiei și creează neînțelegeri între serviciile Comisiei și operatori și parteneri. Din motive de simplificare, în special în ceea ce privește beneficiarii granturilor, și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, obligația de a genera dobândă la prefinanțare și de a recupera această dobândă
  ar trebui eliminată imediat
  . Cu toate acestea, ar trebui să se poată include o astfel de obligație într-un acord de delegare pentru a permite reafectarea dobânzilor generate de prefinanțare către programele gestionate de anumiți delegați sau recuperarea acestor dobânzi. |
| --- | --- |

(8)

Normele care reglementează dobânda generată de prefinanțare ar trebui simplificate, deoarece determină o sarcină administrativă excesivă atât pentru beneficiarii fondurilor acordate de Uniune, cât și pentru serviciile Comisiei și creează neînțelegeri între serviciile Comisiei și operatori și parteneri. Din motive de simplificare, în special în ceea ce privește beneficiarii granturilor, și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, obligația de a genera dobândă la prefinanțare și de a recupera această dobândă
  ar trebui eliminată imediat
  . Cu toate acestea, ar trebui să se poată include o astfel de obligație într-un acord de delegare pentru a permite reafectarea dobânzilor generate de prefinanțare către programele gestionate de anumiți delegați sau recuperarea acestor dobânzi.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 11

| (11) | Conform tratatului, cadrul financiar multianual
  trebuie
  stabilit sub forma unui regulament.
  Prin urmare, este necesar
  să se încorporeze în prezentul regulament anumite dispoziții ale
  cadrului financiar multianual pentru perioada 2007-2013
  . În special, pentru a asigura disciplina bugetară, este necesar să se stabilească o legătură între cadrul financiar multianual și procedura bugetară anuală. De asemenea, este necesar să se includă dispoziții privind angajamentul asumat de Parlamentul European și de Consiliu de a respecta alocările creditelor de angajament stabilite în actele de bază pentru operațiuni structurale, dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit. |
| --- | --- |

(11)

Conform tratatului, cadrul financiar multianual
  trebuie
  stabilit sub forma unui regulament.
  Prin urmare, este necesar
  să se încorporeze în prezentul regulament anumite dispoziții ale
  cadrului financiar multianual pentru perioada 2007-2013
  . În special, pentru a asigura disciplina bugetară, este necesar să se stabilească o legătură între cadrul financiar multianual și procedura bugetară anuală. De asemenea, este necesar să se includă dispoziții privind angajamentul asumat de Parlamentul European și de Consiliu de a respecta alocările creditelor de angajament stabilite în actele de bază pentru operațiuni structurale, dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit.

| (11) | Deoarece
  , conform tratatului, cadrul financiar multianual
  va fi stabilit în viitor
  sub forma unui regulament
  , iar Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară trebuie modificat în mod corespunzător, este logic
  să se încorporeze în prezentul regulament anumite dispoziții ale
  Acordului interinstituțional
  . În special, pentru a asigura disciplina bugetară, este necesar să se stabilească o legătură între cadrul financiar multianual și procedura bugetară anuală. De asemenea, este necesar să se includă dispoziții privind angajamentul asumat de Parlamentul European și de Consiliu de a respecta alocările creditelor de angajament stabilite în actele de bază pentru operațiuni structurale, dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit. |
| --- | --- |

(11)

Deoarece
  , conform tratatului, cadrul financiar multianual
  va fi stabilit în viitor
  sub forma unui regulament
  , iar Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară trebuie modificat în mod corespunzător, este logic
  să se încorporeze în prezentul regulament anumite dispoziții ale
  Acordului interinstituțional
  . În special, pentru a asigura disciplina bugetară, este necesar să se stabilească o legătură între cadrul financiar multianual și procedura bugetară anuală. De asemenea, este necesar să se includă dispoziții privind angajamentul asumat de Parlamentul European și de Consiliu de a respecta alocările creditelor de angajament stabilite în actele de bază pentru operațiuni structurale, dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Veniturile obținute de părți terțe nestatale în realizarea obiectivelor legitime ale Uniunii cum ar fi combaterea contrabandei cu țigări și a falsificării acestora (de exemplu, acordul Phillip Morris) ar trebui tratate ca venituri alocate, în special în cazul în care acestea reprezintă rezultatul unor acorduri încheiate în procesul soluționării alternative a litigiilor. |
| --- | --- |

(13a)

Veniturile obținute de părți terțe nestatale în realizarea obiectivelor legitime ale Uniunii cum ar fi combaterea contrabandei cu țigări și a falsificării acestora (de exemplu, acordul Phillip Morris) ar trebui tratate ca venituri alocate, în special în cazul în care acestea reprezintă rezultatul unor acorduri încheiate în procesul soluționării alternative a litigiilor.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 16

| (16) | În ceea ce privește dispozițiile referitoare la proporționalitate, ar trebui introdusă noțiunea de risc admisibil de eroare ca parte a evaluării riscurilor efectuată de ordonatorul de credite. Instituțiile ar trebui să fie în măsură de a se îndepărta de pragul general de semnificație de 2 % utilizat de Curtea de Conturi pentru a se pronunța în privința legalității și a regularității tranzacțiilor subiacente. Nivelurile de risc admisibil constituie pentru autoritatea care acordă descărcarea de gestiune o bază mai adecvată pentru evaluarea calității gestionării riscului de către Comisie. Prin urmare, Parlamentul European și Consiliul ar trebui, prin urmare, să determine nivelul riscului de eroare admisibil pentru fiecare domeniu de politică, ținând seama de costurile și beneficiile controalelor. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește dispozițiile referitoare la proporționalitate, ar trebui introdusă noțiunea de risc admisibil de eroare ca parte a evaluării riscurilor efectuată de ordonatorul de credite. Instituțiile ar trebui să fie în măsură de a se îndepărta de pragul general de semnificație de 2 % utilizat de Curtea de Conturi pentru a se pronunța în privința legalității și a regularității tranzacțiilor subiacente. Nivelurile de risc admisibil constituie pentru autoritatea care acordă descărcarea de gestiune o bază mai adecvată pentru evaluarea calității gestionării riscului de către Comisie. Prin urmare, Parlamentul European și Consiliul ar trebui, prin urmare, să determine nivelul riscului de eroare admisibil pentru fiecare domeniu de politică, ținând seama de costurile și beneficiile controalelor.

| (16) | Pentru a evalua riscul de eroare, ținând seama de principiul bunei gestiuni financiare și de controalele adecvate și pentru a reacționa în consecință, ar trebui să se folosească un instrument de gestionare care să prezinte riscul de eroare
  . |
| --- | --- |

(16)

Pentru a evalua riscul de eroare, ținând seama de principiul bunei gestiuni financiare și de controalele adecvate și pentru a reacționa în consecință, ar trebui să se folosească un instrument de gestionare care să prezinte riscul de eroare
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 16a (nou)

| (16a) | Principiul transparenței, consacrat la articolul 15 din TFUE, care solicită instituțiilor să lucreze cât mai deschis cu putință, menționează că, în ceea ce privește execuția bugetului Uniunii, cetățenii au dreptul să știe unde și în ce scop sunt cheltuite fondurile Uniunii. Aceste informații promovează dezbaterea democratică, contribuie la participarea cetățenilor la procesul decizional al Uniunii, consolidează controlul instituțional și contribuie la o mai bună supraveghere a cheltuielilor Uniunii. Acest obiectiv ar trebui realizat prin publicarea, preferabil folosind instrumente moderne de comunicare, a unor informații relevante privind contractanții finali și beneficiarii finali ai fondurilor Uniunii care să țină seama de interesele lor legitime în materie de confidențialitate și securitate și, în ceea ce privește persoanele fizice, dreptul la respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal. Prin urmare, instituțiile ar trebui să aplice o abordare selectivă, în conformitate cu principiul proporționalității. Deciziile care se vor publica ar trebui să se bazeze pe criterii relevate pentru a furniza informații cu un conținut adecvat. |
| --- | --- |

(16a)

Principiul transparenței, consacrat la articolul 15 din TFUE, care solicită instituțiilor să lucreze cât mai deschis cu putință, menționează că, în ceea ce privește execuția bugetului Uniunii, cetățenii au dreptul să știe unde și în ce scop sunt cheltuite fondurile Uniunii. Aceste informații promovează dezbaterea democratică, contribuie la participarea cetățenilor la procesul decizional al Uniunii, consolidează controlul instituțional și contribuie la o mai bună supraveghere a cheltuielilor Uniunii. Acest obiectiv ar trebui realizat prin publicarea, preferabil folosind instrumente moderne de comunicare, a unor informații relevante privind contractanții finali și beneficiarii finali ai fondurilor Uniunii care să țină seama de interesele lor legitime în materie de confidențialitate și securitate și, în ceea ce privește persoanele fizice, dreptul la respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal. Prin urmare, instituțiile ar trebui să aplice o abordare selectivă, în conformitate cu principiul proporționalității. Deciziile care se vor publica ar trebui să se bazeze pe criterii relevate pentru a furniza informații cu un conținut adecvat.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 23a (nou)

| (23a) | Pentru granturile cu o valoare redusă și foarte redusă, se pot aplica standarde mai scăzute în contabilitate și autorizare, pentru a se stimula astfel o abordare favorabilă beneficiarului. |
| --- | --- |

(23a)

Pentru granturile cu o valoare redusă și foarte redusă, se pot aplica standarde mai scăzute în contabilitate și autorizare, pentru a se stimula astfel o abordare favorabilă beneficiarului.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 23b (nou)

| (23b) | Pot fi autorizate granturi și în domeniul cercetării de bază, în cazul în care nu poate fi prezentat nici un rezultat ca urmare a activității de cercetare desfășurate. |
| --- | --- |

(23b)

Pot fi autorizate granturi și în domeniul cercetării de bază, în cazul în care nu poate fi prezentat nici un rezultat ca urmare a activității de cercetare desfășurate.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 24

| (24) | Experiența dobândită în materie de instituționalizare a parteneriatelor public-privat (PPP) ca organisme ale Uniunii în temeiul articolului 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 demonstrează că ar trebui să se adauge noi posibilități care să lărgească oferta de instrumente, astfel încât să includă organisme ale căror norme sunt mai flexibile și accesibile partenerilor privați decât cele aplicabile instituțiilor Uniunii. Aceste posibilități ar trebui puse în aplicare prin gestiune indirectă. Una dintre acestea ar trebui să constea într-un organism instituit printr-un act de bază și supus unor norme financiare care ar trebui să țină seama de principiile necesare garantării bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii. Aceste principii ar trebui adoptate într-un regulament delegat și ar trebui să se bazeze pe cele pe care trebuie să le respecte entitățile terțe cărora le-au fost încredințate sarcini de execuție bugetară.
  Altă posibilitate ar trebui să fie punerea în aplicare a PPP de către organisme de drept privat ale unui stat membru. |
| --- | --- |

(24)

Experiența dobândită în materie de instituționalizare a parteneriatelor public-privat (PPP) ca organisme ale Uniunii în temeiul articolului 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 demonstrează că ar trebui să se adauge noi posibilități care să lărgească oferta de instrumente, astfel încât să includă organisme ale căror norme sunt mai flexibile și accesibile partenerilor privați decât cele aplicabile instituțiilor Uniunii. Aceste posibilități ar trebui puse în aplicare prin gestiune indirectă. Una dintre acestea ar trebui să constea într-un organism instituit printr-un act de bază și supus unor norme financiare care ar trebui să țină seama de principiile necesare garantării bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii. Aceste principii ar trebui adoptate într-un regulament delegat și ar trebui să se bazeze pe cele pe care trebuie să le respecte entitățile terțe cărora le-au fost încredințate sarcini de execuție bugetară.
  Altă posibilitate ar trebui să fie punerea în aplicare a PPP de către organisme de drept privat ale unui stat membru.

| (24) | Experiența dobândită în materie de instituționalizare a parteneriatelor public-privat (PPP) ca organisme ale Uniunii în temeiul articolului 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 demonstrează că ar trebui să se adauge noi posibilități care să lărgească oferta de instrumente, astfel încât să includă organisme ale căror norme sunt mai flexibile și accesibile partenerilor privați decât cele aplicabile instituțiilor Uniunii. Aceste posibilități ar trebui puse în aplicare prin gestiune indirectă. Una dintre acestea ar trebui să constea într-un organism instituit printr-un act de bază și supus unor norme financiare care ar trebui să țină seama de principiile necesare garantării bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii. Aceste principii ar trebui adoptate într-un regulament delegat
  , în legătură cu care ar trebui consultată Curtea de Conturi Europeană,
  și ar trebui să se bazeze pe cele pe care trebuie să le respecte entitățile terțe cărora le-au fost încredințate sarcini de execuție bugetară. |
| --- | --- |

(24)

Experiența dobândită în materie de instituționalizare a parteneriatelor public-privat (PPP) ca organisme ale Uniunii în temeiul articolului 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 demonstrează că ar trebui să se adauge noi posibilități care să lărgească oferta de instrumente, astfel încât să includă organisme ale căror norme sunt mai flexibile și accesibile partenerilor privați decât cele aplicabile instituțiilor Uniunii. Aceste posibilități ar trebui puse în aplicare prin gestiune indirectă. Una dintre acestea ar trebui să constea într-un organism instituit printr-un act de bază și supus unor norme financiare care ar trebui să țină seama de principiile necesare garantării bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii. Aceste principii ar trebui adoptate într-un regulament delegat
  , în legătură cu care ar trebui consultată Curtea de Conturi Europeană,
  și ar trebui să se bazeze pe cele pe care trebuie să le respecte entitățile terțe cărora le-au fost încredințate sarcini de execuție bugetară.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 25

| (25) | Obligațiile fundamentale de control și de audit care revin statelor membre atunci când execută bugetul indirect prin gestiune partajată, care sunt prevăzute în prezent doar de regulamente sectoriale, ar trebui introduse în prezentul regulament, în sensul
  articolului 317
  din TFUE. Prin urmare, este necesară includerea de dispoziții care să stabilească un cadru coerent pentru toate domeniile de politică vizate, privind o structură administrativă armonizată la nivel național, obligații comune de gestiune și control pentru aceste structuri, o declarație anuală de asigurare în materie de gestiune însoțită de un aviz de audit independent și o declarație anuală a statelor membre prin care acestea își asumă responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor Uniunii care le-au fost încredințate, precum și mecanisme de închidere a conturilor, de suspendare și de corecție financiară gestionate de Comisie. Dispozițiile detaliate ar trebui să fie în continuare prevăzute de regulamentele sectoriale. |
| --- | --- |

(25)

Obligațiile fundamentale de control și de audit care revin statelor membre atunci când execută bugetul indirect prin gestiune partajată, care sunt prevăzute în prezent doar de regulamente sectoriale, ar trebui introduse în prezentul regulament, în sensul
  articolului 317
  din TFUE. Prin urmare, este necesară includerea de dispoziții care să stabilească un cadru coerent pentru toate domeniile de politică vizate, privind o structură administrativă armonizată la nivel național, obligații comune de gestiune și control pentru aceste structuri, o declarație anuală de asigurare în materie de gestiune însoțită de un aviz de audit independent și o declarație anuală a statelor membre prin care acestea își asumă responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor Uniunii care le-au fost încredințate, precum și mecanisme de închidere a conturilor, de suspendare și de corecție financiară gestionate de Comisie. Dispozițiile detaliate ar trebui să fie în continuare prevăzute de regulamentele sectoriale.

| (25) | Obligațiile fundamentale de control și de audit care revin statelor membre atunci când execută bugetul indirect prin gestiune partajată, care sunt prevăzute în prezent doar de regulamente sectoriale, ar trebui introduse în prezentul regulament, în sensul
  articolelor 317 și 290
  din TFUE. Prin urmare, este necesară includerea de dispoziții care să stabilească un cadru coerent pentru toate domeniile de politică vizate, privind o structură administrativă armonizată la nivel național
  , care să nu creeze structuri suplimentare de control, ci să permită statelor membre să acrediteze organisme însărcinate cu execuția fondurilor Uniunii
  .
  Statele membre ar trebui să aibă competența de a determina entitatea sau organizația ce exercită funcțiile autorității de acreditare, care poate să se afle la același nivel administrativ ca organismul acreditat sau poate fi deja responsabilă cu supravegherea altor autorități; acest lucru nu ar trebui să împiedice alegerea oricărei alte structuri de către statele membre atât timp cât aceasta respectă dispozițiile prezentului regulament. În plus,
  pentru a crea un cadru legislativ coerent care să amelioreze, de asemenea, certitudinea juridică globală, eficiența controalelor și a măsurilor de remediere, precum și protecția intereselor financiare ale Uniunii, prezentul regulament ar trebui să cuprindă obligații comune de gestiune și control pentru aceste structuri, o declarație anuală de asigurare în materie de gestiune însoțită de un aviz de audit independent și o declarație anuală a statelor membre prin care acestea își asumă responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor Uniunii care le-au fost încredințate, precum și mecanisme de închidere a conturilor, de suspendare și de corecție financiară gestionate de Comisie. Dispozițiile detaliate ar trebui să fie în continuare prevăzute de regulamentele sectoriale. |
| --- | --- |

(25)

Obligațiile fundamentale de control și de audit care revin statelor membre atunci când execută bugetul indirect prin gestiune partajată, care sunt prevăzute în prezent doar de regulamente sectoriale, ar trebui introduse în prezentul regulament, în sensul
  articolelor 317 și 290
  din TFUE. Prin urmare, este necesară includerea de dispoziții care să stabilească un cadru coerent pentru toate domeniile de politică vizate, privind o structură administrativă armonizată la nivel național
  , care să nu creeze structuri suplimentare de control, ci să permită statelor membre să acrediteze organisme însărcinate cu execuția fondurilor Uniunii
  .
  Statele membre ar trebui să aibă competența de a determina entitatea sau organizația ce exercită funcțiile autorității de acreditare, care poate să se afle la același nivel administrativ ca organismul acreditat sau poate fi deja responsabilă cu supravegherea altor autorități; acest lucru nu ar trebui să împiedice alegerea oricărei alte structuri de către statele membre atât timp cât aceasta respectă dispozițiile prezentului regulament. În plus,
  pentru a crea un cadru legislativ coerent care să amelioreze, de asemenea, certitudinea juridică globală, eficiența controalelor și a măsurilor de remediere, precum și protecția intereselor financiare ale Uniunii, prezentul regulament ar trebui să cuprindă obligații comune de gestiune și control pentru aceste structuri, o declarație anuală de asigurare în materie de gestiune însoțită de un aviz de audit independent și o declarație anuală a statelor membre prin care acestea își asumă responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor Uniunii care le-au fost încredințate, precum și mecanisme de închidere a conturilor, de suspendare și de corecție financiară gestionate de Comisie. Dispozițiile detaliate ar trebui să fie în continuare prevăzute de regulamentele sectoriale.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 33a (nou)

| (33a) | Toate proiectele de propuneri prezentate autorității legislative ar trebui să fie adecvate pentru aplicarea unor tehnologii ale informației ușor de utilizat („e-guvernare”), iar interoperabilitatea datelor prelucrate la gestionarea bugetului ar trebui asigurată pentru a îmbunătăți eficiența. Ar trebui prevăzute standarde uniforme de transmitere a datelor disponibile în format electronic. Pentru realizarea acestor obiective ar trebui acordată o perioadă de tranziție de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(33a)

Toate proiectele de propuneri prezentate autorității legislative ar trebui să fie adecvate pentru aplicarea unor tehnologii ale informației ușor de utilizat („e-guvernare”), iar interoperabilitatea datelor prelucrate la gestionarea bugetului ar trebui asigurată pentru a îmbunătăți eficiența. Ar trebui prevăzute standarde uniforme de transmitere a datelor disponibile în format electronic. Pentru realizarea acestor obiective ar trebui acordată o perioadă de tranziție de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 38a (nou)

| (38a) | Sumele și ratele forfetare ar trebui să fie utilizate în mod voluntar și numai în cazuri justificate. Ar trebui clarificată terminologia utilizată cu privire la ratele și sumele forfetare. |
| --- | --- |

(38a)

Sumele și ratele forfetare ar trebui să fie utilizate în mod voluntar și numai în cazuri justificate. Ar trebui clarificată terminologia utilizată cu privire la ratele și sumele forfetare.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 38b (nou)

| (38b) | Ar trebui propusă o clarificare suplimentară sau o definiție rezonabilă a costurilor eligibile, întrucât acest lucru ar crește gradul de respectare a principiului costului total, și anume costurile directe și indirecte din etapele premergătoare cercetării și ulterioare acesteia. |
| --- | --- |

(38b)

Ar trebui propusă o clarificare suplimentară sau o definiție rezonabilă a costurilor eligibile, întrucât acest lucru ar crește gradul de respectare a principiului costului total, și anume costurile directe și indirecte din etapele premergătoare cercetării și ulterioare acesteia.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 43a (nou)

| (43a) | Pentru a lăsa entităților auditate timp suficient pentru a examina constatările Curții de Conturi care ar putea avea un impact asupra conturilor lor finale sau asupra legalității și regularității tranzacțiilor lor subiacente, Curtea de Conturi se asigură că toate aceste constatări sunt trimise instituției sau organismului în cauză în mod prompt. |
| --- | --- |

(43a)

Pentru a lăsa entităților auditate timp suficient pentru a examina constatările Curții de Conturi care ar putea avea un impact asupra conturilor lor finale sau asupra legalității și regularității tranzacțiilor lor subiacente, Curtea de Conturi se asigură că toate aceste constatări sunt trimise instituției sau organismului în cauză în mod prompt.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 44

| (44) | Dispozițiile privind conturile provizorii și finale ar trebui actualizate, în special pentru a stabili informațiile de raportare care ar trebui să însoțească conturile transmise de contabilul Comisiei în scopul consolidării. Ar trebui menționată și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea, de către instituțiile și organismele finanțate de la buget, a conturilor lor finale către Curtea de Conturi, precum și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea conturilor consolidate finale ale Uniunii. În cele din urmă, ar trebui stabilit un termen mai scurt pentru prezentarea de observații de către Curtea de Conturi privind conturile provizorii ale celorlalte instituții în afara Comisiei și a organismelor finanțate de la buget, astfel încât instituțiile respective să își poată întocmi conturile finale ținând cont de observațiile Curții de Conturi. |
| --- | --- |

(44)

Dispozițiile privind conturile provizorii și finale ar trebui actualizate, în special pentru a stabili informațiile de raportare care ar trebui să însoțească conturile transmise de contabilul Comisiei în scopul consolidării. Ar trebui menționată și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea, de către instituțiile și organismele finanțate de la buget, a conturilor lor finale către Curtea de Conturi, precum și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea conturilor consolidate finale ale Uniunii. În cele din urmă, ar trebui stabilit un termen mai scurt pentru prezentarea de observații de către Curtea de Conturi privind conturile provizorii ale celorlalte instituții în afara Comisiei și a organismelor finanțate de la buget, astfel încât instituțiile respective să își poată întocmi conturile finale ținând cont de observațiile Curții de Conturi.

| (44) | Dispozițiile privind conturile provizorii și finale ar trebui actualizate, în special pentru a stabili informațiile de raportare care ar trebui să însoțească conturile transmise de contabilul Comisiei în scopul consolidării. Ar trebui menționată și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea, de către instituțiile și organismele finanțate de la buget, a conturilor lor finale către Curtea de Conturi, precum și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea conturilor consolidate finale ale Uniunii. În cele din urmă, ar trebui stabilit un termen mai scurt pentru prezentarea de observații de către Curtea de Conturi privind conturile provizorii ale celorlalte instituții în afara Comisiei și a organismelor finanțate de la buget, astfel încât instituțiile respective să își poată întocmi conturile finale ținând cont de observațiile Curții de Conturi.
  În vederea încheierii procedurii de descărcare de gestiune în exercițiul ulterior celui auditat, va fi înființat un grup de lucru pentru a elabora propuneri vizând scurtarea timpului rezervat procedurii. |
| --- | --- |

(44)

Dispozițiile privind conturile provizorii și finale ar trebui actualizate, în special pentru a stabili informațiile de raportare care ar trebui să însoțească conturile transmise de contabilul Comisiei în scopul consolidării. Ar trebui menționată și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea, de către instituțiile și organismele finanțate de la buget, a conturilor lor finale către Curtea de Conturi, precum și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea conturilor consolidate finale ale Uniunii. În cele din urmă, ar trebui stabilit un termen mai scurt pentru prezentarea de observații de către Curtea de Conturi privind conturile provizorii ale celorlalte instituții în afara Comisiei și a organismelor finanțate de la buget, astfel încât instituțiile respective să își poată întocmi conturile finale ținând cont de observațiile Curții de Conturi.
  În vederea încheierii procedurii de descărcare de gestiune în exercițiul ulterior celui auditat, va fi înființat un grup de lucru pentru a elabora propuneri vizând scurtarea timpului rezervat procedurii.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 45

| (45) | În special, în ceea ce privește informațiile care trebuie prezentate de Comisie în contextul descărcării de gestiune, aceasta ar trebui să înainteze Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a finanțelor Uniunii, bazat pe rezultatele obținute, în conformitate cu articolul 318 din TFUE. Prin urmare, în prezentul regulament ar trebui introduse dispoziții corespunzătoare privind acest raport, care să țină cont de cerințele de raportare existente. |
| --- | --- |

(45)

În special, în ceea ce privește informațiile care trebuie prezentate de Comisie în contextul descărcării de gestiune, aceasta ar trebui să înainteze Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a finanțelor Uniunii, bazat pe rezultatele obținute, în conformitate cu articolul 318 din TFUE. Prin urmare, în prezentul regulament ar trebui introduse dispoziții corespunzătoare privind acest raport, care să țină cont de cerințele de raportare existente.

| (45) | În special, în ceea ce privește informațiile care trebuie prezentate de Comisie în contextul descărcării de gestiune, aceasta ar trebui să înainteze Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a finanțelor Uniunii, bazat pe rezultatele obținute, în conformitate cu articolul 318 din TFUE. Prin urmare, în prezentul regulament ar trebui introduse dispoziții corespunzătoare privind acest raport, care să țină cont de cerințele de raportare existente.
  Raportul ar trebui să includă în special elemente privind realizările în domeniul aspectelor de gen ale politicii de personal. |
| --- | --- |

(45)

În special, în ceea ce privește informațiile care trebuie prezentate de Comisie în contextul descărcării de gestiune, aceasta ar trebui să înainteze Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a finanțelor Uniunii, bazat pe rezultatele obținute, în conformitate cu articolul 318 din TFUE. Prin urmare, în prezentul regulament ar trebui introduse dispoziții corespunzătoare privind acest raport, care să țină cont de cerințele de raportare existente.
  Raportul ar trebui să includă în special elemente privind realizările în domeniul aspectelor de gen ale politicii de personal.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 48

| (48) | În ceea ce privește dispozițiile specifice referitoare la punerea în aplicare a acțiunilor externe, este necesară adaptarea acestora la modificările propuse privind modalitățile de execuție. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește dispozițiile specifice referitoare la punerea în aplicare a acțiunilor externe, este necesară adaptarea acestora la modificările propuse privind modalitățile de execuție.

| (48) | În ceea ce privește dispozițiile specifice referitoare la punerea în aplicare a acțiunilor externe, este necesară adaptarea acestora la modificările propuse privind modalitățile de execuție
  și propunerea unei abordări diferențiate atunci când Uniunea Europeană este chemată să răspundă unor situații umanitare de urgență, unor crize internaționale sau unor procese de tranziție la democrație care au loc în țări terțe
  . |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește dispozițiile specifice referitoare la punerea în aplicare a acțiunilor externe, este necesară adaptarea acestora la modificările propuse privind modalitățile de execuție
  și propunerea unei abordări diferențiate atunci când Uniunea Europeană este chemată să răspundă unor situații umanitare de urgență, unor crize internaționale sau unor procese de tranziție la democrație care au loc în țări terțe
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 54a (nou)

| (54a) | Este extrem de important ca, pe durata lucrărilor pregătitoare pentru actele delegate, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.




  În cursul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(54a)

Este extrem de important ca, pe durata lucrărilor pregătitoare pentru actele delegate, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

În cursul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 55

| (55) | Revizuirea prezentului regulament ar trebui efectuată numai atunci când acest lucru este necesar. Revizuirile prea frecvente generează costuri disproporționate de ajustare a structurilor și a procedurilor administrative la noile norme. În plus, nu ar fi timp suficient pentru a putea ajunge la o concluzie valabilă în urma aplicării normelor în vigoare. |
| --- | --- |

(55)

Revizuirea prezentului regulament ar trebui efectuată numai atunci când acest lucru este necesar. Revizuirile prea frecvente generează costuri disproporționate de ajustare a structurilor și a procedurilor administrative la noile norme. În plus, nu ar fi timp suficient pentru a putea ajunge la o concluzie valabilă în urma aplicării normelor în vigoare.

eliminat

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 56a (nou)

| (56a) | Lizibilitatea prezentului regulament ar trebui îmbunătățită prin atașarea unui index care să includă și denumirile fiecărui articol, precum și un glosar de termeni financiari. |
| --- | --- |

(56a)

Lizibilitatea prezentului regulament ar trebui îmbunătățită prin atașarea unui index care să includă și denumirile fiecărui articol, precum și un glosar de termeni financiari.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 1

Prezentul regulament stabilește normele privind întocmirea și execuția bugetului
  anual
  al Uniunii (
  denumit în continuare
  „bugetul”), precum și prezentarea și auditarea conturilor.

(1)
     Prezentul regulament stabilește normele privind întocmirea și execuția bugetului
  general
  al Uniunii
  Europene
  („bugetul”), precum și prezentarea și auditarea conturilor.

(2)
     
  În sensul prezentului regulament:

| — | termenul „instituție” se referă la Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, Comisia Europeană, Curtea de Justiție a Uniunii Europene și Curtea de Conturi Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Serviciul European de Acțiune Externă („SEAE”); |
| --- | --- |

—

termenul „instituție” se referă la Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, Comisia Europeană, Curtea de Justiție a Uniunii Europene și Curtea de Conturi Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Serviciul European de Acțiune Externă („SEAE”);

| — | Banca Centrală Europeană nu este considerată o instituție a Uniunii. |
| --- | --- |

—

Banca Centrală Europeană nu este considerată o instituție a Uniunii.

Orice referire la „Uniune” se înțelege ca o referire la Uniunea Europeană și la Comunitatea Europeană a Energiei Atomice.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 2

Orice dispoziție privind execuția veniturilor și a cheltuielilor bugetare, menționată într-un alt act legislativ, trebuie să respecte
  principiile bugetare prevăzute în titlul II
  .

Orice dispoziție privind execuția veniturilor și a cheltuielilor bugetare, menționată într-un alt act legislativ, trebuie să respecte
  prezentul regulament și normele detaliate privind aplicarea prezentului regulament în conformitate cu regulamentul delegat menționat la articolul 199.

Prezentul regulament se aplică Parlamentului European, Consiliului European și Consiliului, Comisiei Europene, Curții de Justiție a Uniunii Europene și Curții de Conturi Europene, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Serviciului European de Acțiune Externă [denumite în continuare „instituția” („instituțiile”)].

Orice propunere sau modificare a unei propuneri prezentate autorității legislative indică clar dispozițiile care prevăd abateri de la prezentul regulament sau de la regulamentul delegat adoptat în temeiul prezentului regulament și precizează, în expunerea de motive a propunerii respective, motivele specifice care justifică astfel de abateri.

Prezentul regulament nu se aplică Băncii Centrale Europene.

Prezentul regulament se aplică execuției cheltuielilor administrative referitoare la creditele prevăzute în buget pentru Agenția de Aprovizionare a Euratom.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 2a (nou)

Articolul 2a

Protecția datelor cu caracter personal

Prezentul regulament nu aduce atingere dispozițiilor Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date și ale regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

(1)   
  Bugetul este un instrument care,
  pentru fiecare exercițiu financiar,
  prevede și autorizează
  toate veniturile și cheltuielile considerate necesare pentru Uniune
  și pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice
  .

(1)   
  Toate veniturile și cheltuielile se includ în buget și în anexele sale, inclusiv,
  pentru fiecare exercițiu financiar,
  previziunile și
  toate veniturile și cheltuielile
  autorizate
  considerate necesare pentru Uniune.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

(2)   Veniturile și cheltuielile Uniunii cuprind:

(2)   Veniturile și cheltuielile Uniunii cuprind:

| (a) | veniturile și cheltuielile Uniunii, inclusiv cheltuielile administrative care decurg pentru instituții din dispozițiile Tratatului privind Uniunea Europeană referitoare la politica externă și de securitate comună și cheltuielile operaționale generate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective, atunci când acestea sunt efectuate de la buget; |
| --- | --- |

(a)

veniturile și cheltuielile Uniunii, inclusiv cheltuielile administrative care decurg pentru instituții din dispozițiile Tratatului privind Uniunea Europeană referitoare la politica externă și de securitate comună și cheltuielile operaționale generate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective, atunci când acestea sunt efectuate de la buget;

| (a) | veniturile și cheltuielile Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

veniturile și cheltuielile Uniunii;

| (b) | cheltuielile și veniturile Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile și veniturile Comunității Europene a Energiei Atomice.

| (b) | veniturile și cheltuielile aferente implementării Fondului european de dezvoltare. |
| --- | --- |

(b)

veniturile și cheltuielile aferente implementării Fondului european de dezvoltare.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Cheltuielile Uniunii menționate la alineatul (2) includ următoarele:

| (a) | cheltuielile administrative, inclusiv cele pe care instituțiile le suportă în temeiul dispozițiilor din Tratatul privind Uniunea Europeană referitoare la Politica externă și de securitate comună, și cheltuielile operaționale generate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective, atunci când acestea sunt imputate bugetului; precum și |
| --- | --- |

(a)

cheltuielile administrative, inclusiv cele pe care instituțiile le suportă în temeiul dispozițiilor din Tratatul privind Uniunea Europeană referitoare la Politica externă și de securitate comună, și cheltuielile operaționale generate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective, atunci când acestea sunt imputate bugetului; precum și

| (b) | cheltuielile de funcționare generate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective, atunci când aceste cheltuieli sunt imputate bugetului, inclusiv cheltuielile de sprijin conexe. |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile de funcționare generate de punerea în aplicare a dispozițiilor respective, atunci când aceste cheltuieli sunt imputate bugetului, inclusiv cheltuielile de sprijin conexe.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2b (nou)

(2b)
     
  Bugetul înregistrează garanția pentru operațiunile de împrumut și de credit efectuate de Uniune în cadrul gestionării Fondului european de stabilitate financiară (FESF) și a Mecanismului european de stabilitate financiară (MESF), precum și plăților către Fondul de garantare pentru acțiuni externe.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4

(4)   Dobânzile generate de fondurile care sunt proprietatea Uniunii nu sunt datorate Uniunii, cu excepția cazului în care se prevede altfel în acordurile încheiate cu entitățile cărora le-a fost încredințată execuția enumerate la articolul 55 alineatul (1) litera (b) punctele (ii)-(viii)
  , precum și în deciziile sau acordurile de grant încheiate cu beneficiarii
  . În aceste cazuri, astfel de dobânzi se reutilizează în favoarea programului corespunzător
  sau
  se recuperează.

(4)   Dobânzile generate de fondurile care sunt proprietatea Uniunii nu sunt datorate Uniunii, cu excepția cazului în care se prevede altfel în acordurile încheiate cu entitățile cărora le-a fost încredințată execuția enumerate la articolul 55 alineatul (1) litera (b) punctele (ii)-(viii). În aceste cazuri, astfel de dobânzi se reutilizează în favoarea programului corespunzător
  și se compensează cu drepturile beneficiarului respectiv sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, practic sau eficient,
  se recuperează.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 5a (nou)

Articolul 5a

Expirarea unui termen-limită

(1)
     
  Un termen-limită exprimat în zile expiră la sfârșitul ultimei zile din perioada specificată.

(2)
     
  Un termen-limită exprimat în săptămâni, luni sau în perioade de timp mai lungi de o lună - an, jumătate de an, trimestru - se încheie la sfârșitul zilei din ultima săptămână sau din ultima lună, care, datorită desemnării sale sau numărului său, corespunde zilei în care are loc evenimentul în cauză sau care conține reperul temporal în cauză.

(3)
     
  În cazul în care, într-un termen exprimat în luni, ziua în care termenul ar trebui să expire nu este în ultima lună, termenul se încheie la sfârșitul ultimei zile din luna respectivă.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 5b (nou)

Articolul 5b

Prelungirea unei perioade

În cazul în care un termen-limită este prelungit, noul termen-limită se calculează din momentul expirării termenului-limită precedent.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 5c (nou)

Articolul 5c

Duminicile și zilele de sărbătoare; sâmbetele

În cazul în care o acțiune trebuie îndeplinită într-o anumită zi sau cu respectarea unui termen-limită, iar ziua respectivă sau ultima zi a termenului-limită cade într-o duminică, într-o zi de sărbătoare recunoscută oficial sau într-o sâmbătă, această zi se înlocuiește cu următoarea zi lucrătoare
  .

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – litera aa (nouă)

| (aa) | sau, în cazuri justificate în mod corespunzător, sumele destinate proiectelor de construcții în sensul articolului 195 alineatul (3) care nu au fost încă finalizate, în cazul în care etapele pregătitoare ale procedurii de angajare nu au fost încă finalizate până la 31 decembrie, iar aceste sume sunt necesare pentru accelerarea desfășurării lucrărilor în cauză sau pentru rambursarea anticipată a datoriilor; sumele în cauză pot fi apoi angajate până la data de 31 decembrie a exercițiului următor; precum și |
| --- | --- |

(aa)

sau, în cazuri justificate în mod corespunzător, sumele destinate proiectelor de construcții în sensul articolului 195 alineatul (3) care nu au fost încă finalizate, în cazul în care etapele pregătitoare ale procedurii de angajare nu au fost încă finalizate până la 31 decembrie, iar aceste sume sunt necesare pentru accelerarea desfășurării lucrărilor în cauză sau pentru rambursarea anticipată a datoriilor; sumele în cauză pot fi apoi angajate până la data de 31 decembrie a exercițiului următor; precum și

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| (ba) | sumele corespunzătoare dintr-un sistem de resurse proprii. |
| --- | --- |

(ba)

sumele corespunzătoare dintr-un sistem de resurse proprii.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4

(4)   Creditele nediferențiate care corespund unor obligații contractate în mod corespunzător la închiderea exercițiului financiar se reportează automat numai pentru exercițiul financiar următor.

(4)   Creditele nediferențiate care corespund unor obligații contractate în mod corespunzător la închiderea exercițiului financiar se reportează automat numai pentru exercițiul financiar următor.
  Același lucru se aplică și creditelor dezangajate și neutilizate (angajamente și plăți) care nu fac obiectul alineatelor (2) și (3), precum și marjelor disponibile și necheltuite sub plafonul global al cadrului financiar multianual pentru fiecare rubrică, care constituie o „marjă globală a CFM” și este atribuită diferitelor rubrici în exercițiul financiar următor în conformitate cu nevoile lor.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 6

(6)   Fără a aduce atingere articolului 10, creditele plasate în rezervă, precum și creditele pentru cheltuieli cu personalul nu se pot reporta.

(6)   Fără a aduce atingere articolului 10, creditele plasate în rezervă, precum și creditele pentru cheltuieli cu personalul nu se pot reporta.
  În sensul prezentului articol, cheltuielile cu personalul reprezintă remunerarea și îndemnizațiile destinate membrilor și personalului instituțiilor cărora li se aplică Statutul funcționarilor.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 9a (nou)

Articolul 9a

Creditele de angajament și de plată neutilizate, precum și creditele dezangajate din exercițiul N pot fi reportate în bugetul aferent exercițiului N+1 sau într-unul dintre bugetele viitoare în cadrul procedurii bugetare anuale, printr-o decizie a autorității bugetare.

Înainte de data de 1 octombrie a exercițiului N, Comisia prezintă autorității bugetare previziunile sale privind creditele de angajament și de plată neutilizate sau dezangajate din exercițiul N.

Fiecare componentă a autorității bugetare indică la final modul de alocare a creditelor neutilizate în bugetul aferent exercițiului N+1 sau chiar în exercițiile următoare.

Decizia se va lua în comun de către cele două componente ale autorității bugetare, în conformitate cu procedura menționată la articolul 314 din TFUE.

Creditele neutilizate și dezangajate sunt înregistrate într-unul dintre bugete, peste plafoanele cadrului financiar multianual.

Creditele neutilizate și dezangajate pot fi alocate unui program specific sau pot fi înregistrate într-un capitol provizoriu. În acest caz, se va recurge la resursele din statele membre doar după decizia autorității bugetare privind destinația specifică.

În cazul în care, după adoptarea bugetului anual, rămân marje sub fiecare plafon al cadrului financiar, autoritatea bugetară poate decide, înainte de sfârșitul exercițiului, să reporteze marjele neutilizate sub orice plafon dintr-un exercițiu ulterior al cadrului financiar multianual. Cuantumul total al cadrului financiar multianual va rămâne neschimbat.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3

(3)   În cazul în care continuitatea acțiunii Uniunii și nevoile de gestiune necesită acest lucru, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, poate autoriza
  două sau mai multe doisprezecimi provizorii
  atât pentru angajamente, cât și pentru plăți, în plus față de cele puse în mod automat la dispoziție în temeiul alineatelor (1) și (2). Fără întârziere, Consiliul transmite Parlamentului European decizia de autorizare.

(3)   În cazul în care continuitatea acțiunii Uniunii și nevoile de gestiune necesită acest lucru, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei, poate autoriza
  cheltuieli care depășesc o doisprezecime provizorie, dar care nu depășesc suma totală a două doisprezecimi provizorii
  atât pentru angajamente, cât și pentru plăți, în plus față de cele puse în mod automat la dispoziție în temeiul alineatelor (1) și (2). Fără întârziere, Consiliul transmite Parlamentului European decizia de autorizare.

Decizia intră în vigoare la treizeci de zile de la data adoptării, cu excepția cazului în care Parlamentul European, hotărând cu majoritatea membrilor
  săi
  , decide să reducă aceste cheltuieli în
  termenul de treizeci de zile
  .

Decizia intră în vigoare la treizeci de zile de la data adoptării, cu excepția cazului în care Parlamentul European, hotărând cu majoritatea
  deputaților din componența sa
  , decide să reducă aceste cheltuieli în
  cursul termenului respectiv
  .

În cazul în care Parlamentul European decide să reducă aceste cheltuieli
  , Consiliul își revizuiește decizia de autorizare, luând în considerare suma aprobată de Parlamentul European
  .

În cazul în care Parlamentul European decide să reducă aceste cheltuieli
  , se aplică suma redusă
  .

Doisprezecimile suplimentare se autorizează integral și nu sunt divizibile.

Dacă, pentru un anumit capitol, suma care reprezintă două doisprezecimi provizorii acordată în temeiul primului paragraf nu este suficientă pentru acoperirea cheltuielilor necesare în vederea evitării unei discontinuități în activitatea Uniunii în domeniul acoperit de capitolul în cauză, se poate autoriza în mod excepțional depășirea sumelor creditelor înscrise în capitolul corespunzător din bugetul exercițiului financiar precedent. Autoritatea bugetară hotărăște în conformitate cu procedurile prevăzute la prezentul alineat. Cu toate acestea, suma globală a creditelor disponibile în bugetul exercițiului financiar precedent nu poate fi depășită în niciun caz.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 15

Soldul exercițiului financiar

Reportarea soldului bugetar

(1)   Soldul fiecărui exercițiu financiar se înscrie în bugetul exercițiului financiar următor ca venit, în cazul unui excedent, sau ca credit de plată, în cazul unui deficit.

(1)   Soldul fiecărui exercițiu financiar
  , după reportări efectuate conform articolelor 9 și 10,
  se înscrie în bugetul exercițiului financiar următor ca venit
  suplimentar
  , în cazul unui excedent, sau ca credit de plată,
  numai
  în cazul unui deficit
  , cu respectarea strictă a articolului 7 din Decizia Consiliului privind resursele proprii, neincluzând o adaptare cvasiautomată a contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii
  .

(2)   Estimările acestor venituri sau credite de plată se înregistrează în buget în cursul procedurii bugetare și printr-o scrisoare rectificativă prezentată în conformitate cu articolul 35.
  Acestea se stabilesc în conformitate cu regulamentul Consiliului de punere în aplicare a deciziei privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii.

(2)   Estimările acestor venituri sau credite de plată se înregistrează în buget în cursul procedurii bugetare și printr-o scrisoare rectificativă prezentată în conformitate cu articolul 35.

(3)   După prezentarea conturilor pentru fiecare exercițiu financiar, diferențele față de estimările făcute se înregistrează în bugetul exercițiului financiar următor cu ajutorul unui buget rectificativ consacrat exclusiv acestor diferențe.
  În acest caz,
  proiectul de buget rectificativ trebuie prezentat de Comisie în termen de
  15 zile
  de la prezentarea conturilor provizorii.

(3)   După prezentarea conturilor pentru fiecare exercițiu financiar, diferențele față de estimările făcute se înregistrează în bugetul exercițiului financiar următor cu ajutorul unui buget rectificativ consacrat exclusiv acestor diferențe
  și, în cazul unui surplus, creditele suplimentare corespunzătoare
  . Proiectul de buget rectificativ trebuie prezentat de Comisie în termen de
  45 de zile
  de la prezentarea conturilor provizorii.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 15a (nou)

Articolul 15a

Rezerva pentru plăți și angajamente

Surplusul și creditele de angajament necheltuite din exercițiile bugetare precedente ale cadrului financiar multianual actual, precum și creditele dezangajate sunt înregistrate în rezerva pentru plăți și angajamente.

Această rezervă este utilizată în primul rând pentru orice nevoie suplimentară și/sau neprevăzută, precum și pentru compensarea oricărei rezerve negative, procedura în cauză fiind descrisă la articolul 44.

Decizia de mobilizare a rezervei respective se va lua în comun de către cele două componente ale autorității bugetare, în urma unei propuneri a Comisiei.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 16

Cadrul financiar multianual și bugetul se întocmesc și se execută în euro, iar conturile se prezintă în euro.

Cadrul financiar multianual și bugetul se întocmesc și se execută în euro, iar conturile se prezintă în euro.

Cu toate acestea, pentru fluxurile de numerar menționate la articolul 65, contabilul și, în cazul conturilor de avans, administratorii conturilor de avans, și, pentru gestionarea administrativă a Comisiei și a Serviciului European de Acțiune Externă
  (denumit în continuare „SEAE”)
  , ordonatorul de credite responsabil este autorizat să efectueze operațiuni în monede naționale în conformitate cu regulamentul delegat menționat la articolul 199.

Cu toate acestea, pentru fluxurile de numerar menționate la articolul 65, contabilul și, în cazul conturilor de avans, administratorii conturilor de avans, și, pentru gestionarea administrativă a Comisiei și a Serviciului European de Acțiune Externă, ordonatorul de credite responsabil este autorizat să efectueze operațiuni în monede naționale în conformitate cu regulamentul delegat menționat la articolul 199.

Rezultatul acestor operațiuni în monede naționale se înscrie într-o rubrică separată în conturile instituției respective. Această cerință se aplică mutatis mutandis organismelor menționate la articolul 196b.

Comisia se asigură, prin metode corespunzătoare, că fluctuațiile cursului de schimb al monedelor în cazul remunerațiilor și al rambursărilor destinate personalului Uniunii se compensează cel puțin o dată pe lună pentru a asigura tratamentul egal al salariilor și al operațiunilor calculate în euro, efectuate cu necesitate în alte monede. Calculul acestora se bazează pe rata afișată de InforEuro.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – litera ea (nouă)

| (ea) | amenzile aplicate în domeniul concurenței, alte amenzi și sume exigibile în urma unor acorduri extrajudiciare, a unor înțelegeri sau a oricăror altor acorduri de acest tip încheiate cu părți terțe nestatale sau a plăților ocazionate de astfel de părți terțe; |
| --- | --- |

(ea)

amenzile aplicate în domeniul concurenței, alte amenzi și sume exigibile în urma unor acorduri extrajudiciare, a unor înțelegeri sau a oricăror altor acorduri de acest tip încheiate cu părți terțe nestatale sau a plăților ocazionate de astfel de părți terțe;

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – paragraful 2 (nou)

Cu toate acestea, în cazul menționat la litera (b), pot fi puse la dispoziție credite de angajament în baza semnării de către statul membru respectiv a unui acord de contribuție exprimat în euro. Acest lucru nu se aplică cazurilor menționate la articolul 173 alineatul (2) și la articolul 175 alineatul (2).

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3

(3)   Următoarele elemente constituie venituri alocate interne:

(3)   Următoarele elemente constituie venituri alocate interne:

| (a) | veniturile provenite de la părți terțe pentru livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări la cererea acestora; |
| --- | --- |

(a)

veniturile provenite de la părți terțe pentru livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări la cererea acestora;

| (a) | veniturile provenite de la părți terțe pentru livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări la cererea acestora; |
| --- | --- |

(a)

veniturile provenite de la părți terțe pentru livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări la cererea acestora;

| (b) | veniturile din vânzarea de vehicule, echipamente, instalații, materiale și aparatură științifică și tehnică, înlocuite sau casate după amortizarea completă a valorii contabile a acestora; |
| --- | --- |

(b)

veniturile din vânzarea de vehicule, echipamente, instalații, materiale și aparatură științifică și tehnică, înlocuite sau casate după amortizarea completă a valorii contabile a acestora;

| (b) | veniturile din vânzarea de vehicule, echipamente, instalații, materiale și aparatură științifică și tehnică, înlocuite sau casate după amortizarea completă a valorii contabile a acestora; |
| --- | --- |

(b)

veniturile din vânzarea de vehicule, echipamente, instalații, materiale și aparatură științifică și tehnică, înlocuite sau casate după amortizarea completă a valorii contabile a acestora;

| (c) | veniturile obținute din rambursarea sumelor plătite în mod necuvenit; |
| --- | --- |

(c)

veniturile obținute din rambursarea sumelor plătite în mod necuvenit;

| (c) | veniturile obținute din rambursarea sumelor plătite în mod necuvenit, în conformitate cu articolul 77; |
| --- | --- |

(c)

veniturile obținute din rambursarea sumelor plătite în mod necuvenit, în conformitate cu articolul 77;

| (ca) | veniturile obținute din dobânzile aferente prefinanțării, în conformitate cu articolul 5; |
| --- | --- |

(ca)

veniturile obținute din dobânzile aferente prefinanțării, în conformitate cu articolul 5;

| (d) | încasările din livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări pentru alte departamente, instituții sau organisme, inclusiv indemnizațiile de delegație plătite în numele altor instituții sau organisme și rambursate de acestea; |
| --- | --- |

(d)

încasările din livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări pentru alte departamente, instituții sau organisme, inclusiv indemnizațiile de delegație plătite în numele altor instituții sau organisme și rambursate de acestea;

| (d) | încasările din livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări pentru alte departamente, instituții sau organisme, inclusiv indemnizațiile de delegație plătite în numele altor instituții sau organisme și rambursate de acestea; |
| --- | --- |

(d)

încasările din livrări de bunuri, prestări de servicii sau efectuarea de lucrări pentru alte departamente, instituții sau organisme, inclusiv indemnizațiile de delegație plătite în numele altor instituții sau organisme și rambursate de acestea;

| (e) | plățile asigurărilor încasate; |
| --- | --- |

(e)

plățile asigurărilor încasate;

| (e) | plățile asigurărilor încasate; |
| --- | --- |

(e)

plățile asigurărilor încasate;

| (f) | veniturile din vânzarea, închirierea sau orice alt contract privind drepturile legate de bunuri imobiliare; |
| --- | --- |

(f)

veniturile din vânzarea, închirierea sau orice alt contract privind drepturile legate de bunuri imobiliare;

| (f) | veniturile din vânzarea, închirierea,
  rambursarea
  sau orice alt contract privind drepturile legate de bunuri imobiliare; |
| --- | --- |

(f)

veniturile din vânzarea, închirierea,
  rambursarea
  sau orice alt contract privind drepturile legate de bunuri imobiliare;

| (g) | veniturile din vânzarea publicațiilor și a filmelor, inclusiv a celor pe suport electronic. |
| --- | --- |

(g)

veniturile din vânzarea publicațiilor și a filmelor, inclusiv a celor pe suport electronic.

| (g) | veniturile din vânzarea publicațiilor și a filmelor, inclusiv a celor pe suport electronic. |
| --- | --- |

(g)

veniturile din vânzarea publicațiilor și a filmelor, inclusiv a celor pe suport electronic.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Toate donațiile individuale către Comisie care depășesc 999 EUR sau donațiile agregate ale unui donator care depășesc suma respectivă în decursul unui an vor fi trasabile prin intermediul unui site de internet specializat.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 1

(1)   
  Regulamentul delegat menționat la articolul 199 poate preciza cazurile în care anumite venituri pot fi deduse din cereri de plată, care apoi sunt ordonanțate în suma netă.

(1)   
  Se pot face următoarele deduceri din cererile de plată, care apoi sunt ordonanțate în sumă netă:

| (a) | penalități impuse părților la contracte de achiziții publice sau beneficiarilor unui grant; |
| --- | --- |

(a)

penalități impuse părților la contracte de achiziții publice sau beneficiarilor unui grant;

| (b) | sconturi, rambursări și rabaturi la facturi și declarații de cheltuieli individuale; |
| --- | --- |

(b)

sconturi, rambursări și rabaturi la facturi și declarații de cheltuieli individuale;

| (c) | dobânda generată de plăți de prefinanțare; |
| --- | --- |

(c)

dobânda generată de plăți de prefinanțare;

| (d) | regularizări ale sumelor plătite în mod necuvenit. |
| --- | --- |

(d)

regularizări ale sumelor plătite în mod necuvenit.

Regularizările menționate la primul paragraf litera (d) se pot face prin deducere directă dintr-o nouă plată de același tip către același beneficiar în cadrul capitolului, articolului și exercițiului financiar în care s-a efectuat plata în exces și care determină efectuarea de plăți intermediare sau plata soldurilor.

Elementelor menționate la primul paragraf literele (c) și (d) li se aplică normele contabile ale Uniunii.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 1

(1)   Creditele se alocă integral unor destinații specifice pe titluri și capitole; capitolele sunt subîmpărțite în articole și rubrici.

(1)   Creditele se alocă integral unor destinații specifice pe titluri și capitole; capitolele sunt subîmpărțite în articole și rubrici.
  Ele sunt prezentate separând funcționarea de investiții.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2

(2)   În cadrul propriei secțiuni din buget, Comisia poate efectua
  , în mod autonom,
  transferuri de credite în conformitate cu articolul 23
  sau
  , în cazurile prevăzute la articolul 24, solicită aprobarea autorității bugetare pentru a efectua transferuri de credite.

(2)   În cadrul propriei secțiuni din buget, Comisia poate efectua transferuri de credite în conformitate cu articolul 23
  . În mod alternativ,
  în cazurile prevăzute la articolul 24
  , Comisia sau celelalte instituții
  solicită aprobarea autorității bugetare pentru a efectua transferuri de credite.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 3

(3)
     
  Creditele pot fi transferate numai către linii bugetare pentru care bugetul a autorizat credite sau care poartă o mențiune simbolică „pro memoria”.

eliminat

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 4

(4)
     
  Creditele corespunzătoare veniturilor alocate pot fi transferate numai dacă aceste venituri sunt utilizate în scopul pentru care sunt alocate.

eliminat

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 3

(3)   Orice instituție, cu excepția Comisiei, poate propune autorității bugetare, în cadrul propriei secțiuni de buget, transferuri de la un titlu la altul care depășesc limita de
  10 %
  din creditele pentru exercițiul financiar aferente liniei din care urmează să fie efectuat transferul. Aceste transferuri se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 24.

(3)   Orice instituție, cu excepția Comisiei, poate propune autorității bugetare, în cadrul propriei secțiuni de buget, transferuri de la un titlu la altul care depășesc limita de
  15 %
  din creditele pentru exercițiul financiar aferente liniei din care urmează să fie efectuat transferul. Aceste transferuri se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 24.

Amendamentele 54, 262, 267 și 268

Propunere de regulament

Articolul 23

(1)   În cadrul propriei secțiuni din buget, Comisia poate efectua
  în mod autonom
  :

(1)   În cadrul propriei secțiuni din buget, Comisia poate efectua:

| (a) | transferuri de credite de angajament în cadrul fiecărui capitol; |
| --- | --- |

(a)

transferuri de credite de angajament în cadrul fiecărui capitol;

| (a) | transferuri de credite de angajament în cadrul fiecărui capitol; |
| --- | --- |

(a)

transferuri de credite de angajament în cadrul fiecărui capitol;

| (b) | transferuri de credite de plată în cadrul fiecărui titlu; |
| --- | --- |

(b)

transferuri de credite de plată în cadrul fiecărui titlu;

| (b) | transferuri de credite de plată în cadrul fiecărui titlu
  , după notificarea prealabilă a Parlamentului și a Consiliului, cu condiția ca niciuna dintre acestea să nu se opună transferului în termen de trei săptămâni
  ; |
| --- | --- |

(b)

transferuri de credite de plată în cadrul fiecărui titlu
  , după notificarea prealabilă a Parlamentului și a Consiliului, cu condiția ca niciuna dintre acestea să nu se opună transferului în termen de trei săptămâni
  ;

| (c) | în ceea ce privește cheltuielile de personal și cheltuielile administrative
  , care sunt comune mai multor titluri,
  transferuri de credite de la un titlu la altul; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește cheltuielile de personal și cheltuielile administrative
  , care sunt comune mai multor titluri,
  transferuri de credite de la un titlu la altul;

| (c) | în ceea ce privește cheltuielile de personal și cheltuielile administrative, transferul de credite de la un titlu la altul,
  până la o limită de 15 % din creditele pentru exercițiul financiar indicat pe linia de la care se efectuează transferul și până la o limită de 30 % din creditele pentru exercițiul financiar indicat pe linia către care se efectuează transferul
  ; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește cheltuielile de personal și cheltuielile administrative, transferul de credite de la un titlu la altul,
  până la o limită de 15 % din creditele pentru exercițiul financiar indicat pe linia de la care se efectuează transferul și până la o limită de 30 % din creditele pentru exercițiul financiar indicat pe linia către care se efectuează transferul
  ;

| (d) | transferuri de credite între capitolele aceluiași titlu, în ceea ce privește cheltuielile operaționale, până la o limită totală de
  10 %
  din creditele exercițiului financiar respectiv înscrise în linia din care se face transferul. |
| --- | --- |

(d)

transferuri de credite între capitolele aceluiași titlu, în ceea ce privește cheltuielile operaționale, până la o limită totală de
  10 %
  din creditele exercițiului financiar respectiv înscrise în linia din care se face transferul.

| (d) | transferuri de credite între capitolele aceluiași titlu, în ceea ce privește cheltuielile operaționale, până la o limită totală de
  15 %
  din creditele exercițiului financiar respectiv înscrise în linia din care se face transferul. |
| --- | --- |

(d)

transferuri de credite între capitolele aceluiași titlu, în ceea ce privește cheltuielile operaționale, până la o limită totală de
  15 %
  din creditele exercițiului financiar respectiv înscrise în linia din care se face transferul.

Cu trei săptămâni înainte de efectuarea transferurilor menționate la primul paragraf litera (b), Comisia informează autoritatea bugetară cu privire la intenția sa. În cazul unor motive bine întemeiate, formulate în această perioadă de trei săptămâni de oricare dintre componentele autorității bugetare, se aplică procedura prevăzută la articolul 24.

(2)   În cadrul propriei secțiuni de buget, Comisia poate decide
  să efectueze următoarele transferuri de credite
  de la un titlu la altul
  , cu condiția să informeze imediat autoritatea bugetară cu privire la decizia luată
  :

(2)   În cadrul propriei secțiuni de buget, Comisia poate decide
  să transfere
  de la un titlu la altul

| (a) | transferul creditelor
  de la titlul „provizioane” menționat la articolul 43, atunci când singura condiție pentru deblocarea rezervei este ca un act de bază să fie adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din TFUE; |
| --- | --- |

(a)

transferul creditelor
  de la titlul „provizioane” menționat la articolul 43, atunci când singura condiție pentru deblocarea rezervei este ca un act de bază să fie adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din TFUE;

credite
  de la titlul „provizioane” menționat la articolul 43, atunci când singura condiție pentru deblocarea rezervei este ca un act de bază să fie adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din TFUE
  , cu condiția să informeze imediat autoritatea bugetară cu privire la intenția sa.

| (b) | în cazuri excepționale,
  justificate
  în mod corespunzător, de catastrofe și crize umanitare internaționale, care se produc după data de 1 decembrie a exercițiului bugetar, Comisia poate transfera creditele bugetare neutilizate în exercițiului bugetar curent, încă disponibile în titlurile bugetare de la poziția 4 din cadrul financiar multianual în titlurile bugetare referitoare la ajutorul pentru gestionarea crizelor și operațiunile de ajutor umanitar. |
| --- | --- |

(b)

în cazuri excepționale,
  justificate
  în mod corespunzător, de catastrofe și crize umanitare internaționale, care se produc după data de 1 decembrie a exercițiului bugetar, Comisia poate transfera creditele bugetare neutilizate în exercițiului bugetar curent, încă disponibile în titlurile bugetare de la poziția 4 din cadrul financiar multianual în titlurile bugetare referitoare la ajutorul pentru gestionarea crizelor și operațiunile de ajutor umanitar.

(2a)
     În cazuri excepționale,
  motivate
  în mod corespunzător, de catastrofe și crize umanitare internaționale care se produc după data de 1 decembrie a exercițiului financiar, Comisia poate transfera creditele bugetare neutilizate în exercițiul financiar curent, disponibile încă la titlurile bugetare de la rubrica 4 din cadrul financiar multianual, către titlurile bugetare aferente ajutorului pentru gestionarea crizelor și operațiunilor de ajutor umanitar.

Comisia informează cele două componente ale autorității bugetare imediat după efectuarea transferurilor respective sau după utilizarea respectivă a creditelor bugetare în exercițiul următor.

(2b)
     
  Comisia poate furniza informațiile care să justifice transferul sub forma unui document de lucru al serviciilor sale.

(2c)
     
  Comisia poate propune autorității bugetare, în cadrul propriei secțiuni din buget, și alte transferuri decât cele menționate la alineatul (1).

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 24 – titlu

Transferuri ale Comisiei prezentate autorității bugetare

Transferuri ale instituțiilor prezentate autorității bugetare

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 1

(1)   
  Comisia
  prezintă simultan
  Parlamentului European și Consiliului propunerea de transferuri
  .

(1)   
  Instituțiile își
  prezintă
  propunerile
  simultan
  celor două componente ale autorității bugetare
  .

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2

(2)   Autoritatea bugetară decide cu privire la transferurile de credite în conformitate cu alineatele (3)-(6), în afara cazului în care se prevede altfel în partea II titlul I.

(2)   Autoritatea bugetară decide cu privire la transferurile de credite în conformitate cu alineatele (3)
  , (4) și
  (6), în afara cazului în care se prevede altfel în partea II titlul I.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 3

(3)   Cu excepția cazurilor de urgență, Consiliul, cu majoritate calificată, și Parlamentul European iau o decizie în privința propunerii
  Comisiei
  în termen de șase săptămâni de la data la care aceste două instituții au primit propunerea pentru fiecare transfer care le-a fost prezentat.

(3)   Cu excepția cazurilor de urgență,
  justificate în mod corespunzător,
  Consiliul, cu majoritate calificată, și Parlamentul European iau o decizie în privința propunerii
  instituției
  în termen de șase săptămâni de la data la care aceste două instituții au primit propunerea pentru fiecare transfer care le-a fost prezentat.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 4

(4)   Propunerea de transfer se aprobă dacă, în termen de șase săptămâni
  , este valabil oricare dintre următoarele cazuri
  :

(4)   Propunerea de transfer se aprobă dacă, în termen de șase săptămâni:

| (a) | Parlamentul European și Consiliul
  o aprobă; |
| --- | --- |

(a)

Parlamentul European și Consiliul
  o aprobă;

| — | ambele componente ale autorității bugetare
  o aprobă; |
| --- | --- |

—

ambele componente ale autorității bugetare
  o aprobă;

| (b) | fie Parlamentul European, fie Consiliul
  o aprobă și cealaltă
  instituție
  se abține de la luarea unei decizii; |
| --- | --- |

(b)

fie Parlamentul European, fie Consiliul
  o aprobă și cealaltă
  instituție
  se abține de la luarea unei decizii;

| — | una dintre cele două componente ale autorității bugetare
  o aprobă și cealaltă se abține de la luarea unei decizii; |
| --- | --- |

—

una dintre cele două componente ale autorității bugetare
  o aprobă și cealaltă se abține de la luarea unei decizii;

| (c) | Parlamentul European și Consiliul
  se abțin de la luarea unei decizii sau nu au luat o decizie contrară propunerii
  Comisiei
  . |
| --- | --- |

(c)

Parlamentul European și Consiliul
  se abțin de la luarea unei decizii sau nu au luat o decizie contrară propunerii
  Comisiei
  .

| — | ambele componente ale autorității bugetare
  se abțin de la luarea unei decizii sau nu au luat o decizie contrară propunerii
  de transfer
  . |
| --- | --- |

—

ambele componente ale autorității bugetare
  se abțin de la luarea unei decizii sau nu au luat o decizie contrară propunerii
  de transfer
  .

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 5

(5)
     
  Termenul de șase săptămâni menționat la alineatul (4) se reduce la trei săptămâni, cu excepția unei cereri contrare a Parlamentului European sau a Consiliului, în oricare dintre următoarele cazuri:

| (a) | transferul reprezintă mai puțin de 10 % din creditele aferente liniei din care se efectuează transferul și nu depășește 5 milioane EUR; |
| --- | --- |

(a)

transferul reprezintă mai puțin de 10 % din creditele aferente liniei din care se efectuează transferul și nu depășește 5 milioane EUR;

| (b) | transferul privește numai credite de plată și suma totală a transferului nu depășește 100 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(b)

transferul privește numai credite de plată și suma totală a transferului nu depășește 100 de milioane EUR.

eliminat

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 6

(6)   Dacă
  fie Parlamentul European, fie Consiliul
  a modificat transferul, în timp ce cealaltă
  instituție
  l-a aprobat sau s-a abținut de la luarea unei decizii, sau
  dacă Parlamentul European și Consiliul
  au modificat transferul, se consideră aprobată suma mai mică acceptată fie de Parlamentul European, fie de Consiliu, cu excepția cazului în care
  Comisia
  își retrage propunerea.

(6)   Dacă
  una dintre cele două componente ale autorității bugetare
  a modificat transferul, în timp ce cealaltă l-a aprobat sau s-a abținut de la luarea unei decizii sau dacă
  ambele componente
  au modificat transferul, se consideră aprobată suma mai mică acceptată fie de Parlamentul European, fie de Consiliu, cu excepția cazului în care
  instituția
  își retrage propunerea.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 24a (nou)

Articolul 24a

Norme speciale privind transferurile

(1)
     
  Creditele pot fi transferate numai către linii bugetare pentru care bugetul a autorizat credite sau care poartă o mențiune simbolică „pro memoria”.

(2)
     
  Creditele corespunzătoare veniturilor alocate pot fi transferate numai dacă aceste venituri sunt utilizate în scopul pentru care sunt alocate.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 2

(2)   Deciziile cu privire la transferurile destinate să permită utilizarea rezervei pentru ajutoare de urgență sunt luate de autoritatea bugetară la propunerea Comisiei
  sau de Comisie până la o limită de cel mult 10 % din creditele exercițiului financiar respectiv înscrise în linia din care se face transferul
  . Se aplică procedura prevăzută la articolul 24 alineatele (3) și (4). Dacă propunerea Comisiei nu a întrunit acordul Parlamentului European și al Consiliului și dacă nu se poate ajunge la o poziție comună cu privire la utilizarea acestei rezerve, Parlamentul European și Consiliul se abțin să ia o decizie cu privire la propunerea de transfer a Comisiei.

(2)   Deciziile cu privire la transferurile destinate să permită utilizarea rezervei pentru ajutoare de urgență sunt luate de autoritatea bugetară la propunerea Comisiei.
  Pentru fiecare operațiune trebuie prezentată o propunere separată.
  Se aplică procedura prevăzută la articolul 24 alineatele (3) și (4). Dacă propunerea Comisiei nu întrunește acordul celor două componente ale autorității bugetare și dacă nu se poate ajunge la o poziție comună cu privire la utilizarea acestei rezerve, Parlamentul European și Consiliul se abțin să ia o decizie cu privire la propunerea de transfer a Comisiei.

Se aplică procedura prevăzută la articolul 24 alineatele (3) și (4). Dacă propunerea Comisiei nu a întrunit acordul
  Parlamentului European și al Consiliului
  și dacă nu se poate ajunge la o poziție comună cu privire la utilizarea acestei rezerve,
  Parlamentul European și Consiliul
  se abțin să ia o decizie cu privire la propunerea de transfer a Comisiei.

Se aplică procedura prevăzută la articolul 24 alineatele (3) și (4). Dacă propunerea Comisiei nu a întrunit acordul
  celor două componente ale autorității bugetare
  și dacă nu se poate ajunge la o poziție comună cu privire la utilizarea acestei rezerve,
  ambele componente ale autorității bugetare
  se abțin să ia o decizie cu privire la propunerea de transfer a Comisiei.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 3

(3)   Pentru toate sectoarele de activitate incluse în buget se stabilesc obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și datate. Realizarea acestor obiective se monitorizează prin indicatori de performanță pentru fiecare activitate, iar fiecare autoritate însărcinată cu efectuarea cheltuielilor transmite informații autorității bugetare în această privință. Aceste informații sunt furnizate anual și cel mai târziu în documentele care însoțesc proiectul de buget.

(3)   Pentru toate sectoarele de activitate incluse în buget se stabilesc obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și datate. Realizarea acestor obiective se monitorizează prin indicatori de performanță pentru fiecare activitate, iar fiecare autoritate însărcinată cu efectuarea cheltuielilor transmite informații autorității bugetare în această privință. Aceste informații
  , menționate la articolul 34 alineatul (2a) litera (d),
  sunt furnizate anual și cel mai târziu în documentele care însoțesc proiectul de buget.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  În timpul procedurii bugetare, Comisia furnizează informațiile necesare pentru o comparație între evoluția nevoilor de credite și estimările inițiale făcute în situațiile financiare. Aceste informații includ progresele înregistrate și stadiul atins de autoritatea legislativă în evaluarea propunerilor prezentate. Nevoile de credite sunt revizuite, dacă este cazul, în funcție de evoluția deliberărilor cu privire la actul de bază.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 27 – alineatul 2

(2)   Pentru a reduce riscurile de fraudă și nereguli, fișa financiară menționată la alineatul (1) prezintă informații privind sistemul de control intern instituit, o evaluare a riscurilor implicate, precum și măsurile existente sau planificate de prevenire a fraudei și de protecție împotriva acesteia.

(2)   Pentru a reduce riscurile de fraudă și nereguli, fișa financiară menționată la alineatul (1) prezintă informații privind sistemul de control intern instituit, o
  estimare a costurilor și beneficiilor controalelor presupuse de asemenea sisteme
  , o evaluare a riscurilor implicate, precum și măsurile existente sau planificate de prevenire a fraudei și de protecție împotriva acesteia.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2 – litera aa (nouă)

| (aa) | existența unor norme precise, coerente și transparente în materie de control care să reglementeze drepturile părților implicate; |
| --- | --- |

(aa)

existența unor norme precise, coerente și transparente în materie de control care să reglementeze drepturile părților implicate;

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2 – litera d

| (d) | prevenirea
  ,
  depistarea
  și corectarea
  fraudelor și a neregulilor; |
| --- | --- |

(d)

prevenirea
  ,
  depistarea
  și corectarea
  fraudelor și a neregulilor;

| (d) | prevenirea
  și
  depistarea fraudelor și a neregulilor,
  precum și monitorizarea acțiunilor de corectare a acestora, fără a se aduce atingere responsabilităților actorilor financiari stabilite la capitolul 3
  ; |
| --- | --- |

(d)

prevenirea
  și
  depistarea fraudelor și a neregulilor,
  precum și monitorizarea acțiunilor de corectare a acestora, fără a se aduce atingere responsabilităților actorilor financiari stabilite la capitolul 3
  ;

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Eficacitatea controlului intern se bazează pe cele mai bune practici internaționale și include în special următoarele:

| (a) | separarea sarcinilor; |
| --- | --- |

(a)

separarea sarcinilor;

| (b) | o strategie adecvată de gestionare și de control al riscurilor, inclusiv prin controale la nivelul beneficiarilor; |
| --- | --- |

(b)

o strategie adecvată de gestionare și de control al riscurilor, inclusiv prin controale la nivelul beneficiarilor;

| (c) | evitarea conflictelor de interese; |
| --- | --- |

(c)

evitarea conflictelor de interese;

| (d) | piste de audit corespunzătoare și integritatea datelor în sistemele de date; |
| --- | --- |

(d)

piste de audit corespunzătoare și integritatea datelor în sistemele de date;

| (e) | proceduri de monitorizare a rezultatelor și de întreprindere a măsurilor necesare ulterioare în ceea ce privește vulnerabilitățile constatate în materie de control intern și excepțiile; |
| --- | --- |

(e)

proceduri de monitorizare a rezultatelor și de întreprindere a măsurilor necesare ulterioare în ceea ce privește vulnerabilitățile constatate în materie de control intern și excepțiile;

| (f) | evaluarea periodică a bunei funcționări a sistemului de control intern. |
| --- | --- |

(f)

evaluarea periodică a bunei funcționări a sistemului de control intern.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2b (nou)

(2b)
     
  Eficiența controlului intern se bazează pe următoarele elemente:

| (a) | punerea în aplicare a unei strategii adecvate de gestionare și control al riscurilor, în urma coordonării între actorii interesați implicați în lanțul de control; |
| --- | --- |

(a)

punerea în aplicare a unei strategii adecvate de gestionare și control al riscurilor, în urma coordonării între actorii interesați implicați în lanțul de control;

| (b) | posibilitatea pentru toți actorii interesați implicați în lanțul de control de a avea acces la rezultatele controlului; |
| --- | --- |

(b)

posibilitatea pentru toți actorii interesați implicați în lanțul de control de a avea acces la rezultatele controlului;

| (c) | utilizarea, după caz, a declarațiilor de gestiune ale partenerilor de implementare, precum și a avizelor de audit independent, cu condiția ca activitățile subiacente să fie de calitate bună și acceptabilă și ca aceste activități să fi fost realizate în conformitate cu standardele convenite; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea, după caz, a declarațiilor de gestiune ale partenerilor de implementare, precum și a avizelor de audit independent, cu condiția ca activitățile subiacente să fie de calitate bună și acceptabilă și ca aceste activități să fi fost realizate în conformitate cu standardele convenite;

| (d) | aplicarea la timp a unor măsuri corective, inclusiv, după caz, a unor sancțiuni disuasive; |
| --- | --- |

(d)

aplicarea la timp a unor măsuri corective, inclusiv, după caz, a unor sancțiuni disuasive;

| (e) | legislația pe care se bazează politicile trebuie să fie clară și lipsită de ambiguitate; |
| --- | --- |

(e)

legislația pe care se bazează politicile trebuie să fie clară și lipsită de ambiguitate;

| (f) | eliminarea controalelor multiple; |
| --- | --- |

(f)

eliminarea controalelor multiple;

| (g) | principiul îmbunătățirii raportului costuri-beneficii aferent controalelor, ținând seama de riscul de eroare menționat la articolul 29. |
| --- | --- |

(g)

principiul îmbunătățirii raportului costuri-beneficii aferent controalelor, ținând seama de riscul de eroare menționat la articolul 29.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 29

Riscul
  admisibil
  de eroare

Riscul de eroare

Autoritatea legislativă hotărăște, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 322 din TFUE, cu privire la un nivel al riscului admisibil de eroare la un nivel adecvat de agregare a posturilor bugetare. Decizia respectivă este luată în considerare în cursul procedurii anuale de descărcare de gestiune, în conformitate cu articolul 157 alineatul (2).

La prezentarea unor propuneri de cheltuieli noi sau revizuite, Comisia evaluează costul sistemelor administrative și de control, precum și nivelul riscului de eroare al dispozițiilor legislative propuse în cazul fiecărui fond și al fiecărui stat membru.

Nivelul riscului admisibil de eroare se bazează pe o analiză a costurilor și a beneficiilor controalelor. Statele membre, precum și entitățile și persoanele menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b), prezintă Comisiei, la cerere, un raport privind costurile controalelor suportate de acestea, precum și numărul și amploarea activităților finanțate de la buget.

În cazul în care, în timpul punerii în aplicare a programului, nivelul de eroare este constant ridicat, Comisia identifică deficiențele de la nivelul sistemelor de control și analizează costurile și beneficiile posibilelor măsuri corective, adoptând măsuri adecvate, cum ar fi simplificarea dispozițiilor aplicabile, redefinirea programului, efectuarea unor controale mai stricte sau sugerează, dacă este cazul, încetarea activității.

Nivelul riscului admisibil de eroare este monitorizat îndeaproape și este revizuit în cazul în care survin schimbări majore în mediul de control.

Pentru deplina eficacitate a sistemelor naționale de gestiune și de control, sunt indispensabile declarații de gestiune ale organelor acreditate privind aceste sisteme, depuse de statele membre.

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 29a (nou)

Articolul 29a

Separarea sarcinilor

Sarcinile contabilului și cele ale agentului plătitor sunt separate.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2 – paragraful 3

Conturile anuale consolidate și raportul privind gestiunea bugetară și financiară întocmite de fiecare instituție se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Conturile anuale consolidate și raportul privind gestiunea bugetară și financiară întocmite de fiecare instituție se publică
  imediat după adoptare
  în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Amendamentul 280

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 2

(2)   Comisia pune la dispoziție, într-un mod corespunzător, informațiile privind beneficiarii fondurilor
  provenite
  de la
  bugetul pe care îl deține aceasta
  , atunci când bugetul este executat în mod centralizat
  și direct de către departamentele sale sau de către delegațiile Uniunii în conformitate cu articolul 53 al doilea paragraf
  , precum și informațiile referitoare la beneficiarii fondurilor furnizate de entitățile cărora le sunt delegate sarcini de execuție a bugetului în cadrul altor moduri de gestiune.

(2)   Comisia pune la dispoziție, într-un mod corespunzător, informațiile privind
  contractanții și
  beneficiarii fondurilor
  și cele privind natura și scopul precis al măsurii finanțate
  de la
  buget
  , atunci când bugetul este executat în mod centralizat, precum și informațiile referitoare la
  contractanții și
  beneficiarii fondurilor furnizate de entitățile cărora le sunt delegate sarcini de execuție a bugetului în cadrul altor moduri de gestiune.

Această obligație se aplică și celorlalte instituții în ceea ce privește contractanții aleși și, după caz, beneficiarii.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 3

(3)   Aceste informații sunt puse la dispoziție cu respectarea întocmai a cerințelor de confidențialitate
  , în special protecția
  datelor cu caracter personal prevăzută de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului,
  precum și a cerințelor de securitate, ținând seama de specificul fiecărui mod de gestiune menționat la articolul 53 și, după caz, în conformitate cu normele sectoriale relevante
  .

(3)   Aceste informații sunt puse la dispoziție cu respectarea întocmai a cerințelor de confidențialitate
  și de securitate și, atunci când sunt vizate persoanele fizice, a dreptului de a respecta viața privată și a dreptului de protecție a
  datelor cu caracter personal prevăzută de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului.

Atunci când sunt vizate persoane fizice, informațiile publicate se limitează la numele contractantului sau al beneficiarului, localizarea acestuia, suma acordată și scopul contractului, iar publicarea acestora date se bazează pe criterii relevante, cum ar fi periodicitatea contractului, tipul sau importanța acestuia. Nivelul detaliilor publicate și criteriile de publicare țin seama de specificitățile sectorului și de fiecare dintre modalitățile de execuție menționate la articolul 55. Nivelul detaliilor și criteriile sunt definite prin intermediul regulamentului de delegare menționat la articolul 199 și, după caz, în cadrul normelor sectoriale specifice.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 32 – paragraful 1

Parlamentul European, Consiliul European și Consiliul, Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Curtea de Conturi, Comitetul Economic și Social, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și SEAE întocmesc o estimare a veniturilor și a cheltuielilor lor, pe care o transmit Comisiei înainte de data de 1 iulie a fiecărui an.

Parlamentul European, Consiliul European și Consiliul, Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Curtea de Conturi, Comitetul Economic și Social, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și SEAE întocmesc o estimare a veniturilor și a cheltuielilor lor, pe care o transmit Comisiei
  și, în paralel, pentru informare, autorității bugetare
  , înainte de data de 1 iulie a fiecărui an.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 32 – paragraful 3

De asemenea, aceste instituții transmit estimările respective autorității bugetare pentru informare până la data de 1 iulie a fiecărui an.
  Comisia întocmește propriile sale estimări, pe care le transmite, de asemenea, autorității bugetare
  până la aceeași dată
  .

Comisia întocmește propriile sale estimări, pe care le transmite, de asemenea, autorității bugetare
  imediat după adoptare
  .

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 33

Până
  la data de 31 martie a fiecărui an, fiecare organism menționat la articolul 200 transmite Comisiei și autorității bugetare, în conformitate cu actul său constitutiv, o estimare a veniturilor și a cheltuielilor sale, inclusiv schema de personal, precum și proiectul său de lucru.

Cel târziu
  la data de 31 martie a fiecărui an, fiecare organism menționat la articolul 200 transmite
  în paralel
  Comisiei și autorității bugetare, în conformitate cu actul său constitutiv, o estimare a veniturilor și a cheltuielilor sale, inclusiv schema de personal, precum și proiectul său de lucru.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 1 – paragraful 2

Proiectul de buget conține o situație generală rezumativă a cheltuielilor și veniturilor Uniunii și consolidează estimările menționate la articolul 32.

Proiectul de buget conține o situație generală rezumativă a cheltuielilor și veniturilor Uniunii
  , inclusiv o situație generală rezumativă a rezervei pentru plăți și angajamente
  , și consolidează estimările menționate la articolul 32.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   
  Dacă este cazul,
  Comisia anexează la proiectul de buget o programare financiară pentru anii următori.

(2)   Comisia anexează la proiectul de buget o programare financiară pentru anii următori.

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  La proiectul de buget Comisia anexează, de asemenea, următoarele:

| (a) | o analiză a gestiunii financiare din exercițiul precedent și a angajamentelor restante; |
| --- | --- |

(a)

o analiză a gestiunii financiare din exercițiul precedent și a angajamentelor restante;

| (b) | după caz, un aviz privind estimările celorlalte instituții, care poate conține previziuni diferite, și justificarea acestora; |
| --- | --- |

(b)

după caz, un aviz privind estimările celorlalte instituții, care poate conține previziuni diferite, și justificarea acestora;

| (c) | eventuale documente de lucru considerate utile în legătură cu schemele de personal ale instituțiilor și cu granturile acordate de Comisie organismelor menționate la articolul 196b și școlilor europene. În orice document de lucru de acest tip, în care se indică cea mai recentă schemă de personal autorizată, se prezintă următoarele:










  (i) | ansamblul personalului angajat de Uniune, inclusiv în entitățile juridice separate, prezentat în funcție de tipul de contract; |
| --- | --- | --- |

(c)

eventuale documente de lucru considerate utile în legătură cu schemele de personal ale instituțiilor și cu granturile acordate de Comisie organismelor menționate la articolul 196b și școlilor europene. În orice document de lucru de acest tip, în care se indică cea mai recentă schemă de personal autorizată, se prezintă următoarele:

(i)

ansamblul personalului angajat de Uniune, inclusiv în entitățile juridice separate, prezentat în funcție de tipul de contract;

| (ii) | o declarație privind politica privind posturile, personalul extern și proporția bărbați-femei; |
| --- | --- |

(ii)

o declarație privind politica privind posturile, personalul extern și proporția bărbați-femei;

| (iii) | numărul de posturi ocupate efectiv la începutul exercițiului în cadrul căruia este prezentat proiectul de buget, indicându-se distribuția acestora pe grade și pe unități administrative; |
| --- | --- |

(iii)

numărul de posturi ocupate efectiv la începutul exercițiului în cadrul căruia este prezentat proiectul de buget, indicându-se distribuția acestora pe grade și pe unități administrative;

| (iv) | o listă a posturilor defalcate pe domenii de politică; |
| --- | --- |

(iv)

o listă a posturilor defalcate pe domenii de politică;

| (v) | pentru fiecare categorie de personal extern, estimările inițiale privind numărul unităților echivalente de normă întreagă pe baza creditelor autorizate, precum și numărul persoanelor prezente efectiv la începutul exercițiului în care este prezentat proiectul de buget, indicându-se distribuția acestora pe grupe de funcții și, dacă este cazul, pe grade; precum și |
| --- | --- |

(v)

pentru fiecare categorie de personal extern, estimările inițiale privind numărul unităților echivalente de normă întreagă pe baza creditelor autorizate, precum și numărul persoanelor prezente efectiv la începutul exercițiului în care este prezentat proiectul de buget, indicându-se distribuția acestora pe grupe de funcții și, dacă este cazul, pe grade; precum și

| (d) | declarațiile de activitate care conțin următoarele:










  (i) | informații privind realizarea tuturor obiectivelor stabilite anterior, specifice, măsurabile, realizabile, relevante și programate pentru diversele activități, precum și noi obiective măsurate prin indicatori; |
| --- | --- | --- |

(d)

declarațiile de activitate care conțin următoarele:

(i)

informații privind realizarea tuturor obiectivelor stabilite anterior, specifice, măsurabile, realizabile, relevante și programate pentru diversele activități, precum și noi obiective măsurate prin indicatori;

| (ii) | justificarea completă și abordarea costuri-beneficii pentru schimbările propuse pentru nivelul creditelor; |
| --- | --- |

(ii)

justificarea completă și abordarea costuri-beneficii pentru schimbările propuse pentru nivelul creditelor;

| (iii) | justificarea clară a intervenției la nivelul Uniunii în conformitate, inter alia, cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

(iii)

justificarea clară a intervenției la nivelul Uniunii în conformitate, inter alia, cu principiul subsidiarității;

| (iv) | informații privind rata de execuție în cadrul activității din exercițiul anterior și rata de execuție pentru exercițiul curent; |
| --- | --- |

(iv)

informații privind rata de execuție în cadrul activității din exercițiul anterior și rata de execuție pentru exercițiul curent;

Rezultatele evaluării lor sunt consultate și menționate drept dovadă a posibilelor avantaje ale modificărilor bugetare propuse.

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2b (nou)

(2b)
     
  În cazul în care Comisia încredințează execuția bugetului unor parteneriate de tip public-privat (PPP), aceasta anexează la proiectul de buget un document de lucru în care se prezintă următoarele:

| (a) | un raport anual privind performanța PPP-urilor existente în exercițiul precedent; |
| --- | --- |

(a)

un raport anual privind performanța PPP-urilor existente în exercițiul precedent;

| (b) | obiectivele stabilite pentru exercițiul la care se referă proiectul de buget, indicându-se eventualele necesități bugetare specifice realizării obiectivului respectiv; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele stabilite pentru exercițiul la care se referă proiectul de buget, indicându-se eventualele necesități bugetare specifice realizării obiectivului respectiv;

| (c) | costul administrativ și bugetul executat în exercițiul precedent, în total și pe tipuri de PPP, conform definiției de la articolul 196a, precum și pe fiecare PPP în parte; |
| --- | --- |

(c)

costul administrativ și bugetul executat în exercițiul precedent, în total și pe tipuri de PPP, conform definiției de la articolul 196a, precum și pe fiecare PPP în parte;

| (d) | volumul contribuțiilor financiare de la bugetul Uniunii și valoarea contribuțiilor în natură din partea celorlalți parteneri pentru fiecare PPP în parte; |
| --- | --- |

(d)

volumul contribuțiilor financiare de la bugetul Uniunii și valoarea contribuțiilor în natură din partea celorlalți parteneri pentru fiecare PPP în parte;

| (e) | schemele de personal, ca urmare a aplicării mutatis mutandis a alineatului (2a) litera (c), ale PPP respective, în cazul în care personalul este plătit în totalitate sau în parte din fondurile Uniunii; aceste scheme de personal sunt luate în considerare la pregătirea documentului de lucru menționat la alineatul (2a) litera (c). |
| --- | --- |

(e)

schemele de personal, ca urmare a aplicării mutatis mutandis a alineatului (2a) litera (c), ale PPP respective, în cazul în care personalul este plătit în totalitate sau în parte din fondurile Uniunii; aceste scheme de personal sunt luate în considerare la pregătirea documentului de lucru menționat la alineatul (2a) litera (c).

În cazul în care PPP recurg la instrumente financiare, în documentul de lucru sunt prezentate datele obținute în urma aplicării alineatului (2c) și fără a aduce atingere acestui alineat, pentru fiecare PPP și pentru fiecare instrument financiar.

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2c (nou)

(2c)
     
  În cazul în care Comisia recurge la instrumente financiare, aceasta anexează la proiectul de buget un document de lucru prezentând următoarele:

| (a) | capitalul emis sub formă de instrumente financiare și finanțat de la bugetul Uniunii și capitalul global investit pentru fiecare instrument financiar în parte, inclusiv de către terți, în total și în funcție de efectul de levier al acestuia pentru fiecare instrument financiar, valoarea participațiilor sub formă de capital propriu și investițiile de cvasicapital; |
| --- | --- |

(a)

capitalul emis sub formă de instrumente financiare și finanțat de la bugetul Uniunii și capitalul global investit pentru fiecare instrument financiar în parte, inclusiv de către terți, în total și în funcție de efectul de levier al acestuia pentru fiecare instrument financiar, valoarea participațiilor sub formă de capital propriu și investițiile de cvasicapital;

| (b) | veniturile și rambursările primite în exercițiul precedent și o previziune pentru exercițiul la care se referă proiectul de buget; |
| --- | --- |

(b)

veniturile și rambursările primite în exercițiul precedent și o previziune pentru exercițiul la care se referă proiectul de buget;

| (c) | valoarea totală a datoriilor contingente și existente ale Uniunii, care decurg din realizarea instrumentelor financiare în exercițiul precedent, în total și defalcată pe:










  (i) | toate datoriile potențiale față de terți care decurg din garanții; |
| --- | --- | --- |

(c)

valoarea totală a datoriilor contingente și existente ale Uniunii, care decurg din realizarea instrumentelor financiare în exercițiul precedent, în total și defalcată pe:

(i)

toate datoriile potențiale față de terți care decurg din garanții;

| (ii) | toate datoriile potențiale care decurg din utilizarea la maximum a liniilor de credit acordate unor terți; |
| --- | --- |

(ii)

toate datoriile potențiale care decurg din utilizarea la maximum a liniilor de credit acordate unor terți;

| (iii) | valoarea totală a tuturor pierderilor potențiale ale datoriilor secundare sau ale participațiilor la capital sau la cvasicapital, ori |
| --- | --- |

(iii)

valoarea totală a tuturor pierderilor potențiale ale datoriilor secundare sau ale participațiilor la capital sau la cvasicapital, ori

| (iv) | orice altă datorie potențială sau contingentă, precum și orice informații pertinente sau potențial pertinente pentru evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

(iv)

orice altă datorie potențială sau contingentă, precum și orice informații pertinente sau potențial pertinente pentru evaluarea riscurilor;

| (d) | provizioanele financiare înscrise în buget pentru riscurile anticipate, precum și pentru riscuri neprevăzute, în total și pentru fiecare instrument financiar în parte; |
| --- | --- |

(d)

provizioanele financiare înscrise în buget pentru riscurile anticipate, precum și pentru riscuri neprevăzute, în total și pentru fiecare instrument financiar în parte;

| (e) | procentul și numărul absolut al cazurilor în care au fost folosite garanțiile sau a fost pierdută datoria secundară ori participațiile la capital sau la cvasicapital în urma reducerii capitalului sau în urma falimentului, în total și pentru fiecare instrument financiar în parte, pentru exercițiul precedent, precum și perioada totală de valabilitate a instrumentului financiar respectiv; |
| --- | --- |

(e)

procentul și numărul absolut al cazurilor în care au fost folosite garanțiile sau a fost pierdută datoria secundară ori participațiile la capital sau la cvasicapital în urma reducerii capitalului sau în urma falimentului, în total și pentru fiecare instrument financiar în parte, pentru exercițiul precedent, precum și perioada totală de valabilitate a instrumentului financiar respectiv;

| (f) | durata medie între plata instrumentelor financiare sub formă de capital de datorie secundară (mezanin) către beneficiari și retragerea acestui capital; în cazul în care această perioadă depășește trei ani, Comisia prezintă, în cadrul procedurii anuale de descărcare de gestiune, un plan de acțiune în vederea reducerii acestei perioade; |
| --- | --- |

(f)

durata medie între plata instrumentelor financiare sub formă de capital de datorie secundară (mezanin) către beneficiari și retragerea acestui capital; în cazul în care această perioadă depășește trei ani, Comisia prezintă, în cadrul procedurii anuale de descărcare de gestiune, un plan de acțiune în vederea reducerii acestei perioade;

| (g) | distribuția geografică a aplicării (absorbției) instrumentelor financiare pentru fiecare stat membru și pentru fiecare instrument financiar; |
| --- | --- |

(g)

distribuția geografică a aplicării (absorbției) instrumentelor financiare pentru fiecare stat membru și pentru fiecare instrument financiar;

| (h) | cheltuielile administrative care decurg din plata comisioanelor de gestiune, din rambursări sau din alte plăți efectuate pentru gestionarea instrumentelor financiare, în cazul în care aceasta a fost încredințată unor terți, în total și pentru fiecare parte gestionară și fiecare instrument financiar gestionat; |
| --- | --- |

(h)

cheltuielile administrative care decurg din plata comisioanelor de gestiune, din rambursări sau din alte plăți efectuate pentru gestionarea instrumentelor financiare, în cazul în care aceasta a fost încredințată unor terți, în total și pentru fiecare parte gestionară și fiecare instrument financiar gestionat;

| (i) | schemele de personal, ca urmare a aplicării mutatis mutandis a alineatului (2a) litera (c), în cazul în care personalul este remunerat în totalitate sau în parte din fondurile Uniunii; aceste scheme de personal sunt luate în considerare la pregătirea documentului de lucru menționat la alineatul (2a) litera (c). |
| --- | --- |

(i)

schemele de personal, ca urmare a aplicării mutatis mutandis a alineatului (2a) litera (c), în cazul în care personalul este remunerat în totalitate sau în parte din fondurile Uniunii; aceste scheme de personal sunt luate în considerare la pregătirea documentului de lucru menționat la alineatul (2a) litera (c).

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 3

(3)   Comisia anexează, de asemenea, la proiectul de buget orice document de lucru pe care îl consideră util pentru susținerea solicitărilor sale bugetare.

(3)   Comisia anexează, de asemenea, la proiectul de buget orice document de lucru
  suplimentar
  pe care îl consideră util pentru susținerea solicitărilor sale bugetare.

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 4 – paragraful 2 – litera d

| (d) | o imagine detaliată a întregului personal angajat în cadrul delegațiilor Uniunii în momentul prezentării proiectului de buget, inclusiv o defalcare pe zone geografice, țări și misiuni, făcând distincția între posturile prevăzute în schema de personal, agenții contractuali, agenții locali și experții naționali detașați, precum și creditele solicitate în proiectul de buget pentru aceste alte categorii de personal, inclusiv estimările corespunzătoare privind numărul echivalent de posturi cu normă întreagă care ar putea fi utilizate în limitele creditelor solicitate. |
| --- | --- |

(d)

o imagine detaliată a întregului personal angajat în cadrul delegațiilor Uniunii în momentul prezentării proiectului de buget, inclusiv o defalcare pe zone geografice, țări și misiuni, făcând distincția între posturile prevăzute în schema de personal, agenții contractuali, agenții locali și experții naționali detașați, precum și creditele solicitate în proiectul de buget pentru aceste alte categorii de personal, inclusiv estimările corespunzătoare privind numărul echivalent de posturi cu normă întreagă care ar putea fi utilizate în limitele creditelor solicitate.

| (d) | o imagine detaliată a întregului personal angajat în cadrul delegațiilor Uniunii în momentul prezentării proiectului de buget, inclusiv o defalcare pe zone geografice,
  gen,
  țări și misiuni, făcând distincția între posturile prevăzute în schema de personal, agenții contractuali, agenții locali și experții naționali detașați, precum și creditele solicitate în proiectul de buget pentru aceste alte categorii de personal, inclusiv estimările corespunzătoare privind numărul echivalent de posturi cu normă întreagă care ar putea fi utilizate în limitele creditelor solicitate. |
| --- | --- |

(d)

o imagine detaliată a întregului personal angajat în cadrul delegațiilor Uniunii în momentul prezentării proiectului de buget, inclusiv o defalcare pe zone geografice,
  gen,
  țări și misiuni, făcând distincția între posturile prevăzute în schema de personal, agenții contractuali, agenții locali și experții naționali detașați, precum și creditele solicitate în proiectul de buget pentru aceste alte categorii de personal, inclusiv estimările corespunzătoare privind numărul echivalent de posturi cu normă întreagă care ar putea fi utilizate în limitele creditelor solicitate.

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Comisia prezintă pe lângă proiectul de buget o propunere de mobilizare a rezervei pentru plăți și angajamente în cazul apariției unor nevoi care nu au fost prevăzute inițial în bugetul anual sau în regulamentul de stabilire a cadrului financiar multianual.

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 4b (nou)

(4b)
     
  În plus, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, împreună cu proiectul de buget, un document de lucru privind politica imobiliară întocmit de fiecare instituție și organism în sensul articolului 196, care cuprinde următoarele informații:

| (a) | pentru fiecare clădire, cheltuielile și domeniile vizate de creditele de la liniile bugetare corespunzătoare; |
| --- | --- |

(a)

pentru fiecare clădire, cheltuielile și domeniile vizate de creditele de la liniile bugetare corespunzătoare;

| (b) | evoluția preconizată a programării generale a domeniilor și locațiilor pentru anii viitori, cu o descriere a proiectelor imobiliare în faza de planificare menționată la articolul 195 alineatul (3), care sunt deja identificate; |
| --- | --- |

(b)

evoluția preconizată a programării generale a domeniilor și locațiilor pentru anii viitori, cu o descriere a proiectelor imobiliare în faza de planificare menționată la articolul 195 alineatul (3), care sunt deja identificate;

| (c) | condițiile și costurile finale, precum și informațiile relevante privind implementarea noilor proiecte imobiliare depuse anterior la autoritatea bugetară conform procedurii stabilite la articolul 195 alineatul (3) și neincluse în documentele de lucru din exercițiul anterior; |
| --- | --- |

(c)

condițiile și costurile finale, precum și informațiile relevante privind implementarea noilor proiecte imobiliare depuse anterior la autoritatea bugetară conform procedurii stabilite la articolul 195 alineatul (3) și neincluse în documentele de lucru din exercițiul anterior;

| (d) | condițiile și costurile finale ale prelungirii contractelor cărora nu li se aplică procedura stabilită la articolul 195 alineatul (3), dar care depășesc valoarea anuală de 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

condițiile și costurile finale ale prelungirii contractelor cărora nu li se aplică procedura stabilită la articolul 195 alineatul (3), dar care depășesc valoarea anuală de 500 000 EUR.

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 35

Până la convocarea Comitetului de conciliere menționat la articolul 314 din TFUE,
  din inițiativă proprie sau la cererea altor instituții, fiecare cu privire la propria sa secțiune, Comisia poate prezenta simultan Parlamentului European și Consiliului scrisori rectificative la proiectul de buget
  pe baza unor informații noi care nu erau disponibile în momentul întocmirii proiectului, inclusiv
  o scrisoare rectificativă de actualizare a estimărilor privind cheltuielile din domeniul agriculturii.

Pe baza unor informații noi care nu erau disponibile în momentul întocmirii proiectului de buget,
  din inițiativă proprie sau la cererea altor instituții, fiecare cu privire la propria sa secțiune, Comisia poate prezenta simultan Parlamentului European și Consiliului scrisori rectificative la proiectul de buget
  în timp util înainte de convocarea Comitetului de conciliere menționat la articolul 314 din TFUE
  .
  Printre acestea se poate afla
  o scrisoare rectificativă de actualizare a estimărilor privind cheltuielile din domeniul agriculturii.

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 36

Aprobarea rezultatului obținut de Comitetul de conciliere

eliminat

Odată ce Comitetul de conciliere a ajuns la un acord privind un text comun, Parlamentul European și Consiliul depun eforturi pentru a aproba, cât mai curând posibil, rezultatul obținut de Comitetul de conciliere, în conformitate cu articolul 314 alineatul (6) din TFUE și în conformitate cu regulamentele lor interne de procedură.

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Articolul 38

(1)   
  Comisia prezintă proiecte de bugete rectificative pentru mobilizarea Fondului european de solidaritate și un proiect de buget rectificativ pentru fiecare dintre următoarele scopuri:

| (a) | excedent; |
| --- | --- |

(a)

excedent;

| (b) | revizuirea previziunilor privind resursele proprii tradiționale, precum și baza taxei pe valoare adăugată și a produsului național brut; |
| --- | --- |

(b)

revizuirea previziunilor privind resursele proprii tradiționale, precum și baza taxei pe valoare adăugată și a produsului național brut;

| (c) | majorarea previziunilor privind veniturile și reducerea creditelor de plată. |
| --- | --- |

(c)

majorarea previziunilor privind veniturile și reducerea creditelor de plată.

(1)   În cazul unor circumstanțe inevitabile, excepționale sau neprevăzute, Comisia poate prezenta proiecte de bugete rectificative.

În cazul unor circumstanțe inevitabile, excepționale sau neprevăzute, Comisia poate prezenta
  două
  proiecte de buget rectificativ
  suplimentare per exercițiu
  .

În circumstanțele amintite în paragraful anterior, cererile de bugete rectificative ale altor instituții decât Comisia se transmit acestei instituții.

În circumstanțele amintite în paragraful anterior, cererile de bugete rectificative ale altor instituții decât Comisia se transmit acestei instituții.

Înainte de a prezenta un proiect de buget rectificativ, Comisia și celelalte instituții examinează posibilitățile de realocare a creditelor relevante, ținând seama de orice execuție insuficientă a creditelor preconizată.

Înainte de a prezenta un proiect de buget rectificativ, Comisia și celelalte instituții examinează posibilitățile de realocare a creditelor relevante, ținând seama de orice execuție insuficientă a creditelor preconizată.

(2)   Cu excepția unor circumstanțe excepționale, Comisia prezintă simultan Parlamentului European și Consiliului
  orice proiect
  de buget rectificativ
  cel târziu la data de 1 septembrie a fiecărui an
  . Ea poate anexa, de asemenea, un aviz privind cererile de bugete rectificative ale altor instituții.

(2)   Cu excepția unor circumstanțe excepționale
  justificate în mod adecvat sau în cazul mobilizării Fondului european de solidaritate, pentru care se poate prezenta un proiect de buget rectificativ în orice moment al exercițiului,
  Comisia prezintă simultan Parlamentului European și Consiliului
  proiectele sale
  de buget rectificativ
  în aprilie și/sau în august
  . Ea poate anexa, de asemenea, un aviz privind cererile de bugete rectificative ale altor instituții.

(3)   Parlamentul European și Consiliul deliberează ținând cont de urgența acestora.

(3)   Parlamentul European și Consiliul deliberează ținând cont de urgența acestora.

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 1 – litera a

| (a) | o situație generală a veniturilor și a cheltuielilor; |
| --- | --- |

(a)

o situație generală a veniturilor și a cheltuielilor;

| (a) | o situație generală a veniturilor și a cheltuielilor
  , făcându-se distincție între funcționare și investiții
  ; |
| --- | --- |

(a)

o situație generală a veniturilor și a cheltuielilor
  , făcându-se distincție între funcționare și investiții
  ;

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Cheltuielile administrative se clasifică după cum urmează:

| (a) | cheltuieli cu personalul autorizat în schema de personal: acestor cheltuieli le corespund un cuantum de credite și un număr de posturi din schema de personal; |
| --- | --- |

(a)

cheltuieli cu personalul autorizat în schema de personal: acestor cheltuieli le corespund un cuantum de credite și un număr de posturi din schema de personal;

| (b) | cheltuieli cu personalul extern și alte cheltuieli menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c) și finanțate în cadrul rubricii „Administrație” din cadrul financiar multianual; |
| --- | --- |

(b)

cheltuieli cu personalul extern și alte cheltuieli menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c) și finanțate în cadrul rubricii „Administrație” din cadrul financiar multianual;

| (c) | cheltuieli cu clădirile și alte cheltuieli conexe, inclusiv cheltuieli cu curățenia și întreținerea, închirieri, telecomunicații, apă, gaz și electricitate; |
| --- | --- |

(c)

cheltuieli cu clădirile și alte cheltuieli conexe, inclusiv cheltuieli cu curățenia și întreținerea, închirieri, telecomunicații, apă, gaz și electricitate;

| (d) | personal extern și asistență tehnică legate direct de implementarea programelor. |
| --- | --- |

(d)

personal extern și asistență tehnică legate direct de implementarea programelor.

Cheltuielile administrative ale Comisiei de un tip comun mai multor titluri sunt prezentate într-o situație rezumativă separată, clasificate după tip.

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 2b (nou)

(2b)
     
  În toate cazurile în care acest lucru este posibil și adecvat, articolele și posturile corespund unor operațiuni individuale efectuate în cadrul unei activități individuale concrete. Regulamentele delegate menționate la articolul 199 stabilesc orientări pentru clasificarea articolelor și a posturilor, vizând obținerea unei transparențe și concizii maxime a bugetului.

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2

Această rezervă trebuie stabilită înainte de sfârșitul exercițiului financiar printr-un transfer în conformitate cu procedura stabilită la articolele 21 și 23.

Această rezervă trebuie stabilită
  cât mai curând posibil,
  înainte de sfârșitul exercițiului financiar,
  în primul rând prin intermediul rezervei pentru plăți și angajamente menționate la articolul 15 alineatul (3a) sau
  printr-un transfer în conformitate cu procedura stabilită la articolele 21 și 23.

Amendamentele 95 și 287

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 1

(1)   Bugetul prezintă:

(1)   Bugetul prezintă:

| (a) | în situația generală a veniturilor și cheltuielilor: |
| --- | --- |

(a)

în situația generală a veniturilor și cheltuielilor:

| (a) | în situația generală a veniturilor și cheltuielilor: |
| --- | --- |

(a)

în situația generală a veniturilor și cheltuielilor:

| (i) | veniturile estimate ale Uniunii în exercițiul financiar în cauză; |
| --- | --- |

(i)

veniturile estimate ale Uniunii în exercițiul financiar în cauză;

| (i) | veniturile estimate ale Uniunii în exercițiul financiar în cauză; |
| --- | --- |

(i)

veniturile estimate ale Uniunii în exercițiul financiar în cauză;

| (ii) | veniturile estimate pentru exercițiul financiar anterior și veniturile exercițiului n - 2; |
| --- | --- |

(ii)

veniturile estimate pentru exercițiul financiar anterior și veniturile exercițiului n - 2;

| (ii) | veniturile estimate pentru exercițiul financiar anterior și veniturile exercițiului n - 2; |
| --- | --- |

(ii)

veniturile estimate pentru exercițiul financiar anterior și veniturile exercițiului n - 2;

| (iii) | creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar în cauză; |
| --- | --- |

(iii)

creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar în cauză;

| (iii) | creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar în cauză; |
| --- | --- |

(iii)

creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar în cauză;

| (iv) | creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar anterior; |
| --- | --- |

(iv)

creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar anterior;

| (iv) | creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar anterior; |
| --- | --- |

(iv)

creditele de angajament și creditele de plată pentru exercițiul financiar anterior;

| (v) | cheltuielile angajate și cheltuielile plătite în exercițiul n - 2; |
| --- | --- |

(v)

cheltuielile angajate și cheltuielile plătite în exercițiul n - 2;

| (v) | cheltuielile angajate și cheltuielile plătite în exercițiul n - 2
  , acestea din urmă fiind exprimate și ca procentaj din buget
  ; |
| --- | --- |

(v)

cheltuielile angajate și cheltuielile plătite în exercițiul n - 2
  , acestea din urmă fiind exprimate și ca procentaj din buget
  ;

| (vi) | comentarii adecvate pentru fiecare subdiviziune, astfel cum se prevede la articolul 41 alineatul (1); |
| --- | --- |

(vi)

comentarii adecvate pentru fiecare subdiviziune, astfel cum se prevede la articolul 41 alineatul (1);

| (vi) | comentarii adecvate pentru fiecare subdiviziune, astfel cum se prevede la articolul 41 alineatul (1); |
| --- | --- |

(vi)

comentarii adecvate pentru fiecare subdiviziune, astfel cum se prevede la articolul 41 alineatul (1);

| (b) | în fiecare secțiune a bugetului, veniturile și cheltuielile se prezintă în structura în care apar și la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

în fiecare secțiune a bugetului, veniturile și cheltuielile se prezintă în structura în care apar și la litera (a);

| (b) | în fiecare secțiune a bugetului, veniturile și cheltuielile se prezintă în structura în care apar și la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

în fiecare secțiune a bugetului, veniturile și cheltuielile se prezintă în structura în care apar și la litera (a);

| (c) | în ceea ce privește personalul: |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește personalul:

| (c) | în ceea ce privește personalul: |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește personalul:

| (i) | pentru fiecare secțiune din buget, o schemă de personal care stabilește numărul de posturi pentru fiecare grad din fiecare categorie și din fiecare departament și numărul de posturi permanente și temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare; |
| --- | --- |

(i)

pentru fiecare secțiune din buget, o schemă de personal care stabilește numărul de posturi pentru fiecare grad din fiecare categorie și din fiecare departament și numărul de posturi permanente și temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare;

| (i) | pentru fiecare secțiune din buget, o schemă de personal care
  prezintă în mod cuprinzător toate resursele umane și
  stabilește numărul de posturi pentru fiecare grad din fiecare categorie și din fiecare departament și numărul de posturi permanente și temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare
  , însoțită de un document care prezintă numărul echivalent de posturi cu normă întreagă ocupate de agenți contractuali și agenți locali
  ; |
| --- | --- |

(i)

pentru fiecare secțiune din buget, o schemă de personal care
  prezintă în mod cuprinzător toate resursele umane și
  stabilește numărul de posturi pentru fiecare grad din fiecare categorie și din fiecare departament și numărul de posturi permanente și temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare
  , însoțită de un document care prezintă numărul echivalent de posturi cu normă întreagă ocupate de agenți contractuali și agenți locali
  ;

| (ii) | o schemă de personal pentru personalul remunerat din creditele destinate cercetării și dezvoltării tehnologice pentru acțiunile directe și o schemă de personal pentru personalul remunerat din aceleași credite pentru acțiunile indirecte; schemele de personal se clasifică în funcție de categorie și de grad, făcându-se o distincție între posturile permanente și cele temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare; |
| --- | --- |

(ii)

o schemă de personal pentru personalul remunerat din creditele destinate cercetării și dezvoltării tehnologice pentru acțiunile directe și o schemă de personal pentru personalul remunerat din aceleași credite pentru acțiunile indirecte; schemele de personal se clasifică în funcție de categorie și de grad, făcându-se o distincție între posturile permanente și cele temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare;

| (ii) | o schemă de personal pentru personalul remunerat din creditele destinate cercetării și dezvoltării tehnologice pentru acțiunile directe și o schemă de personal pentru personalul remunerat din aceleași credite pentru acțiunile indirecte; schemele de personal se clasifică în funcție de categorie și de grad, făcându-se o distincție între posturile permanente și cele temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare; |
| --- | --- |

(ii)

o schemă de personal pentru personalul remunerat din creditele destinate cercetării și dezvoltării tehnologice pentru acțiunile directe și o schemă de personal pentru personalul remunerat din aceleași credite pentru acțiunile indirecte; schemele de personal se clasifică în funcție de categorie și de grad, făcându-se o distincție între posturile permanente și cele temporare, autorizate în limitele creditelor bugetare;

| (iii) | în ceea ce privește personalul științific și tehnic, clasificarea se poate face în funcție de grupe de grade, în conformitate cu condițiile stabilite în fiecare buget; schema de personal trebuie să specifice numărul personalului tehnic sau științific cu calificare înaltă căruia i se acordă avantaje speciale conform prevederilor specifice ale Statutului funcționarilor; |
| --- | --- |

(iii)

în ceea ce privește personalul științific și tehnic, clasificarea se poate face în funcție de grupe de grade, în conformitate cu condițiile stabilite în fiecare buget; schema de personal trebuie să specifice numărul personalului tehnic sau științific cu calificare înaltă căruia i se acordă avantaje speciale conform prevederilor specifice ale Statutului funcționarilor;

| (iii) | în ceea ce privește personalul științific și tehnic, clasificarea se poate face în funcție de grupe de grade, în conformitate cu condițiile stabilite în fiecare buget; schema de personal trebuie să specifice numărul personalului tehnic sau științific cu calificare înaltă căruia i se acordă avantaje speciale conform prevederilor specifice ale Statutului funcționarilor; |
| --- | --- |

(iii)

în ceea ce privește personalul științific și tehnic, clasificarea se poate face în funcție de grupe de grade, în conformitate cu condițiile stabilite în fiecare buget; schema de personal trebuie să specifice numărul personalului tehnic sau științific cu calificare înaltă căruia i se acordă avantaje speciale conform prevederilor specifice ale Statutului funcționarilor;

| (iv) | o schemă de personal care stabilește numărul de posturi, pe grade și pe categorii, pentru fiecare organism menționat la
  articolul 200
  care beneficiază de un grant de la buget. Pe lângă numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar, schemele de personal prevăd și numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar precedent; |
| --- | --- |

(iv)

o schemă de personal care stabilește numărul de posturi, pe grade și pe categorii, pentru fiecare organism menționat la
  articolul 200
  care beneficiază de un grant de la buget. Pe lângă numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar, schemele de personal prevăd și numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar precedent;

| (iv) | o schemă de personal care stabilește numărul de posturi, pe grade și pe categorii, pentru fiecare organism menționat la
  articolul 196b
  care beneficiază de un grant de la buget. Pe lângă numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar, schemele de personal prevăd și numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar precedent; |
| --- | --- |

(iv)

o schemă de personal care stabilește numărul de posturi, pe grade și pe categorii, pentru fiecare organism menționat la
  articolul 196b
  care beneficiază de un grant de la buget. Pe lângă numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar, schemele de personal prevăd și numărul de posturi autorizate pentru exercițiul financiar precedent;

| (ca) | în ceea ce privește finanțarea acordată organismelor internaționale, într-un document anexat la secțiunea Comisiei: |
| --- | --- |

(ca)

în ceea ce privește finanțarea acordată organismelor internaționale, într-un document anexat la secțiunea Comisiei:

| (i) | un sumar al tuturor contribuțiilor, însoțit o defalcare pe programe/fonduri ale Uniunii și pe organizație internațională; |
| --- | --- |

(i)

un sumar al tuturor contribuțiilor, însoțit o defalcare pe programe/fonduri ale Uniunii și pe organizație internațională;

| (ii) | o justificare prin care să se explice de a fost mai simplu pentru Uniune să finanțeze respectivele organizații internaționale decât să acționeze direct. |
| --- | --- |

(ii)

o justificare prin care să se explice de a fost mai simplu pentru Uniune să finanțeze respectivele organizații internaționale decât să acționeze direct.

| (d) | în ceea ce privește operațiunile de împrumut și de credit: |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește operațiunile de împrumut și de credit:

| (d) | în ceea ce privește operațiunile de împrumut și de credit: |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește operațiunile de împrumut și de credit:

| (i) | în situația generală a veniturilor, liniile bugetare corespunzătoare operațiunilor în cauză, destinate înregistrării eventualelor rambursări din partea unor beneficiari care inițial nu și-au îndeplinit această obligație, ducând la activarea garanției de bună execuție. Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria” și sunt însoțite de observațiile adecvate; |
| --- | --- |

(i)

în situația generală a veniturilor, liniile bugetare corespunzătoare operațiunilor în cauză, destinate înregistrării eventualelor rambursări din partea unor beneficiari care inițial nu și-au îndeplinit această obligație, ducând la activarea garanției de bună execuție. Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria” și sunt însoțite de observațiile adecvate;

| (i) | în situația generală a veniturilor, liniile bugetare corespunzătoare operațiunilor în cauză,
  în special punerii în aplicare de instrumente financiare (articolele 130 și 131),
  destinate înregistrării eventualelor rambursări din partea unor beneficiari care inițial nu și-au îndeplinit această obligație, ducând la activarea garanției de bună execuție
  , precum și eventualele venituri provenite din punerea în aplicare de instrumente financiare
  . Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria” și sunt însoțite de observațiile adecvate; |
| --- | --- |

(i)

în situația generală a veniturilor, liniile bugetare corespunzătoare operațiunilor în cauză,
  în special punerii în aplicare de instrumente financiare (articolele 130 și 131),
  destinate înregistrării eventualelor rambursări din partea unor beneficiari care inițial nu și-au îndeplinit această obligație, ducând la activarea garanției de bună execuție
  , precum și eventualele venituri provenite din punerea în aplicare de instrumente financiare
  . Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria” și sunt însoțite de observațiile adecvate;

| (ii) | în secțiunea Comisiei: |
| --- | --- |

(ii)

în secțiunea Comisiei:

| (ii) | în secțiunea Comisiei: |
| --- | --- |

(ii)

în secțiunea Comisiei:

| — | liniile bugetare care conțin garanțiile de bună execuție ale Uniunii pentru operațiunile în cauză. Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria”, atât timp cât nu apare o cheltuială efectivă care trebuie acoperită din resurse definitive; |
| --- | --- |

—

liniile bugetare care conțin garanțiile de bună execuție ale Uniunii pentru operațiunile în cauză. Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria”, atât timp cât nu apare o cheltuială efectivă care trebuie acoperită din resurse definitive;

| — | liniile bugetare care conțin garanțiile de bună execuție
  și instrumentele financiare
  ale Uniunii pentru operațiunile în cauză. Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria”, atât timp cât nu apare o cheltuială efectivă care trebuie acoperită din resurse definitive; |
| --- | --- |

—

liniile bugetare care conțin garanțiile de bună execuție
  și instrumentele financiare
  ale Uniunii pentru operațiunile în cauză. Aceste linii poartă o mențiune simbolică „pro memoria”, atât timp cât nu apare o cheltuială efectivă care trebuie acoperită din resurse definitive;

| — | comentarii care indică trimiterile la actul de bază și volumul operațiunilor prevăzute, durata și garanțiile financiare
  asigurate
  de Uniune pentru derularea acestor operațiuni; |
| --- | --- |

—

comentarii care indică trimiterile la actul de bază și volumul operațiunilor prevăzute, durata și garanțiile financiare
  asigurate
  de Uniune pentru derularea acestor operațiuni;

| — | comentarii care indică trimiterile la actul de bază și volumul operațiunilor prevăzute, durata și garanțiile financiare asigurate
  sau alte instrumente financiare puse în aplicare
  de Uniune pentru derularea acestor operațiuni; |
| --- | --- |

—

comentarii care indică trimiterile la actul de bază și volumul operațiunilor prevăzute, durata și garanțiile financiare asigurate
  sau alte instrumente financiare puse în aplicare
  de Uniune pentru derularea acestor operațiuni;

| — | un calcul cuprinzător al proporției fondurilor globale dedicate instrumentelor financiare în raport cu bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

—

un calcul cuprinzător al proporției fondurilor globale dedicate instrumentelor financiare în raport cu bugetul Uniunii;

| (iii) | într-un document anexat secțiunii Comisiei, cu titlu indicativ: |
| --- | --- |

(iii)

într-un document anexat secțiunii Comisiei, cu titlu indicativ:

| (iii) | într-un document anexat secțiunii Comisiei, cu titlu indicativ: |
| --- | --- |

(iii)

într-un document anexat secțiunii Comisiei, cu titlu indicativ:

| — | toate participațiile de capital propriu prin intermediul instrumentelor financiare sau al PPP, însoțite de observații specifice privind randamentul acestora; |
| --- | --- |

—

toate participațiile de capital propriu prin intermediul instrumentelor financiare sau al PPP, însoțite de observații specifice privind randamentul acestora;

| — | operațiunile de capital în curs și gestionarea datoriilor în curs; |
| --- | --- |

—

operațiunile de capital în curs și gestionarea datoriilor în curs;

| — | operațiunile de capital în curs și gestionarea datoriilor în curs; |
| --- | --- |

—

operațiunile de capital în curs și gestionarea datoriilor în curs;

| — | operațiunile de capital și gestionarea datoriilor pentru exercițiul financiar în cauză; |
| --- | --- |

—

operațiunile de capital și gestionarea datoriilor pentru exercițiul financiar în cauză;

| — | operațiunile de capital și gestionarea datoriilor pentru exercițiul financiar în cauză; |
| --- | --- |

—

operațiunile de capital și gestionarea datoriilor pentru exercițiul financiar în cauză;

| (e) | cuantumul total al cheltuielilor PESC se înscrie într-un singur capitol bugetar, intitulat PESC și format din articole bugetare specifice. Aceste articole acoperă cheltuielile PESC și conțin
  linii bugetare specifice
  care identifică cel puțin misiunile unice majore. |
| --- | --- |

(e)

cuantumul total al cheltuielilor PESC se înscrie într-un singur capitol bugetar, intitulat PESC și format din articole bugetare specifice. Aceste articole acoperă cheltuielile PESC și conțin
  linii bugetare specifice
  care identifică cel puțin misiunile unice majore.

| (e) | cuantumul total al cheltuielilor PESC se înscrie într-un singur capitol bugetar, intitulat PESC și format din articole bugetare specifice. Aceste articole acoperă cheltuielile PESC și conțin
  o linie bugetară specifică per misiune; |
| --- | --- |

(e)

cuantumul total al cheltuielilor PESC se înscrie într-un singur capitol bugetar, intitulat PESC și format din articole bugetare specifice. Aceste articole acoperă cheltuielile PESC și conțin
  o linie bugetară specifică per misiune;

| (ea) | toate veniturile și cheltuielile din Fondul european de dezvoltare respectiv se înscriu într-o linie bugetară specială din cadrul secțiunii consacrate Comisiei
  . |
| --- | --- |

(ea)

toate veniturile și cheltuielile din Fondul european de dezvoltare respectiv se înscriu într-o linie bugetară specială din cadrul secțiunii consacrate Comisiei
  .

Amendamentul 281

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

| (b) | să nu fie depășită limita numărului total de posturi autorizate de schema de personal
  . |
| --- | --- |

(b)

să nu fie depășită limita numărului total de posturi autorizate de schema de personal
  .

| (b) | instituția sau organismul în cauză să fi participat la o analiză comparativă realizată împreună cu alte instituții și organisme ale Uniunii, analiză inițiată prin exercițiul de evaluare a personalului Comisiei
  . |
| --- | --- |

(b)

instituția sau organismul în cauză să fi participat la o analiză comparativă realizată împreună cu alte instituții și organisme ale Uniunii, analiză inițiată prin exercițiul de evaluare a personalului Comisiei
  .

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 49

Articolul 49

Atunci când punerea în aplicare a unui act al Uniunii presupune depășirea creditelor disponibile în buget sau a alocărilor disponibile în cadrul financiar multianual, acest act poate fi pus în aplicare din punct de vedere financiar doar după rectificarea bugetului și, dacă este cazul, după revizuirea corespunzătoare a cadrului financiar.

Articolul 49

Atunci când punerea în aplicare a unui act al Uniunii presupune depășirea creditelor disponibile în buget sau a alocărilor disponibile în cadrul financiar multianual, acest act poate fi pus în aplicare din punct de vedere financiar doar după rectificarea bugetului și, dacă este cazul, după revizuirea corespunzătoare a cadrului financiar.
  În sensul prezentului articol și fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (2), se consideră că un act al Uniunii există în cazurile în care operațiunile de contractare sau de acordare a împrumuturilor afectează marja globală a CFM [articolul 9 alineatul (4)] din oricare exercițiu, actual sau viitor, căruia i se aplică cadrul financiar multianual.

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Articolul 50 – alineatul 2

(2)   Statele membre cooperează cu Comisia astfel încât creditele să fie utilizate în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare.

(2)   Statele membre cooperează cu Comisia astfel încât creditele să fie utilizate în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare
  și își îndeplinesc obligațiile de control și audit în conformitate cu articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  .

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 1 – paragraful 2

„Actul de bază” este un act juridic care furnizează un temei juridic pentru acțiuni și pentru execuția cheltuielilor corespunzătoare înregistrate în buget.

„Actul de bază” este un act juridic care furnizează un temei juridic pentru acțiuni și pentru execuția cheltuielilor corespunzătoare înregistrate în buget.
  Se aplică articolul 2.

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 3

(3)   În sfera de aplicare a titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, un act de bază poate lua una
  din formele specificate la articolul 26 alineatul (2), articolul 28 alineatul (1), articolul 29, articolul 31 alineatul (2), articolul 33 și articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

(3)   În sfera de aplicare a titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană
  (denumit în continuare „TUE”)
  , un act de bază poate lua una
  dintre următoarele forme:

| — | decizie a Consiliului necesară pentru definirea și punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune [articolul 26 alineatul (2) din TUE]; |
| --- | --- |

—

decizie a Consiliului necesară pentru definirea și punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune [articolul 26 alineatul (2) din TUE];

| — | decizie a Consiliului privind o acțiune cu caracter operativ impusă de situația internațională [articolul 28 alineatul (1) din TUE]; |
| --- | --- |

—

decizie a Consiliului privind o acțiune cu caracter operativ impusă de situația internațională [articolul 28 alineatul (1) din TUE];

| — | decizie a Consiliului de definire a poziției Uniunii într-o anumită chestiune de natură geografică sau tematică (articolul 29 din TUE); |
| --- | --- |

—

decizie a Consiliului de definire a poziției Uniunii într-o anumită chestiune de natură geografică sau tematică (articolul 29 din TUE);

| — | decizie a Consiliului de definire a unei acțiuni sau poziții a Uniunii, de punere în aplicare a acțiunii sau poziției respective [prima, a doua și a treia liniuță de la articolul 31 alineatul (2) din TUE] sau de numire a unui reprezentant special [articolul 31 alineatul (2) liniuța a patra, articolul 33 din TUE]; |
| --- | --- |

—

decizie a Consiliului de definire a unei acțiuni sau poziții a Uniunii, de punere în aplicare a acțiunii sau poziției respective [prima, a doua și a treia liniuță de la articolul 31 alineatul (2) din TUE] sau de numire a unui reprezentant special [articolul 31 alineatul (2) liniuța a patra, articolul 33 din TUE];

| — | încheierea de acorduri cu unul sau mai multe state sau organizații internaționale (articolul 37 din TUE). |
| --- | --- |

—

încheierea de acorduri cu unul sau mai multe state sau organizații internaționale (articolul 37 din TUE).

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 5 – punctul b – paragrafele 2a și 2b (noi)

Cuantumul total al creditelor pentru proiectele-pilot prevăzute la litera (a) nu poate depăși 40 de milioane EUR într-un exercițiu bugetar.

Cuantumul total al creditelor pentru noile acțiuni pregătitoare menționate la primul paragraf al prezentei litere nu poate depăși 50 de milioane EUR într-un exercițiu bugetar, iar cuantumul total al creditelor efectiv angajate pentru acțiuni pregătitoare nu poate depăși 100 de milioane EUR.

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 5 – litera c

| (c) | creditele pentru acțiuni pregătitoare în domeniul de aplicare al titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană. Aceste măsuri se limitează la o perioadă scurtă și sunt destinate stabilirii condițiilor de acțiune pentru Uniune în scopul realizării obiectivelor PESC, precum și a condițiilor de adoptare a instrumentelor juridice necesare. |
| --- | --- |

(c)

creditele pentru acțiuni pregătitoare în domeniul de aplicare al titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană. Aceste măsuri se limitează la o perioadă scurtă și sunt destinate stabilirii condițiilor de acțiune pentru Uniune în scopul realizării obiectivelor PESC, precum și a condițiilor de adoptare a instrumentelor juridice necesare.

| (c) | creditele pentru acțiuni pregătitoare în domeniul de aplicare al titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană
  (referitor la dispozițiile generale privind acțiunea externă a Uniunii și la dispozițiile speciale privind politica externă și de securitate comună)
  . Aceste măsuri se limitează la o perioadă scurtă și sunt destinate stabilirii condițiilor de acțiune pentru Uniune în scopul realizării obiectivelor PESC, precum și a condițiilor de adoptare a instrumentelor juridice necesare. |
| --- | --- |

(c)

creditele pentru acțiuni pregătitoare în domeniul de aplicare al titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană
  (referitor la dispozițiile generale privind acțiunea externă a Uniunii și la dispozițiile speciale privind politica externă și de securitate comună)
  . Aceste măsuri se limitează la o perioadă scurtă și sunt destinate stabilirii condițiilor de acțiune pentru Uniune în scopul realizării obiectivelor PESC, precum și a condițiilor de adoptare a instrumentelor juridice necesare.

În scopul operațiunilor de gestionare a crizei de către Uniune, măsurile pregătitoare sunt destinate, inter alia, evaluării cerințelor operaționale, asigurării unei prime desfășurări rapide a resurselor sau creării pe teren a condițiilor de inițiere a operațiunii.

În scopul operațiunilor de gestionare a crizei de către Uniune, măsurile pregătitoare sunt destinate, inter alia, evaluării cerințelor operaționale, asigurării unei prime desfășurări rapide a resurselor sau creării pe teren a condițiilor de inițiere a operațiunii.

Măsurile pregătitoare sunt aprobate de Consiliu,
  la propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate
  .

Măsurile pregătitoare sunt aprobate de Consiliu,
  în strânsă cooperare cu Comisia, iar Parlamentul European este consultat cu suficient timp înainte și este informat în detaliu despre măsurile pregătitoare, în special cele privind acțiunile din cadrul PESC și PESA
  .

Pentru a asigura punerea rapidă în aplicare a măsurilor pregătitoare, Înaltul Reprezentant informează Comisia în cel mai scurt timp cu privire la intenția Consiliului de inițiere a unei măsuri pregătitoare, în special a resurselor considerate necesare în acest scop. În conformitate cu
  prezentul
  regulament, Comisia ia toate măsurile necesare pentru a asigura decontarea rapidă a fondurilor;

Pentru a asigura punerea rapidă în aplicare a măsurilor pregătitoare, Înaltul Reprezentant
  al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate
  informează
  Parlamentul European și
  Comisia în cel mai scurt timp cu privire la intenția Consiliului de inițiere a unei măsuri pregătitoare, în special a resurselor considerate necesare în acest scop. În conformitate cu
  dispozițiile prezentului
  regulament, Comisia ia toate măsurile necesare pentru a asigura decontarea rapidă a fondurilor;

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Articolul 54 – alineatul 1

(1)   Tuturor actorilor financiari și oricărei alte persoane implicate în execuția,
  gestionarea
  , auditarea sau controlul bugetului le este interzis să ia măsuri care pot genera un conflict între propriile lor interese și cele ale Uniunii. Dacă survine un astfel de caz, persoana în cauză trebuie să se abțină de la astfel de măsuri și să prezinte situația
  autorității competente
  .

(1)   Tuturor actorilor financiari și oricărei alte persoane implicate în execuția
  și gestionarea bugetului
  ,
  inclusiv în elaborarea actelor pregătitoare corespunzătoare
  ,
  precum și în
  auditarea sau controlul bugetului le este interzis să ia măsuri care pot genera un conflict între propriile lor interese și cele ale Uniunii. Dacă survine un astfel de caz, persoana în cauză trebuie să se abțină de la astfel de măsuri și să prezinte situația
  superiorului ierarhic, care constată în scris prezența sau absența unui conflict de interese
  .
  În cazul în care se constată prezența unui conflict de interese, persoana aflată sub influența acestor interese își întrerupe toate activitățile legate de subiectul în cauză. Superiorul ierarhic ia personal orice măsuri suplimentare necesare.

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 54 – alineatul 2

(2)   Un conflict de interese
  survine în cazul în care
  exercitarea imparțială și obiectivă a funcțiilor unui actor financiar sau
  ale unei alte
  persoane,
  menționate
  la alineatul (1), este compromisă din motive
  care implică familia, viața sentimentală, afinitățile
  politice sau naționale,
  interesul economic
  sau orice
  alt interes comun cu cel al
  beneficiarului.

(2)   
  Există
  un conflict de interese
  atunci când
  exercitarea imparțială și obiectivă a funcțiilor unui actor financiar sau
  a funcțiilor altei
  persoane,
  astfel cum se prevede
  la alineatul (1), este compromisă
  sau poate fi compromisă în percepția publicului
  din motive
  ce țin de familie, viață personală, afinități
  politice sau naționale,
  interese economice
  sau
  de
  orice
  altă natură, comune cu ale
  beneficiarului.

Acțiunile care ar putea fi afectate de un conflict de interese pot îmbrăca, printre altele, una dintre următoarele forme:

| (a) | valorificarea în folos propriu a unor avantaje directe sau indirecte nejustificate sau acordarea unor astfel de avantaje unor terți înrudiți prin sânge, alianță sau prin orice alte calități specifice; |
| --- | --- |

(a)

valorificarea în folos propriu a unor avantaje directe sau indirecte nejustificate sau acordarea unor astfel de avantaje unor terți înrudiți prin sânge, alianță sau prin orice alte calități specifice;

| (b) | refuzul de a acorda unui potențial beneficiar, destinatar, candidat sau ofertant drepturile sau avantajele ce i se cuvin sau acordarea unor astfel de drepturi și avantaje în exces; |
| --- | --- |

(b)

refuzul de a acorda unui potențial beneficiar, destinatar, candidat sau ofertant drepturile sau avantajele ce i se cuvin sau acordarea unor astfel de drepturi și avantaje în exces;

| (c) | comiterea de acte nejustificate sau abuzive sau neîndeplinirea unor acte obligatorii. |
| --- | --- |

(c)

comiterea de acte nejustificate sau abuzive sau neîndeplinirea unor acte obligatorii.

Se consideră că există un conflict de interese în cazul în care un potențial beneficiar, solicitant, candidat sau ofertant face parte din personalul vizat de Statutul funcționarilor, este un agent contractual, un agent local sau expert național detașat.

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1 – litera a

| (a) | prin serviciile sale, prin
  delegațiile
  Uniunii, în conformitate cu articolul 53 al doilea paragraf, sau prin agențiile executive menționate la articolul 59; |
| --- | --- |

(a)

prin serviciile sale, prin
  delegațiile
  Uniunii, în conformitate cu articolul 53 al doilea paragraf, sau prin agențiile executive menționate la articolul 59;

| (a) | prin serviciile sale, prin
  personalul din cadrul delegațiilor
  Uniunii
  care se află sub supravegherea șefului de delegație respectiv
  , în conformitate cu articolul 53 al doilea paragraf, sau prin agențiile executive menționate la articolul 59; |
| --- | --- |

(a)

prin serviciile sale, prin
  personalul din cadrul delegațiilor
  Uniunii
  care se află sub supravegherea șefului de delegație respectiv
  , în conformitate cu articolul 53 al doilea paragraf, sau prin agențiile executive menționate la articolul 59;

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1 – litera b

| (b) | indirect, prin gestiune partajată cu statele membre sau prin delegarea
  sarcinilor
  de execuție bugetară: |
| --- | --- |

(b)

indirect, prin gestiune partajată cu statele membre sau prin delegarea
  sarcinilor
  de execuție bugetară:

| (b) | indirect, prin gestiune partajată cu statele membre sau
  , condiționat de o dispoziție specifică din actul de bază care stabilește, de asemenea, cu excepția cazurilor de la punctele (i) și (iv), tipurile de parteneri de execuție și tipurile de operațiuni,
  prin delegarea
  anumitor sarcini specifice
  de execuție bugetară: |
| --- | --- |

(b)

indirect, prin gestiune partajată cu statele membre sau
  , condiționat de o dispoziție specifică din actul de bază care stabilește, de asemenea, cu excepția cazurilor de la punctele (i) și (iv), tipurile de parteneri de execuție și tipurile de operațiuni,
  prin delegarea
  anumitor sarcini specifice
  de execuție bugetară:

| (i) | țărilor terțe sau organismelor desemnate de acestea; |
| --- | --- |

(i)

țărilor terțe sau organismelor desemnate de acestea;

| (i) | țărilor terțe sau organismelor desemnate de acestea; |
| --- | --- |

(i)

țărilor terțe sau organismelor desemnate de acestea;

| (ii) | organizațiilor internaționale și agențiilor acestora; |
| --- | --- |

(ii)

organizațiilor internaționale și agențiilor acestora;

| (ii) | organizațiilor internaționale și agențiilor acestora; |
| --- | --- |

(ii)

organizațiilor internaționale și agențiilor acestora;

| (iii) | instituțiilor financiare însărcinate cu punerea în aplicare a instrumentelor financiare în temeiul titlului VIII; |
| --- | --- |

(iii)

instituțiilor financiare însărcinate cu punerea în aplicare a instrumentelor financiare în temeiul titlului VIII;

| (iv) | Băncii Europene de Investiții și Fondului European de Investiții
  sau oricărei alte filiale a băncii
  ; |
| --- | --- |

(iv)

Băncii Europene de Investiții și Fondului European de Investiții
  sau oricărei alte filiale a băncii
  ;

| (iv) | Băncii Europene de Investiții și Fondului European de Investiții; |
| --- | --- |

(iv)

Băncii Europene de Investiții și Fondului European de Investiții;

| (v) | organismelor menționate la
  articolele 200 și 201
  ; |
| --- | --- |

(v)

organismelor menționate la
  articolele 200 și 201
  ;

| (v) | organismelor menționate la
  articolele 196b și 196c
  ; |
| --- | --- |

(v)

organismelor menționate la
  articolele 196b și 196c
  ;

| (vi) | organismelor de drept public sau organismelor de drept privat cu o misiune de servicii publice, cu condiția ca acestea din urmă să ofere garanții financiare adecvate; |
| --- | --- |

(vi)

organismelor de drept public sau organismelor de drept privat cu o misiune de servicii publice, cu condiția ca acestea din urmă să ofere garanții financiare adecvate;

| (vi) | organismelor de drept public sau organismelor de drept privat cu o misiune de servicii publice, cu condiția ca acestea din urmă să ofere garanții financiare adecvate; |
| --- | --- |

(vi)

organismelor de drept public sau organismelor de drept privat cu o misiune de servicii publice, cu condiția ca acestea din urmă să ofere garanții financiare adecvate;

| (vii) | organismelor de drept privat ale statelor membre, care au fost însărcinate cu punerea în aplicarea a unor parteneriate publice și private și care oferă garanții financiare adecvate; |
| --- | --- |

(vii)

organismelor de drept privat ale statelor membre, care au fost însărcinate cu punerea în aplicarea a unor parteneriate publice și private și care oferă garanții financiare adecvate;

| (viii) | persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 51 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(viii)

persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 51 din prezentul regulament.

| (viii) | persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în
  cadrul politicii externe și de securitate comune în
  temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 51 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(viii)

persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în
  cadrul politicii externe și de securitate comune în
  temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 51 din prezentul regulament.

Comisia este în continuare răspunzătoare de execuția bugetului (articolul 317 din TFUE) și informează Parlamentul European cu privire la operațiunile executate de entitățile menționate la punctele (i)-(viii). Fișa financiară (articolul 27) conține o justificare completă a alegerii unei entități anume în temeiul punctelor (i)-(viii).

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Decizia de finanțare care se anexează la raportul anual de activitate [articolul 63 alineatul (9)] menționează obiectivul urmărit, rezultatele preconizate, modalitatea de execuție și cuantumul total al planului de finanțare. Aceasta cuprinde, de asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărei acțiuni și un calendar indicativ al punerii în aplicare.

În cazul gestiunii indirecte, decizia menționează și partenerul de execuție ales, criteriile utilizate și sarcinile încredințate.

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  Entitățile și persoanele enumerate la alineatul (1) litera (b) punctele (i)-(viii) cooperează pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene. Curtea de Conturi Europeană și OLAF trebuie să aibă, în toate cazurile, dreptul de a-și exercita pe deplin competențele ce le revin conform TFUE în materie de audit al fondurilor gestionate în acest mod.

Comisia încredințează sarcinile de execuție cu condiția să existe proceduri de control judiciar transparente, nediscriminatorii, eficiente și eficace care vizează execuția efectivă a acestor sarcini, sau cu condiția să se realizeze un plan de acțiune pentru consolidarea acestor proceduri.

Contabilul-șef ține o listă a entităților și persoanelor cărora li s-au încredințat anumite sarcini de execuție precise, care se anexează la conturile anuale. Toate acordurile încheiate cu aceste entități și persoane se pun la dispoziția autorității bugetare la cererea acesteia.

Entitățile și persoanele enumerate la alineatul (1) litera (b) punctele (i)-(viii) cărora le sunt delegate sarcini de execuție asigură, în conformitate cu articolul 31 alineatul (2), publicarea ex post în fiecare an, într-o formă adecvată, a beneficiarilor fondurilor care provin de la buget. Comisia este înștiințată cu privire la măsurile adoptate.

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 1

Responsabilități pentru execuția bugetară prin gestiune partajată

(1)   Statele membre respectă principiile bunei gestiuni financiare, transparenței și nediscriminării și asigură vizibilitatea acțiunilor Uniunii atunci când gestionează fonduri ale Uniunii. În acest scop, statele membre își îndeplinesc obligațiile care le revin în materie de control și de audit și își asumă responsabilitățile care rezultă din acestea, astfel cum sunt prevăzute de prezentul regulament. Dispoziții complementare
  pot fi
  prevăzute în normele sectoriale.

(1)   
  În cazul în care Comisia execută bugetul prin gestiune partajată, sarcinile de execuție sunt delegate statelor membre.
  Statele membre respectă principiile bunei gestiuni financiare, transparenței și nediscriminării și asigură vizibilitatea acțiunilor Uniunii atunci când gestionează fonduri ale Uniunii. În acest scop,
  Comisia și
  statele membre își îndeplinesc obligațiile care le revin în materie de control și de audit și își asumă responsabilitățile care rezultă din acestea, astfel cum sunt prevăzute de prezentul regulament. Dispoziții complementare
  sunt
  prevăzute în normele sectoriale.

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 2

Sarcinile specifice ale statelor membre

(2)   
  Statele membre previn, detectează și soluționează neregulile și frauda
  în îndeplinirea sarcinilor legate de execuția bugetului
  . În acest scop, acestea efectuează controale ex ante și ex post și, dacă este cazul, verificări la fața locului, pentru a asigura desfășurarea eficace și punerea în aplicare corectă a acțiunilor finanțate de la buget, recuperează fondurile plătite în mod necuvenit și inițiază procedurile judiciare necesare.

(2)   în îndeplinirea sarcinilor legate de execuția bugetului
  , statele membre adoptă toate măsurile legislative, de reglementare, administrative sau de altă natură necesare pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, în special:

| (a) | se asigură că acțiunile finanțate de la buget sunt realizate efectiv și sunt implementate corect, iar în acest scop acreditează și supraveghează organisme responsabile de gestiunea și controlul fondurilor Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că acțiunile finanțate de la buget sunt realizate efectiv și sunt implementate corect, iar în acest scop acreditează și supraveghează organisme responsabile de gestiunea și controlul fondurilor Uniunii;

| (b) | să prevină, să detecteze și să corecteze neregulile și fraudele; |
| --- | --- |

(b)

să prevină, să detecteze și să corecteze neregulile și fraudele;

În acest scop, în conformitate cu principiul proporționalității, cu alineatul 2 litera (a) și alineatele (3)-(5), precum și cu normele sectoriale relevante, acestea efectuează controale ex ante și ex post și, dacă este cazul, verificări la fața locului ale unor eșantioane reprezentative de operațiuni. De asemenea, statele membre recuperează fondurile plătite în mod necuvenit și inițiază procedurile judiciare necesare. Comisia poate evalua sistemele înființate în statele membre în cadrul propriei sale evaluări a riscurilor sau aplicând normele sectoriale.

Dacă statele membre semnalează imediat Comisiei erorile și/sau neregulile descoperite și le remediază, mai ales prin recuperarea sumelor plătite nejustificat, acestora nu li se aplică sancțiunile financiare privind astfel de erori și/sau nereguli până la momentul semnalării.

Statele membre impun asupra beneficiarilor sancțiuni cu caracter eficace, disuasiv și proporțional,
  astfel cum
  sunt prevăzute în normele sectoriale și în legislația națională.

Statele membre impun asupra beneficiarilor sancțiuni cu caracter eficace, disuasiv și proporțional,
  dacă
  sunt prevăzute în normele sectoriale și în
  dispozițiile specifice din
  legislația națională.

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 3

Rolul și competențele autorității de acreditare

(3)   În conformitate cu normele sectoriale, statele membre acreditează unul sau mai multe organisme din sectorul public, care sunt
  singurele
  responsabile de
  buna gestiune
  și de controlul fondurilor pentru care au fost acreditate
  ,
  fără a aduce atingere posibilității acestor organisme de a îndeplini sarcini care nu au legătură cu gestionarea fondurilor Uniunii sau de a încredința o parte din aceste sarcini altor organisme.

(3)   În conformitate cu
  criteriile și procedurile specificate în
  normele sectoriale, statele membre acreditează unul sau mai multe organisme din sectorul public, care sunt responsabile de
  gestiunea
  și de controlul
  intern al
  fondurilor
  Uniunii
  pentru care au fost acreditate fără a aduce atingere posibilității acestor organisme de a îndeplini sarcini care nu au legătură cu gestionarea fondurilor Uniunii sau de a încredința o parte din aceste sarcini altor organisme.
  Autoritatea de acreditare este, de asemenea, responsabilă de monitorizarea respectării de către organismele acreditate a criteriilor de acreditare, pe baza rezultatelor existente ale auditurilor și controalelor. Aceasta adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura remedierea eventualelor deficiențe în execuția sarcinilor încredințate organismelor pe care le-a acreditat, inclusiv suspendarea sau retragerea acreditării. Rolul Comisiei în procesul de acreditare căruia i se aplică alineatul (2) este definit suplimentar în normele sectoriale, ținându-se seama de riscul din domeniul de politică în cauză.

Acreditarea este acordată de o autoritate a unui stat membru în conformitate cu normele sectoriale, care garantează că organismul respectiv este în măsură să realizeze o bună gestiune a fondurilor. Normele sectoriale pot defini, de asemenea, rolul Comisiei în procesul de acreditare.

Autoritatea de acreditare este responsabilă de supravegherea organismului și de luarea tuturor măsurilor necesare pentru soluționarea oricărei deficiențe de funcționare a acestuia, inclusiv suspendarea sau retragerea acreditării.

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 4

Rolul și competențele organismului acreditat

(4)   
  Organismele
  acreditate în temeiul alineatului (3) din prezentul articol:

(4)   
  La nivelul corespunzător, statele membre, prin intermediul organismelor
  acreditate în temeiul alineatului (3) din prezentul articol:

| (a) | instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia; |
| --- | --- |

(a)

instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia;

| (a) | instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia; |
| --- | --- |

(a)

instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia;

| (b) | utilizează un sistem de contabilitate
  anual
  care oferă, în timp util, informații exacte, complete și fiabile; |
| --- | --- |

(b)

utilizează un sistem de contabilitate
  anual
  care oferă, în timp util, informații exacte, complete și fiabile;

| (b) | utilizează un sistem de contabilitate care oferă, în timp util, informații
  anuale
  exacte, complete și fiabile; |
| --- | --- |

(b)

utilizează un sistem de contabilitate care oferă, în timp util, informații
  anuale
  exacte, complete și fiabile;

| (c) | fac obiectul unui audit extern independent, efectuat,
  în conformitate cu
  standardele de audit recunoscute la nivel internațional, de către un serviciu de audit independent din punct de vedere funcțional de organismul acreditat
  ; |
| --- | --- |

(c)

fac obiectul unui audit extern independent, efectuat,
  în conformitate cu
  standardele de audit recunoscute la nivel internațional, de către un serviciu de audit independent din punct de vedere funcțional de organismul acreditat
  ;

| (c) | furnizează datele și informațiile solicitate
  în conformitate cu
  alineatul (5)
  ; |
| --- | --- |

(c)

furnizează datele și informațiile solicitate
  în conformitate cu
  alineatul (5)
  ;

| (d) | asigură, în conformitate cu articolul 31 alineatul (2)
  , publicarea anuală ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(d)

asigură, în conformitate cu articolul 31 alineatul (2)
  , publicarea anuală ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  ;

| (d) | asigură
  publicarea ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  , în conformitate cu articolul 31 alineatul (2);
  eventuala prelucrare a datelor cu caracter personal respectă dispozițiile de la nivel național de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE. |
| --- | --- |

(d)

asigură
  publicarea ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  , în conformitate cu articolul 31 alineatul (2);
  eventuala prelucrare a datelor cu caracter personal respectă dispozițiile de la nivel național de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE.

| (f) | asigură protecția datelor cu caracter personal în conformitate cu principiile stabilite în Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

(f)

asigură protecția datelor cu caracter personal în conformitate cu principiile stabilite în Directiva 95/46/CE.

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 5

Conținutul, calendarul și auditul datelor raportate de organismele acreditate

(5)   Organismele acreditate în conformitate cu alineatul (3)
  din prezentul articol
  pun la dispoziția Comisiei, cel târziu la 1
  februarie
  , următoarele:

(5)   Organismele acreditate în conformitate cu alineatul (3) pun la dispoziția Comisiei, cel târziu la 1
  martie
  , următoarele:

| (a) | contabilitatea cheltuielilor
  realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate
  ; |
| --- | --- |

(a)

contabilitatea cheltuielilor
  realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate
  ;

| (a) | conturile anuale ale organismelor acreditate cu privire la cheltuielile
  realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate
  și prezentate Comisiei în scopul rambursării, inclusiv avansurile sau sumele în raport cu care se desfășoară sau au fost încheiate proceduri de recuperare. Informațiile respective sunt însoțite de o declarație privind responsabilitățile de gestiune care confirmă faptul că, în opinia celor însărcinați cu gestionarea fondurilor: |
| --- | --- |

(a)

conturile anuale ale organismelor acreditate cu privire la cheltuielile
  realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate
  și prezentate Comisiei în scopul rambursării, inclusiv avansurile sau sumele în raport cu care se desfășoară sau au fost încheiate proceduri de recuperare. Informațiile respective sunt însoțite de o declarație privind responsabilitățile de gestiune care confirmă faptul că, în opinia celor însărcinați cu gestionarea fondurilor:

| — | aceste informații sunt prezentate în mod adecvat, complet și exact; |
| --- | --- |

—

aceste informații sunt prezentate în mod adecvat, complet și exact;

| — | cheltuielile au fost utilizate în scopul preconizat, definit în normele sectoriale; |
| --- | --- |

—

cheltuielile au fost utilizate în scopul preconizat, definit în normele sectoriale;

| — | procedurile de control instituite oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente; o anexă la declarație prezintă rata de eroare pentru fiecare fond în parte, precum și o analiză a erorilor și a rezervelor, după caz; |
| --- | --- |

—

procedurile de control instituite oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente; o anexă la declarație prezintă rata de eroare pentru fiecare fond în parte, precum și o analiză a erorilor și a rezervelor, după caz;

| (b) | un rezumat al
  rezultatelor tuturor auditurilor
  și controalelor realizate
  și disponibile
  , inclusiv o analiză a deficiențelor
  sistematice sau recurente
  , precum și măsurile corective întreprinse sau planificate
  . |
| --- | --- |

(b)

un rezumat al
  rezultatelor tuturor auditurilor
  și controalelor realizate
  și disponibile
  , inclusiv o analiză a deficiențelor
  sistematice sau recurente
  , precum și măsurile corective întreprinse sau planificate
  .

| (b) | un rezumat al
  rapoartelor finale de audit
  și
  un sumar al
  controalelor realizate, inclusiv o analiză a deficiențelor
  recurente sau sistemice
  , precum și măsurile corective întreprinse sau planificate
  și rezultatele acestora. |
| --- | --- |

(b)

un rezumat al
  rapoartelor finale de audit
  și
  un sumar al
  controalelor realizate, inclusiv o analiză a deficiențelor
  recurente sau sistemice
  , precum și măsurile corective întreprinse sau planificate
  și rezultatele acestora.

| (c) | o declarație de asigurare de gestiune privind exhaustivitatea
  ,
  exactitudinea și veridicitatea conturilor,
  buna funcționare a
  sistemelor
  de control
  intern
  , precum și
  legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente și respectarea principiului bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

(c)

o declarație de asigurare de gestiune privind exhaustivitatea
  ,
  exactitudinea și veridicitatea conturilor,
  buna funcționare a
  sistemelor
  de control
  intern
  , precum și
  legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente și respectarea principiului bunei gestiuni financiare;

Conturile anuale menționate la litera
  (
  a) și sumarul menționat la litera (b) sunt însoțite de avizul unui organism de audit independent
  ,
  întocmit în conformitate cu standardele acceptate la nivel internațional, cu privire la fidelitatea și corectitudinea informațiilor contabile, la legalitatea și regularitatea cheltuielilor pentru care s-a solicitat rambursarea din partea Comisiei și la
  buna funcționare a
  procedurilor
  de control
  instituite. Avizul în cauză consemnează dacă în urma examinării există îndoieli în raport cu afirmațiile din declarația privind responsabilitățile de gestiune. Într-o anexă la aviz se prezintă indicele de eroare pe fonduri și o analiză a erorilor
  , precum și
  rezervele.

| (d) | avizul unui organism de audit independent cu privire la declarația de asigurare de gestiune menționată la litera (c) din prezentul alineat, care să cuprindă toate elemente acesteia. |
| --- | --- |

(d)

avizul unui organism de audit independent cu privire la declarația de asigurare de gestiune menționată la litera (c) din prezentul alineat, care să cuprindă toate elemente acesteia.

În cazul în care un stat membru a acreditat mai multe organisme pentru un domeniu de politică, acesta transmite Comisiei, până cel târziu la data de 15
  februarie
  a exercițiului financiar următor, un raport de sinteză care constă într-o prezentare de ansamblu, la nivel național, a tuturor declarațiilor de asigurare de gestiune și a opiniilor de audit independente corespunzătoare
  acestora
  , care au fost pregătite pentru domeniul de politică în cauză.

În cazul în care un stat membru a acreditat mai multe organisme
  cu responsabilități de gestionare a fondurilor
  pentru un domeniu de politică, acesta transmite Comisiei, până cel târziu la data de 15
  martie
  a exercițiului financiar următor, un raport de sinteză care constă într-o prezentare de ansamblu, la nivel național, a tuturor declarațiilor de asigurare de gestiune și a opiniilor de audit independente corespunzătoare, care au fost pregătite pentru domeniul de politică în cauză.

Statele membre publică aceste informații la nivel adecvat cel târziu la 6 luni după ce au pus la dispoziția Comisiei documentele în cauză.

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 6

Sarcinile specifice ale Comisiei

(6)   Comisia:

(6)   
  Pentru a garanta că fondurile sunt utilizate în conformitate cu normele aplicabile,
  Comisia:

| (-a) | monitorizează modul în care statele membre își îndeplinesc responsabilitățile, în special prin efectuarea de audituri în decursul punerii în aplicare a programului; |
| --- | --- |

(-a)

monitorizează modul în care statele membre își îndeplinesc responsabilitățile, în special prin efectuarea de audituri în decursul punerii în aplicare a programului;

| (a) | aplică procedurile în vederea închiderii financiare, în timp util, a conturilor organismelor acreditate,
  asigurându-se de
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor
  și permițând închiderea cazurilor de nereguli în timp util
  ; |
| --- | --- |

(a)

aplică procedurile în vederea închiderii financiare, în timp util, a conturilor organismelor acreditate,
  asigurându-se de
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor
  și permițând închiderea cazurilor de nereguli în timp util
  ;

| (a) | aplică procedurile în vederea închiderii financiare, în timp util, a conturilor organismelor acreditate,
  verificând
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor; |
| --- | --- |

(a)

aplică procedurile în vederea închiderii financiare, în timp util, a conturilor organismelor acreditate,
  verificând
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor;

| (b) | exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea dreptului Uniunii
  . |
| --- | --- |

(b)

exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea dreptului Uniunii
  .

| (b) | exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea dreptului Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(b)

exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea dreptului Uniunii
  ;

| (ba) | întrerupe termenele de plată sau suspendă plățile în cazul în care există deficiențe semnificative în monitorizarea de către un stat membru sau în funcționarea unui organism acreditat în conformitate cu alineatul (3), în cazul în acre acțiuni prestabilite nu sunt întreprinse imediat. |
| --- | --- |

(ba)

întrerupe termenele de plată sau suspendă plățile în cazul în care există deficiențe semnificative în monitorizarea de către un stat membru sau în funcționarea unui organism acreditat în conformitate cu alineatul (3), în cazul în acre acțiuni prestabilite nu sunt întreprinse imediat.

Normele sectoriale prevăd condițiile în care plățile
  către
  statele membre pot fi suspendate
  de
  Comisie sau întrerupte de ordonatorul de
  credite delegat.

Comisia poate decide să ridice în întregime sau parțial întreruperea sau suspendarea plăților după prezentarea de
  către
  statul membru în cauză a observațiilor sale. Raportul anual
  de
  activitate al ordonatorului de
  credite delegat
  competent al Comisiei va prezenta respectarea tuturor obligațiilor prevăzute la prezentul alineat
  .

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 6a (nou)

Dispoziție specifică privind cooperarea teritorială europeană

(6a)
     
  Normele sectoriale țin seama de necesitățile programelor de cooperare teritorială europeană în ceea ce privește, în special, conținutul declarației anuale de gestiune, procesul de acreditare și funcția de audit.

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 6b (nou)

Declarațiile naționale de asigurare

(6b)
     
  Statele membre prezintă o declarație națională privind cheltuielile efectuate în cadrul metodei de gestiune partajată. Această declarație este semnată la nivelul politic adecvat, se bazează pe informațiile care trebuie prezentate în temeiul alineatului 5 litera (c) și vizează cel puțin buna funcționare a sistemelor de control intern existente și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Declarația face obiectul unui aviz emis de un organism de audit independent și este prezentată Comisiei până la data de 15 martie din cursul exercițiului care urmează exercițiului bugetar în cauză.

Curtea de Conturi Europeană și Comitetul de contact al instituțiilor supreme de audit din Uniunea Europeană sunt consultate cu privire la orientările privind întocmirea declarațiilor naționale.

În cazul în care un stat membru prezintă o declarație națională în conformitate cu prezentul alineat, acest lucru este luat în considerare la elaborarea strategiilor de audit și control ale Comisiei în temeiul alineatului 6 al prezentului articol și la stabilirea riscului admisibil la nivelul statelor membre în conformitate cu articolul 29. Declarația se transmite autorității bugetare, aplicându-se mutatis mutandis articolul 63 alineatul (9).

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 1

(1)   Entitățile și persoanele cărora le-au fost încredințate sarcini de execuție bugetară în temeiul articolului 55 alineatul (1) litera (b) respectă principiile bunei gestiuni financiare, transparenței și nediscriminării și asigură vizibilitatea acțiunilor Uniunii atunci când gestionează fonduri ale Uniunii. Acestea garantează un nivel de protecție a intereselor financiare ale Uniunii echivalent cu cel prevăzut de prezentul regulament atunci când gestionează fonduri ale Uniunii, ținând seama în mod corespunzător de:

(1)   Entitățile și persoanele
  , altele decât statele membre,
  cărora le-au fost încredințate sarcini de execuție bugetară în temeiul articolului 55 alineatul (1) litera (b) respectă principiile bunei gestiuni financiare, transparenței și nediscriminării și asigură vizibilitatea acțiunilor Uniunii atunci când gestionează fonduri ale Uniunii. Acestea garantează un nivel de protecție a intereselor financiare ale Uniunii echivalent cu cel prevăzut de prezentul regulament atunci când gestionează fonduri ale Uniunii, ținând seama în mod corespunzător de:

| (a) | natura sarcinilor încredințate și sumele implicate; |
| --- | --- |

(a)

natura sarcinilor încredințate și sumele implicate;

| (a) | natura sarcinilor încredințate și sumele implicate; |
| --- | --- |

(a)

natura sarcinilor încredințate și sumele implicate;

| (b) | riscul financiar implicat; |
| --- | --- |

(b)

riscul financiar implicat;

| (b) | riscul financiar implicat; |
| --- | --- |

(b)

riscul financiar implicat;

| (c) | nivelul de asigurare care decurge din sistemele, normele și procedurile acestora, precum și din măsurile luate de Comisie pentru supravegherea și sprijinirea îndeplinirii sarcinilor încredințate. |
| --- | --- |

(c)

nivelul de asigurare care decurge din sistemele, normele și procedurile acestora, precum și din măsurile luate de Comisie pentru supravegherea și sprijinirea îndeplinirii sarcinilor încredințate.

| (c) | nivelul de asigurare care decurge din sistemele, normele și procedurile acestora, precum și din măsurile luate de Comisie pentru supravegherea și sprijinirea îndeplinirii sarcinilor încredințate. |
| --- | --- |

(c)

nivelul de asigurare care decurge din sistemele, normele și procedurile acestora, precum și din măsurile luate de Comisie pentru supravegherea și sprijinirea îndeplinirii sarcinilor încredințate.

Amendamentul 117 și 282

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 2

(2)   În acest scop, entitățile și persoanele menționate la alineatul (1):

(2)   În acest scop, entitățile și persoanele menționate la alineatul (1)
  efectuează, în conformitate cu standarde echivalente cu cele aplicate în mod obișnuit în Uniune sau, în cazul în care astfel de standarde nu există, în conformitate cu standarde acceptate la nivel internațional și definite în acordul prin care sunt încredințate sarcinile de execuție specificate, următoarele
  :

| (a) | instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia; |
| --- | --- |

(a)

instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia;

| (a) | instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia; |
| --- | --- |

(a)

instituie un sistem de control intern eficace și eficient și asigură funcționarea acestuia;

| (b) | utilizează un sistem de contabilitate anual care oferă, în timp util, informații exacte, complete și fiabile; |
| --- | --- |

(b)

utilizează un sistem de contabilitate anual care oferă, în timp util, informații exacte, complete și fiabile;

| (b) | utilizează un sistem de contabilitate anual care oferă, în timp util, informații exacte, complete și fiabile; |
| --- | --- |

(b)

utilizează un sistem de contabilitate anual care oferă, în timp util, informații exacte, complete și fiabile;

| (c) | fac obiectul unui audit extern independent, efectuat, în conformitate cu standardele de audit recunoscute la nivel internațional, de către un serviciu de audit independent din punct de vedere funcțional de entitatea sau de persoană în cauză; |
| --- | --- |

(c)

fac obiectul unui audit extern independent, efectuat, în conformitate cu standardele de audit recunoscute la nivel internațional, de către un serviciu de audit independent din punct de vedere funcțional de entitatea sau de persoană în cauză;

| (c) | fac obiectul unui audit extern independent, efectuat, în conformitate cu standardele de audit recunoscute la nivel internațional, de către un serviciu de audit independent din punct de vedere funcțional de entitatea sau de persoană în cauză; |
| --- | --- |

(c)

fac obiectul unui audit extern independent, efectuat, în conformitate cu standardele de audit recunoscute la nivel internațional, de către un serviciu de audit independent din punct de vedere funcțional de entitatea sau de persoană în cauză;

| (d) | aplică normele și procedurile adecvate pentru acordarea finanțărilor din fondurile Uniunii prin intermediul granturilor, al achizițiilor și al instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

(d)

aplică normele și procedurile adecvate pentru acordarea finanțărilor din fondurile Uniunii prin intermediul granturilor, al achizițiilor și al instrumentelor financiare;

| (d) | aplică normele și procedurile adecvate pentru acordarea finanțărilor din fondurile Uniunii prin intermediul granturilor, al achizițiilor și al instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

(d)

aplică normele și procedurile adecvate pentru acordarea finanțărilor din fondurile Uniunii prin intermediul granturilor, al achizițiilor și al instrumentelor financiare;

| (e) | asigură, în conformitate cu articolul 31 alineatul (2),
  publicarea anuală ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(e)

asigură, în conformitate cu articolul 31 alineatul (2),
  publicarea anuală ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  ;

| (e) | asigură
  publicarea ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  , în conformitate cu articolul 31 alineatul (2),
  precum și protecția datelor cu caracter personal, respectând principiile stabilite în Directiva 95/46/CE
  ; |
| --- | --- |

(e)

asigură
  publicarea ex post a beneficiarilor fondurilor Uniunii
  , în conformitate cu articolul 31 alineatul (2),
  precum și protecția datelor cu caracter personal, respectând principiile stabilite în Directiva 95/46/CE
  ;

| (f) | asigură o protecție rezonabilă a datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(f)

asigură o protecție rezonabilă a datelor cu caracter personal.

| (f) | asigură o protecție rezonabilă a datelor cu caracter personal
  , conform Directivei 95/46/CE și Regulamentului (CE) nr
  .
  45/2001. |
| --- | --- |

(f)

asigură o protecție rezonabilă a datelor cu caracter personal
  , conform Directivei 95/46/CE și Regulamentului (CE) nr
  .
  45/2001.

Persoanele menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b) punctul (viii) pot îndeplini
  aceste cerințe
  progresiv.
  Acestea aprobă propriile lor norme financiare după acordul prealabil al Comisiei.

Fără a aduce atingere articolelor 196b și 196c, acestea aprobă propriile lor norme financiare după acordul prealabil al Comisiei.
  Persoanele menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b) punctul (viii) pot îndeplini progresiv
  cerințele prevăzute la literele (a)-(e) din prezentul alineat în primele șase luni de mandat
  .

Amendamentul 300

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 2 – paragraful 2a (nou)

Pentru a garanta securitatea juridică, nu se aplică retroactiv norme de participare mai stricte, iar beneficiarilor nu li se solicită recalcularea declarațiilor financiare aprobate deja de Comisie.

Amendamentul 288

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Instituțiile și organismele UE vor încuraja în mod activ raportarea neregulilor suspectate în legătură cu fondurile UE.

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 4 – paragraful 2

Ordonatorul de credite delegat poate întrerupe, parțial sau total, plățile către astfel de entități sau persoane în vederea efectuării de verificări suplimentare atunci când primește informații care indică o deficiență semnificativă în funcționarea sistemului de control intern sau când cheltuielile certificate de entitatea sau de persoana în cauză sunt legate de o neregulă semnificativă și nu au fost corectate, cu condiția ca întreruperea să fie necesară pentru prevenirea unui prejudiciu grav adus intereselor financiare ale Uniunii.

Fără a aduce atingere articolului 89
  , ordonatorul de credite delegat poate întrerupe, parțial sau total, plățile către astfel de entități sau persoane în vederea efectuării de verificări suplimentare atunci când primește informații care indică o deficiență semnificativă în funcționarea sistemului de control intern sau când cheltuielile certificate de entitatea sau de persoana în cauză sunt legate de o neregulă semnificativă și nu au fost corectate, cu condiția ca întreruperea să fie necesară pentru prevenirea unui prejudiciu grav adus intereselor financiare ale Uniunii.

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 5

(5)   Entitățile și persoanele menționate la alineatul (1) transmit Comisiei:

(5)   Entitățile și persoanele menționate la alineatul (1) transmit Comisiei:

| (a) | un raport privind îndeplinirea sarcinilor încredințate; |
| --- | --- |

(a)

un raport privind îndeplinirea sarcinilor încredințate;

| (a) | un raport privind îndeplinirea sarcinilor încredințate; |
| --- | --- |

(a)

un raport privind îndeplinirea sarcinilor încredințate;

| (b) | contabilitatea cheltuielilor realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate; |
| --- | --- |

(b)

contabilitatea cheltuielilor realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate;

| (b) | contabilitatea cheltuielilor realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate; |
| --- | --- |

(b)

contabilitatea cheltuielilor realizate în cursul îndeplinirii sarcinilor încredințate;

| (c) | un rezumat al rezultatelor tuturor auditurilor și controalelor realizate și disponibile, inclusiv o analiză a deficiențelor sistematice sau recurente, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate; |
| --- | --- |

(c)

un rezumat al rezultatelor tuturor auditurilor și controalelor realizate și disponibile, inclusiv o analiză a deficiențelor sistematice sau recurente, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate;

| (c) | un rezumat al rezultatelor tuturor auditurilor și controalelor realizate și disponibile, inclusiv o analiză a deficiențelor sistematice sau recurente, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate; |
| --- | --- |

(c)

un rezumat al rezultatelor tuturor auditurilor și controalelor realizate și disponibile, inclusiv o analiză a deficiențelor sistematice sau recurente, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate;

| (d) | o declarație de
  asigurare de
  gestiune
  privind exhaustivitatea, exactitudinea și veridicitatea conturilor, buna funcționare a sistemelor de control intern, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente și respectarea principiului bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

(d)

o declarație de
  asigurare de
  gestiune
  privind exhaustivitatea, exactitudinea și veridicitatea conturilor, buna funcționare a sistemelor de control intern, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente și respectarea principiului bunei gestiuni financiare;

| (d) | o declarație de gestiune
  în care să se prezinte asigurări rezonabile cu privire la următoarele aspecte: |
| --- | --- |

(d)

o declarație de gestiune
  în care să se prezinte asigurări rezonabile cu privire la următoarele aspecte:

| (i) | informațiile prezentate în conturi oferă o imagine fidelă și corectă; |
| --- | --- |

(i)

informațiile prezentate în conturi oferă o imagine fidelă și corectă;

| (ii) | cheltuielile prezentate în conturi au fost utilizate în scopul preconizat și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

(ii)

cheltuielile prezentate în conturi au fost utilizate în scopul preconizat și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare;

| (iii) | procedurile de control instituite oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. |
| --- | --- |

(iii)

procedurile de control instituite oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente.

| (e) | avizul unui organism de audit independent cu
  privire
  la declarația de
  asigurare de
  gestiune
  menționată la litera (d) din prezentul alineat, care să cuprindă toate elementele acesteia
  . |
| --- | --- |

(e)

avizul unui organism de audit independent cu
  privire
  la declarația de
  asigurare de
  gestiune
  menționată la litera (d) din prezentul alineat, care să cuprindă toate elementele acesteia
  .

| (e) | Aceste documente sunt însoțite de
  avizul unui organism de audit independent
  , întocmit în conformitate
  cu
  standardele acceptate
  la
  nivel internațional, referitor la caracterul complet, exact și veridic al conturilor, buna funcționare a procedurilor de control instituite, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Organismul de audit consemnează dacă în urma examinării există îndoieli în raport cu afirmațiile din
  declarația de gestiune. |
| --- | --- |

(e)

Aceste documente sunt însoțite de
  avizul unui organism de audit independent
  , întocmit în conformitate
  cu
  standardele acceptate
  la
  nivel internațional, referitor la caracterul complet, exact și veridic al conturilor, buna funcționare a procedurilor de control instituite, precum și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Organismul de audit consemnează dacă în urma examinării există îndoieli în raport cu afirmațiile din
  declarația de gestiune.

Aceste elemente sunt puse la dispoziția Comisiei cel târziu la data de 1 februarie a exercițiului financiar următor, cu excepția opiniei de audit menționate la litera (e), care este transmisă cel târziu la 15 martie.

Aceste elemente sunt puse la dispoziția Comisiei cel târziu la data de 1 februarie a exercițiului financiar următor, cu excepția opiniei de audit menționate la litera (e), care este transmisă cel târziu la 15 martie.

Aceste obligații nu aduc atingere dispozițiilor acordurilor încheiate cu organizații internaționale și cu țări terțe. Aceste dispoziții includ cel puțin obligația acestor entități de a pune la dispoziția Comisiei, în fiecare an, o declarație din care să rezulte că, în cursul exercițiului financiar în cauză, contribuția Uniunii a fost utilizată și înregistrată în contabilitate în conformitate cu cerințele prevăzute la alineatul (2) din prezentul
  articolul
  și cu obligațiile stabilite în acordul încheiat cu organizația internațională sau cu țara terță relevantă.

Aceste obligații nu aduc atingere dispozițiilor acordurilor încheiate cu organizații internaționale și cu țări terțe. Aceste dispoziții includ cel puțin obligația acestor entități de a pune la dispoziția Comisiei, în fiecare an, o declarație din care să rezulte că, în cursul exercițiului financiar în cauză, contribuția Uniunii a fost utilizată și înregistrată în contabilitate în conformitate cu cerințele prevăzute la alineatul (2) din prezentul
  articol
  și cu obligațiile stabilite în acordul încheiat cu organizația internațională sau cu țara terță relevantă
  , declarația urmând să fie supusă auditului de instituția supremă de audit competentă
  .
  Rezultatele auditurilor sunt puse la dispoziția autorității care acordă descărcarea de gestiune. Acest lucru nu aduce atingere competențelor de anchetă ale Curții de Conturi Europene și ale OLAF.

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 6

(6)   Comisia:

(6)   Comisia:

| (a) | asigură supravegherea și evaluarea îndeplinirii sarcinilor încredințate
  ; |
| --- | --- |

(a)

asigură supravegherea și evaluarea îndeplinirii sarcinilor încredințate
  ;

| (a) | supraveghează îndeplinirea de către aceste entități a responsabilităților lor, în special prin desfășurarea de audituri și evaluări în timpul implementării programelor
  ; |
| --- | --- |

(a)

supraveghează îndeplinirea de către aceste entități a responsabilităților lor, în special prin desfășurarea de audituri și evaluări în timpul implementării programelor
  ;

| (b) | aplică procedurile în vederea închiderii
  financiare,
  în timp util
  ,
  a conturilor entităților
  și ale organismelor
  în cauză,
  asigurându-se de
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor și permițând închiderea cazurilor de nereguli în timp util; |
| --- | --- |

(b)

aplică procedurile în vederea închiderii
  financiare,
  în timp util
  ,
  a conturilor entităților
  și ale organismelor
  în cauză,
  asigurându-se de
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor și permițând închiderea cazurilor de nereguli în timp util;

| (b) | aplică procedurile în vederea închiderii în timp util a conturilor entităților în cauză,
  verificând
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor și permițând închiderea cazurilor de nereguli în timp util; |
| --- | --- |

(b)

aplică procedurile în vederea închiderii în timp util a conturilor entităților în cauză,
  verificând
  caracterul exhaustiv, exact și veridic al conturilor și permițând închiderea cazurilor de nereguli în timp util;

| (c) | exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea
  normelor aplicabile
  . |
| --- | --- |

(c)

exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea
  normelor aplicabile
  .

| (c) | exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea
  dreptului Uniunii
  . |
| --- | --- |

(c)

exclude din cheltuielile de finanțare ale Uniunii plățile care au fost efectuate cu încălcarea
  dreptului Uniunii
  .

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 7

(7)   Alineatele (5) și (6) din prezentul articol nu se aplică entităților
  și persoanelor
  care fac obiectul unei proceduri separate de descărcare de gestiune
  din partea autorității bugetare
  .

(7)   Alineatele (5) și (6) din prezentul articol nu se aplică entităților
  Uniunii
  care fac obiectul unei proceduri separate de descărcare de gestiune
  , atunci când aceste entități execută bugetul Uniunii
  .

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 7a (nou)

(7a)
     
  Alineatele (1), (2) și (3) se aplică mutatis mutandis gestiunii indirecte a creditelor alocate de Parlamentul European grupurilor sale politice. Parlamentul European adoptă în acest sens măsuri de punere în aplicare ce țin seama de cerințele specifice ale grupurilor politice.

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Articolul 62 – alineatul 6a (nou)

(6a)
     
  Ordonatorul de credite competent poate fi asistat în sarcinile sale de persoane aflate sub incidența Statutului funcționarilor însărcinate să efectueze, sub responsabilitatea sa, anumite operațiuni necesare pentru execuția bugetului și generarea de informații financiare și de gestiune. Pentru a preveni orice conflicte de interese, persoanele care asistă ordonatorii de credite delegați sau subdelegați sunt supuse obligațiilor prevăzute la articolul 54.

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Articolul 62 – alineatul 6b (nou)

(6b)
     
  Fiecare instituție informează autoritatea bugetară ori de câte ori un ordonator de credite delegat își preia, modifică sau își încetează funcția.

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Articolul 62 – alineatul 6c (nou)

(6c)
     
  Fiecare instituție stabilește în regulamentul său intern măsurile de gestiune a creditelor pe care le consideră necesare pentru execuția adecvată a secțiunii sale de buget. Aceste regulamente interne sunt comunicate Parlamentului European în cursul procedurii de descărcare de gestiune.

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Articolul 63 – alineatul 6 – paragraful 2

Controalele ex ante sunt efectuate de alți membri ai personalului decât cei care efectuează controalele ex post. Membrii personalului însărcinați cu efectuarea controalelor ex post nu trebuie să se afle în subordinea membrilor personalului însărcinați cu efectuarea controalelor ex ante.

Controalele ex ante sunt efectuate de alți membri ai personalului decât cei care efectuează controalele ex post. Membrii personalului însărcinați cu efectuarea controalelor ex post nu trebuie să se afle în subordinea membrilor personalului însărcinați cu efectuarea controalelor ex ante
  și viceversa
  .

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Articolul 63 – alineatul 8

(8)   Orice membru al personalului implicat în gestiunea financiară și controlul tranzacțiilor operațiunilor, care consideră că o decizie pe care trebuie să o aplice sau să o accepte la solicitarea superiorului său implică nereguli sau este contrară principiilor bunei gestiuni financiare sau normelor profesionale pe care trebuie să le respecte, informează în scris ordonatorul de credite delegat și, dacă acesta nu ia măsuri, grupul menționat la articolul 70 alineatul (6). În eventualitatea unor activități ilegale, de fraudă sau de corupție care pot dăuna intereselor Uniunii,
  persoana în cauză
  informează autoritățile și organismele desemnate de legislația aplicabilă.

(8)   Orice membru al personalului implicat în gestiunea financiară și controlul tranzacțiilor operațiunilor, care consideră că o decizie pe care trebuie să o aplice sau să o accepte la solicitarea superiorului său implică nereguli sau este contrară principiilor bunei gestiuni financiare sau normelor profesionale pe care trebuie să le respecte, informează în scris ordonatorul de credite delegat și, dacă acesta nu ia măsuri, grupul menționat la articolul 70 alineatul (6).

În eventualitatea unor activități ilegale, de fraudă sau de corupție care pot dăuna intereselor Uniunii,
  respectivul membru al personalului
  informează autoritățile și organismele desemnate de legislația aplicabilă.
  Această obligație se aplică, de asemenea, în caz de fraudă, auditorilor independenți care desfășoară proceduri în legătură cu gestiunea financiară a Uniunii. Această dezvăluire nu implică responsabilitatea auditorilor independenți.

În sensul prezentului alineat, respectivul membru al personalului beneficiază de dispozițiile relevante din Statutul funcționarilor.

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 7a (nou)

(7a)
     
  Contabilul Comisiei stabilește norme privind gestionarea conturilor fiduciare și utilizarea acestora.

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 2

(2)   Fiecare ordonator de credite, contabil sau administrator al conturilor de avans răspunde disciplinar și pecuniar în conformitate cu Statutul funcționarilor, fără a aduce atingere articolelor 70, 71 și 72. În cazul unor activități ilegale, al fraudei sau al corupției care pot dăuna intereselor Uniunii, sunt sesizate autoritățile și organismele desemnate de legislația aplicabilă.

(2)   Fiecare ordonator de credite, contabil sau administrator al conturilor de avans răspunde disciplinar și pecuniar în conformitate cu Statutul funcționarilor, fără a aduce atingere articolelor 70, 71 și 72. În cazul unor activități ilegale, al fraudei sau al corupției care pot dăuna intereselor Uniunii, sunt sesizate autoritățile și organismele desemnate de legislația aplicabilă
  , în special OLAF
  .

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Secțiunea 4 – titlu

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Articolul -76 (nou)

Articolul -76

Definiții

În sensul prezentei secțiuni:

| a) | „recuperările” reprezintă instrumente aplicate pentru a corecta cheltuielile primite în mod necuvenit; în principiu, cei care rambursează sumele primite în mod necuvenit sunt beneficiarii acestora. În cazul în care este imposibil să se determine cuantumul cheltuielilor în cauză, cuantumul ce trebuie recuperat poate fi determinat cu ajutorul altor metode științifice. Aceste metode ar trebui stabilite, în principiu, înainte de angajarea cheltuielilor în cauză; |
| --- | --- |

a)

„recuperările” reprezintă instrumente aplicate pentru a corecta cheltuielile primite în mod necuvenit; în principiu, cei care rambursează sumele primite în mod necuvenit sunt beneficiarii acestora. În cazul în care este imposibil să se determine cuantumul cheltuielilor în cauză, cuantumul ce trebuie recuperat poate fi determinat cu ajutorul altor metode științifice. Aceste metode ar trebui stabilite, în principiu, înainte de angajarea cheltuielilor în cauză;

| b) | „corecțiile financiare” reprezintă instrumente pentru corectarea, în principal, a deficiențelor sistemelor de gestiune. Prin corecții financiare se retrag o parte din fondurile acordate statelor membre, țărilor terțe sau altor entități care nu sunt în măsură să asigure aplicarea corectă a normelor Uniunii. Acestea pot fi aplicate și pentru a încuraja punerea în aplicare a politicilor Uniunii prevăzute în temeiul juridic pentru contribuția respectivă a Uniunii. |
| --- | --- |

b)

„corecțiile financiare” reprezintă instrumente pentru corectarea, în principal, a deficiențelor sistemelor de gestiune. Prin corecții financiare se retrag o parte din fondurile acordate statelor membre, țărilor terțe sau altor entități care nu sunt în măsură să asigure aplicarea corectă a normelor Uniunii. Acestea pot fi aplicate și pentru a încuraja punerea în aplicare a politicilor Uniunii prevăzute în temeiul juridic pentru contribuția respectivă a Uniunii.

Toate corecțiile financiare stabilite și restante sunt prezentate în conturi, defalcate pe fonduri și pe state membre, în conformitate cu articolul 132.

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Articolul 76 – alineatul 1 – paragraful 1a (nou)

Nota de debit corespunzătoare ordinului de recuperare este notificată debitorului, iar conținutul acesteia devine obligatoriu pentru Comisie din momentul notificării.

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Articolul 76 – alineatul 2

(2)   
  Instituția
  poate constata în mod oficial o creanță imputabilă altor persoane decât statele membre printr-o decizie care constituie titlu executoriu în sensul articolului
  256 din Tratatul
  CE.

(2)   
  Consiliul, Comisia sau Banca Centrală Europeană
  poate constata în mod oficial o creanță imputabilă altor persoane decât statele membre printr-o decizie care constituie titlu executoriu în sensul articolului
  299 din TFUE. În ceea
  ce
  privește celelalte instituții, Comisia poate adopta, în numele lor, o astfel de decizie executorie în sensul articolului 299 din TFUE, cu respectarea condițiilor stabilite în regulamentul delegat menționat la articolul 199
  .

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 1 – paragraful 2

Contabilul recuperează sumele prin compensarea lor cu creanțele echivalente ale Uniunii asupra oricărui debitor care are, la rândul lui, asupra Uniunii o creanță certă, în sumă fixă și exigibilă.

Contabilul recuperează sumele prin compensarea lor cu creanțele echivalente ale Uniunii asupra oricărui debitor care are, la rândul lui, o creanță asupra Uniunii.
  Creanțele care urmează să fie compensate sunt certe, în sumă fixă și exigibile.

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2

(2)   Atunci când intenționează să renunțe, total sau parțial, la recuperarea unei creanțe constatate, ordonatorul de credite competent delegat se asigură că renunțarea este corectă și respectă principiul bunei gestiuni financiare și al proporționalității
  în conformitate cu procedurile și criteriile stabilite în regulamentul delegat menționat la articolul 199
  . Decizia de renunțare trebuie motivată. Ordonatorul de credite
  nu
  poate delega o astfel de decizie
  decât în condițiile stabilite în regulamentul delegat menționat la articolul 199
  .

(2)   Atunci când intenționează să renunțe, total sau parțial, la recuperarea unei creanțe constatate, ordonatorul de credite competent delegat se asigură că renunțarea este corectă și respectă principiul bunei gestiuni financiare și al proporționalității. Decizia de renunțare trebuie motivată
  și este prezentată în rapoartele anuale de activitate menționate la articolul 63 alineatul (9)
  . Ordonatorul de credite poate delega o astfel de decizie.

Ordonatorul de credite competent poate anula o creanță constatată, integral sau parțial
  , în conformitate cu regulamentul delegat menționat la articolul 199
  . Anularea parțială a unei creanțe constatate nu presupune o renunțare la un drept constatat al Uniunii.

Ordonatorul de credite competent poate anula o creanță constatată, integral sau parțial. Anularea parțială a unei creanțe constatate nu presupune o renunțare la un drept constatat al Uniunii.

Regulile care definesc procedura și criteriile pentru adoptarea unei decizii de renunțare, precum și pentru delegarea acesteia de către ordonatorul de credite și anularea unei creanțe constatate se stabilesc în regulamentele delegate menționate la articolul 199.

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Sumele recuperate de statele membre ca urmare a producerii unei nereguli sau neglijențe și dobânda aferentă acestora sunt vărsate autorității de gestiune și înscrise de către aceasta ca venit obținut în luna în care au fost încasați banii.

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2b (nou)

(2b)
     
  Atunci când sumele sunt transferate în bugetul Uniunii, statul membru poate reține 20 % din sumele respective, cu titlu de rambursare forfetară a costurilor de recuperare, cu excepția cazurilor în care neregula sau neglijența este imputabilă autorităților sale administrative sau altor organisme oficiale.

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2c (nou)

(2c)
     
  Statele membre pot decide să nu inițieze proceduri de recuperare în cazul în care acest lucru se justifică. O asemenea decizie poate fi luată numai în următoarele situații:

| (a) | în cazul în care costurile deja suportate și ce ar mai putea fi suportate depășesc valoarea ce trebuie recuperată sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care costurile deja suportate și ce ar mai putea fi suportate depășesc valoarea ce trebuie recuperată sau

| (b) | în cazul în care recuperarea se dovedește imposibilă din cauza insolvenței, înregistrată și recunoscută în conformitate cu legislația internă, a debitorului sau a persoanelor responsabile din punct de vedere juridic pentru neregulile respective. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care recuperarea se dovedește imposibilă din cauza insolvenței, înregistrată și recunoscută în conformitate cu legislația internă, a debitorului sau a persoanelor responsabile din punct de vedere juridic pentru neregulile respective.

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Articolul 77a (nou)

Articolul 77a

Corecțiile financiare efectuate de statele membre în cadrul gestiunii partajate în temeiul părții 2 titlul II

(1)
     
  Este responsabilitatea statelor membre să ancheteze neregulile în primă instanță, să ia măsuri atunci când se constată o schimbare importantă care afectează natura sau condițiile de realizare sau de control al operațiunilor sau al programelor operaționale executate în conformitate cu partea 2 titlul II și să efectueze corecțiile financiare care se impun în conformitate cu alineatele (2)-(4).

Statele membre recuperează, de asemenea, fondurile afectate de nereguli în efectuarea cheltuielilor în temeiul părții 2 titlul I.

(2)
     
  Statele membre efectuează corecțiile financiare necesare pentru neregulile individuale sau sistemice constatate în operațiuni sau în programe operaționale. Corecțiile efectuate de statele membre constau în anularea totală sau parțială a contribuției publice la programul operațional în cauză. Statele membre țin seama de natura și gravitatea neregulilor și pierderii financiare suportate de fonduri.

În cazul în care se prevede în temeiul juridic aplicabil, resursele care provin din fonduri astfel eliberate pot fi reutilizate de statele membre pentru operațiuni din cadrul programului operațional în cauză (operațiune de înlocuire).

(3)
     
  Contribuția anulată în conformitate cu alineatul (2) nu poate fi reutilizată în următoarele scopuri:

| (a) | operațiunea sau operațiunile care au făcut obiectul corecțiilor; |
| --- | --- |

(a)

operațiunea sau operațiunile care au făcut obiectul corecțiilor;

| (b) | în cazul în care se efectuează o corecție financiară pentru o neregulă sistemică, operațiuni existente din cadrul întregii axe prioritare sau dintr-o parte a axei prioritare în care s-a produs neregula sistemică sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care se efectuează o corecție financiară pentru o neregulă sistemică, operațiuni existente din cadrul întregii axe prioritare sau dintr-o parte a axei prioritare în care s-a produs neregula sistemică sau

| (c) | în cazul în care o corecție financiară se efectuează în cadrul unei operațiuni de înlocuire. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care o corecție financiară se efectuează în cadrul unei operațiuni de înlocuire.

(4)
     
  În cazul unei nereguli sistemice, statul membru își extinde ancheta la toate operațiunile care ar putea fi afectate.

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Articolul 77b (nou)

Articolul 77b

Criterii pentru corecțiile financiare ale Comisiei

(1)
     
  Comisia realizează corecții financiare prin anularea parțială sau totală a participării Uniunii la un program operațional în cazul în care, după efectuarea verificărilor necesare, concluzionează că:

| (a) | există o deficiență gravă în sistemul de gestionare și control al programului care pune în pericol contribuția Uniunii plătită deja în cadrul programului; |
| --- | --- |

(a)

există o deficiență gravă în sistemul de gestionare și control al programului care pune în pericol contribuția Uniunii plătită deja în cadrul programului;

| (b) | cheltuielile conținute într-o declarație de cheltuieli certificată prezintă nereguli și nu au fost corectate de statul membru înainte de inițierea procedurii de corecție în conformitate cu prezentul alineat; |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile conținute într-o declarație de cheltuieli certificată prezintă nereguli și nu au fost corectate de statul membru înainte de inițierea procedurii de corecție în conformitate cu prezentul alineat;

| (c) | un anumit stat membru nu a respectat obligațiile care îi revin în temeiul articolului 77a înainte de inițierea procedurii de corecție în conformitate cu prezentul alineat. |
| --- | --- |

(c)

un anumit stat membru nu a respectat obligațiile care îi revin în temeiul articolului 77a înainte de inițierea procedurii de corecție în conformitate cu prezentul alineat.

(2)
     
  Comisia își bazează corecțiile financiare pe cazurile individuale de nereguli identificate, ținând seama de natura sistemică a neregulii, pentru a stabili dacă ar trebui aplicată o corecție forfetară sau extrapolată.

Corecțiile forfetare se aplică numai atunci când este imposibil, din cauza naturii cazului respectiv, fie să se identifice amploarea și valoarea neregulii identificate, fie să se extrapoleze suma care trebuie corectată.

(3)
     
  Atunci când decide valoarea unei corecții, Comisia ia în considerare natura și gravitatea neregulii, precum și amploarea și implicațiile financiare ale deficiențelor identificate în cadrul programului operațional respectiv. Dacă în temeiul juridic aplicabil nu se prevede altfel, se aplică următoarele rate de corecție:

| (a) | corecție în proporție de 100 %



  Rata de corecție poate fi stabilită la 100 % atunci când o încălcare individuală sau deficiențele sistemului de gestiune și control al statului membru în cauză sunt atât de grave încât constituie o nerespectare flagrantă a normelor Uniunii, toate plățile fiind astfel nereglementare; |
| --- | --- |

(a)

corecție în proporție de 100 %

| (b) | corecție în proporție de 25 %



  Atunci când aplicarea de către un stat membru a sistemului său de gestiune și control prezintă deficiențe grave și se dovedește existența unor nereguli generalizate și neglijența în combaterea practicilor nereglementare sau frauduloase, se justifică o corecție de 25 %, întrucât se poate presupune în mod rezonabil că libertatea de a prezenta cereri de plată nereglementare cu impunitate va genera pierderi excepțional de ridicate pentru fond. O corecție de 25 % este adecvată și în cazul unei nereguli grave, dar care nu invalidează întreaga operațiune. |
| --- | --- |

(b)

corecție în proporție de 25 %

| (c) | corecție în proporție de 10 %



  Atunci când unul sau mai multe elemente esențiale ale sistemului nu funcționează sau funcționează atât de defectuos sau atât de rar încât sunt complet ineficace pentru stabilirea eligibilității cererii de plată sau prevenirea neregulilor, se justifică o corecție de 10 %, întrucât se poate deduce în mod rezonabil că a existat un risc ridicat ca fondul să înregistreze pierderi considerabile. Această rată de corecție este adecvată și în cazul neregulilor individuale de o gravitate moderată care afectează elemente esențiale ale sistemului; |
| --- | --- |

(c)

corecție în proporție de 10 %

| (d) | corecție în proporție de 5 %



  Atunci când toate elementele esențiale ale sistemului funcționează, dar nu cu consecvența, frecvența sau profunzimea impuse de norme, se justifică o corecție de 5 %, întrucât se poate deduce în mod rezonabil că elementele respective nu garantează un nivel suficient de asigurare a regularității cererilor de plată și că fondurile au fost expuse la un risc semnificativ. O corecție de 5 % poate fi adecvată și în cazul unor nereguli mai puțin grave legate de elemente esențiale înregistrate în operațiuni individuale.


  Faptul că modul de funcționare al unui sistem este perfectibil nu reprezintă un motiv suficient pentru realizarea unei corecții financiare. Trebuie să existe o deficiență gravă în ceea ce privește respectarea normelor explicite ale Uniunii sau a standardelor de bună practică, iar deficiența trebuie să expună fondurile structurale la un risc real de pierderi sau nereguli; |
| --- | --- |

(d)

corecție în proporție de 5 %

| (e) | corecție în proporție de 2 %



  Atunci când performanța este adecvată în cazul elementelor esențiale ale sistemului, dar unul sau mai multe elemente auxiliare nu funcționează deloc, se justifică o corecție de 2 % având în vedere riscul mai scăzut ca fondul să înregistreze pierderi, precum și gravitatea mai redusă a încălcării.


  Corecția de 2 % se majorează la 5 % dacă se constată aceeași deficiență în cazul cheltuielilor după data la care s-a impus prima corecție, iar statul membru nu a luat măsuri corective adecvate cu privire la partea defectuoasă a sistemului după prima corecție.


  O corecție de 2 % se justifică și atunci când Comisia a informat statul membru, fără să impună nicio corecție, cu privire la necesitatea de a îmbunătăți elementele auxiliare ale sistemului care sunt instituite, dar nu funcționează corespunzător, iar statul membru nu a luat măsurile necesare. |
| --- | --- |

(e)

corecție în proporție de 2 %

Se impun corecții pentru deficiențe ale elementelor auxiliare ale sistemelor de gestiune și control numai atunci când nu s-au identificat deficiențe ale elementelor esențiale. Dacă există deficiențe atât ale elementelor auxiliare, cât și ale elementelor esențiale, corecțiile se realizează doar la rata aplicabilă elementelor esențiale.

(4)
     
  În cazul în care un stat membru nu își respectă obligațiile care îi revin în conformitate cu temeiul juridic aplicabil, Comisia poate realiza, în funcție de gradul de nerespectare a obligațiilor respective, o corecție financiară prin anularea totală sau parțială a contribuției acordate statului membru în cauză.

Dacă în temeiul juridic aplicabil nu se prevede altfel, ratele de corecție aplicabile:

| (a) | în caz de nerespectare a normelor privind achizițiile publice și |
| --- | --- |

(a)

în caz de nerespectare a normelor privind achizițiile publice și

| (b) | în caz de divergențe între nivelurile convenite și nivelurile realizate, precum și |
| --- | --- |

(b)

în caz de divergențe între nivelurile convenite și nivelurile realizate, precum și

| (c) | în cazul oricărei alte obligații care decurge direct din aplicarea temeiului juridic sau atunci când acest lucru este prevăzut într-un acord de finanțare, atunci când încălcarea obligației în cauză contravine, parțial sau total, politicii Uniunii pe care se bazează finanțarea sau atunci când protecția intereselor financiare ale Uniunii o impune |
| --- | --- |

(c)

în cazul oricărei alte obligații care decurge direct din aplicarea temeiului juridic sau atunci când acest lucru este prevăzut într-un acord de finanțare, atunci când încălcarea obligației în cauză contravine, parțial sau total, politicii Uniunii pe care se bazează finanțarea sau atunci când protecția intereselor financiare ale Uniunii o impune

sunt cele prevăzute în regulamentele delegate menționate la articolul 199.

(5)
     
  În cazul în care își bazează poziția pe elementele stabilite de alți auditori decât cei din propriile sale servicii, Comisia trage propriile concluzii cu privire la consecințele financiare după examinarea măsurilor luate de statul membru respectiv în temeiul articolului 77a, a rapoartelor prezentate în temeiul articolului 56, precum și a răspunsurilor statului membru.

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Articolul 77c (nou)

Articolul 77c

Reducerea corecțiilor financiare

(1)
     
  Valoarea corecțiilor financiare pentru orice fond specific din orice stat membru care face obiectul unei astfel de corecții se reduce în cazul în care organismul de gestionare a prezentat o declarație de gestiune fidelă:

| (a) | cu 10 %, în cazul în care Comisia a stabilit că în cele două exerciții consecutive precedente statul membru în cauză a înregistrat un indice de eroare mai mic de 2 %; |
| --- | --- |

(a)

cu 10 %, în cazul în care Comisia a stabilit că în cele două exerciții consecutive precedente statul membru în cauză a înregistrat un indice de eroare mai mic de 2 %;

| (b) | cu 20 %, în cazul în care Comisia a stabilit că în cele cinci exerciții consecutive precedente statul membru în cauză a înregistrat un indice de eroare mai mic de 2 %; |
| --- | --- |

(b)

cu 20 %, în cazul în care Comisia a stabilit că în cele cinci exerciții consecutive precedente statul membru în cauză a înregistrat un indice de eroare mai mic de 2 %;

| (c) | cu 50 %, în cazul în care Comisia a stabilit că în cele zece exerciții consecutive precedente statul membru în cauză a înregistrat un indice de eroare mai mic de 2 %; |
| --- | --- |

(c)

cu 50 %, în cazul în care Comisia a stabilit că în cele zece exerciții consecutive precedente statul membru în cauză a înregistrat un indice de eroare mai mic de 2 %;

cu excepția cazului în care procedura de stabilire a indicelui de eroare a făcut ea însăși obiectul fraudei sau al unei conduite neglijente grave.

(2)
     
  Corecția financiară se reduce cu 15 % pentru fiecare fond în cazul în care statul membru a prezentat o declarație națională privind cheltuielile efectuate în cadrul sistemului de gestiune partajată în conformitate cu articolul 56 alineatul (6b).

(3)
     
  Fără a aduce atingere altor măsuri luate de Comisie, un organism de gestionare care a prezentat o declarație de gestiune falsă nu poate beneficia de reduceri în conformitate cu prezentul articol.

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Articolul 77d (nou)

Articolul 77d

Procedura contradictorie

(1)
     
  Înainte de a lua o decizie referitoare la o corecție financiară, Comisia inițiază procedura contradictorie, informând statul membru cu privire la concluziile sale provizorii.

În termen de două luni de la primirea concluziilor provizorii, statul membru:

| (a) | confirmă primirea concluziilor provizorii și își exprimă acordul cu acestea; sau |
| --- | --- |

(a)

confirmă primirea concluziilor provizorii și își exprimă acordul cu acestea; sau

| (b) | are posibilitatea să demonstreze, în urma examinării documentației în cauză, că amploarea reală a neregulii a fost mai redusă decât cea evaluată de Comisie, în cazul în care Comisia propune o corecție financiară forfetară sau pe bază de extrapolare.



  De comun acord cu Comisia, statul membru poate limita amploarea acestei examinări la o proporție corespunzătoare sau la un eșantion corespunzător din documentația respectivă; sau |
| --- | --- |

(b)

are posibilitatea să demonstreze, în urma examinării documentației în cauză, că amploarea reală a neregulii a fost mai redusă decât cea evaluată de Comisie, în cazul în care Comisia propune o corecție financiară forfetară sau pe bază de extrapolare.

| (c) | poate fi invitat de către Comisie la o audiere condusă de un comitet selectat în prealabil, alcătuit din experți din statele membre și din cadrul Comisiei, audiere în cadrul căreia ambele părți, în cooperare și în spirit de parteneriat, depun eforturi să ajungă la un acord privind observațiile și concluziile asociate acestora. |
| --- | --- |

(c)

poate fi invitat de către Comisie la o audiere condusă de un comitet selectat în prealabil, alcătuit din experți din statele membre și din cadrul Comisiei, audiere în cadrul căreia ambele părți, în cooperare și în spirit de parteneriat, depun eforturi să ajungă la un acord privind observațiile și concluziile asociate acestora.

Termenul alocat procedurilor menționate la literele (a) și (b) se prelungește o singură dată pentru fiecare parte cu cel mult două luni pe baza unei notificări justificate adresate de partea în cauză celeilalte părți.

Termenul alocat pentru procedurile menționate la litera (c) nu depășește patru luni, cu excepția cazului în care comitetul de experți, cu aprobarea majorității membrilor săi, acordă o prelungire de cel mult șase luni de la data audierii în care se hotărăște prelungirea.

(2)
     
  Comisia ține seama de orice element furnizat de statul membru în termenele menționate la alineatul (1). În absența unui acord, Comisia ia o decizie cu privire la corecția financiară în termen de trei luni de la data finală a examinării sau a audierii, luând în considerare toate informațiile și observațiile prezentate în cursul procedurii.

(3)
     
  În cazul unui acord, statul membru poate să reutilizeze fondurile în cauză ale Uniunii în conformitate cu articolul 77a alineatul (2) al doilea paragraf.

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Articolul 77e (nou)

Articolul 77e

Rambursarea

(1)
     
  Orice rambursare datorată bugetului general al Uniunii Europene se efectuează înainte de scadența indicată în ordinul de recuperare întocmit în conformitate cu articolul 76. Data scadenței este ultima zi a celei de-a doua luni următoare lunii în care a fost emis ordinul.

(2)
     
  Orice întârziere a rambursării face obiectul plății unor dobânzi de întârziere, de la scadență până la data rambursării efective. Rata dobânzii este cu un punct procentual și jumătate mai mare decât rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare în prima zi lucrătoare din luna în care este data scadenței.

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Articolul 81 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Decizia de finanțare menționează obiectivul urmărit, rezultatele preconizate, modalitatea de execuție și cuantumul total al planului de finanțare. Aceasta cuprinde, de asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărei acțiuni și un calendar indicativ al punerii în aplicare.

În cazul gestiunii indirecte, decizia menționează și partenerul de execuție ales, criteriile utilizate și sarcinile încredințate.

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 1

(1)   Pentru orice măsură care poate genera o cheltuială bugetară, ordonatorul de credite competent trebuie să procedeze mai întâi la un angajament bugetar
  ,
  înainte de a stabili o obligație juridică față de părți terțe sau de a transfera fonduri într-un fond fiduciar în temeiul articolului 178.

(1)   
  Fără a aduce atingere articolului 82 alineatul (3),
  pentru orice măsură care poate genera o cheltuială bugetară, ordonatorul de credite competent trebuie să procedeze mai întâi la un angajament bugetar înainte de a stabili o obligație juridică față de părți terțe sau de a transfera fonduri într-un fond fiduciar în temeiul articolului 178.

Totuși, în cazul operațiunilor de ajutor umanitar, al operațiunilor de protecție civilă și al ajutoarelor pentru gestionarea crizelor, precum și din motive justificate de situații urgente în afara Uniunii angajamentul bugetar poate fi făcut fără întârziere după stabilirea obligației legale față de părți terțe că acesta este indispensabil pentru desfășurarea eficientă a intervenției Uniunii.

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Articolul 83 – alineatul 3 – paragraful 4

Cuantumul fiecărui angajament juridic individual adoptat în urma unui angajament global este înregistrat în contabilitatea bugetară de către ordonatorul de credite competent înainte de semnarea sa și se contabilizează la angajamentul global.
  În cazul operațiunilor de ajutor umanitar, al operațiunilor de protecție civilă și al ajutoarelor pentru gestionarea crizelor, precum și atunci când urgența situației impune acest lucru, înregistrarea sumelor se poate face imediat după semnarea angajamentului juridic individual corespunzător.

Cuantumul fiecărui angajament juridic individual adoptat în urma unui angajament global este înregistrat în contabilitatea bugetară de către ordonatorul de credite competent înainte de semnarea sa și se contabilizează la angajamentul global.

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Articolul 87 – alineatul 1 – paragraful 1a (nou)

Plățile se efectuează prin virament bancar, prin cec sau prin card de debit.

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Articolul 87 – alineatul 4

(4)   Plățile de prefinanțare sunt lichidate la intervale regulate de ordonatorul de credite competent. În acest sens, sunt incluse în contracte, în deciziile și acordurile de grant, precum și în acordurile de delegare, dispoziții corespunzătoare care conferă atribuții de execuție entităților și persoanelor menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b).

(4)   Plățile de prefinanțare sunt lichidate la intervale regulate de ordonatorul de credite competent
  , în funcție de esența economică și calendarul proiectului în cauză
  .
  Pentru sumele de prefinanțare cu valoare de peste 2 milioane EUR și reprezentând peste 50 % din totalul operației finanțate, se realizează controale ex post cel puțin anual, pe întreaga durată a operației.
  În acest sens, sunt incluse în contracte, în deciziile și acordurile de grant, precum și în acordurile de delegare, dispoziții corespunzătoare care conferă atribuții de execuție entităților și persoanelor menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b).

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Articolul 89

Lichidarea, ordonanțarea și plata cheltuielilor trebuie să se efectueze în termenele stabilite în regulamentul delegat menționat la articolul 199, care precizează, de asemenea, condițiile în care creditorii plătiți cu întârziere sunt îndreptățiți să primească o dobândă de întârziere contabilizată la linia din care s-a efectuat plata principalului.

(1)
     
  Termenul pentru efectuarea plăților este de:

| (a) | 90 de zile calendaristice pentru contracte, acorduri și decizii de grant care implică servicii tehnice sau acțiuni a căror evaluare este deosebit de complexă și în cazul cărora plata depinde de aprobarea unui raport sau a unui certificat; |
| --- | --- |

(a)

90 de zile calendaristice pentru contracte, acorduri și decizii de grant care implică servicii tehnice sau acțiuni a căror evaluare este deosebit de complexă și în cazul cărora plata depinde de aprobarea unui raport sau a unui certificat;

| (b) | 60 de zile calendaristice pentru toate celelalte contracte, acorduri și decizii de grant în cazul cărora plata depinde de aprobarea unui raport sau a unui certificat; |
| --- | --- |

(b)

60 de zile calendaristice pentru toate celelalte contracte, acorduri și decizii de grant în cazul cărora plata depinde de aprobarea unui raport sau a unui certificat;

| (c) | 30 de zile calendaristice în toate celelalte cazuri. |
| --- | --- |

(c)

30 de zile calendaristice în toate celelalte cazuri.

Termenele respective nu se aplică plăților în gestiune partajată.

(2)
     
  Ordonatorul de credite delegat sau subdelegat competent poate suspenda termenul limită de plată prin informarea creditorilor, în orice moment, că cererea de plată nu poate fi onorată, fie din cauză că suma nu este scadentă, fie din cauză că nu au fost prezentate documente justificative adecvate. Dacă intră în posesia unor informații care pun la îndoială eligibilitatea cheltuielii care apare într-o solicitare de plată, ordonatorul de credite competent poate suspenda termenul de plată pentru verificări complementare, inclusiv la fața locului, pentru a determina, înainte de efectuarea plății, dacă plata a fost într-adevăr eligibilă.

Creditorii vizați sunt informați în scris în legătură cu motivele suspendării.

Dacă suspendarea depășește două luni, comitetul de clarificare competent ia o decizie cu privire la continuarea suspendării la solicitarea creditorului.

La expirarea termenelor stabilite la alineatul (1), creditorul are dreptul la dobândă.

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Capitolul 7 – titlu

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Articolul 91 – alineatul 1

Cu condiția existenței unui acord prealabil între instituțiile implicate, orice transmitere de documente între
  instituții
  poate fi efectuată prin mijloace electronice.

Cu condiția existenței unui acord prealabil între instituțiile
  și statele membre
  implicate, orice transmitere de documente între
  ele
  poate fi efectuată prin mijloace electronice.

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Articolul 91a (nou)

Articolul 91a

Guvernarea electronică (e-guvernarea)

Toate proiectele de propuneri prezentate autorității legislative suportă aplicarea unor tehnologii ale informației ușor de utilizat la toate nivelurile, îndeosebi la nivelul beneficiarilor finali ai fondurilor.

În cazul în care fondurile fac obiectul gestiunii partajate în conformitate cu articolul 56, Comisia și statele membre asigură interoperabilitatea datelor colectate sau primite în alt mod și transmise în procesul de gestiune bugetară.

În cazul în care datele sunt disponibile în format electronic, trebuie să se prevadă posibilități de transmitere a acestora în formatul respectiv. Atunci când este necesar, statele membre și Comisia convin asupra unor standarde uniforme de transmitere a datelor.

Direcțiile Comisiei, agențiile executive și entitățile menționate la articolul 200 aplică standarde uniforme pentru informațiile electronice furnizate părților terțe în cadrul procedurilor de achiziții și de acordare a granturilor. Ele elaborează și aplică, în măsura posibilului, standarde uniforme privind prezentarea, stocarea și prelucrarea datelor prezentate în cadrul procedurilor de achiziții și de acordare a granturilor și, în acest scop, desemnează un „spațiu unic pentru schimburi de date electronice” destinat beneficiarilor potențiali, beneficiarilor sau candidaților și ofertanților.

Comisia desemnează un director responsabil de sistemele de informații care controlează punerea în aplicare a prezentei dispoziții și informează regulat autoritatea bugetară, în cadrul execuției bugetului, cu privire la rezultatele obținute.

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Capitolul 7a (nou)

CAPITOLUL 7A

PRINCIPII ADMINISTRATIVE

Articolul 91b

Dreptul la bună administrare

În cazul în care, din cauza unei erori administrative evidente din partea candidatului sau ofertantului care acționează cu bună-credință, nu se prezintă documente justificative, nu se dau declarații, nu se completează candidaturile sau nu se respectă alte etape ale procedurii, ordonatorul competent invită candidatul sau ofertantul să ia măsurile de remediere corespunzătoare. După caz, candidatului sau ofertantului i se aduc la cunoștință drepturile sau obligațiile sale procedurale.

Necesitatea de a prezenta elemente justificative și/sau documente, forma acestora și conținutul lor esențial este comunicată cât mai devreme posibil și discutată cu candidații și ofertanții potențiali.

După caz, ofertanții și candidații sunt informați imediat după primirea unei candidaturi sau a unei oferte care este termenul necesar pentru prelucrarea dosarului și încheierea provizorie a procedurii, precum și dacă oferta sau candidatura depusă este completă.

Articolul 91c

Indicarea căilor de atac

În cazul în care un act procedural al unui ordonator de credite prejudiciază drepturile unui candidat sau ofertant, beneficiar sau contractant, actul în cauză precizează căile de atac administrative și/sau judiciare care pot fi utilizate pentru a contesta actul.

Se precizează în mod specific natura căii de atac, organismul sau organismele în fața cărora se poate înainta acțiunea, precum și termenele pentru exercitarea acesteia.

Dacă nu se prevede altfel, o astfel de cale de atac este prescrisă de la expirarea unei perioade de două luni după ce candidatului sau ofertantului i s-au indicat în mod complete și concis căile de atac disponibile.

Amendamentul 291

Propunere de regulament

Articolul 93 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Datele de contact ale auditorului intern se pun la dispoziția oricărei persoane fizice sau juridice implicate în operațiunile de cheltuieli pentru contactarea confidențială a auditorului intern.

Auditorul intern sau orice persoană fizică sau juridică care îi furnizează informații nu poate suporta eventualele consecințe negative ale acestui fapt.

Auditorul intern are obligația de a nu dezvălui identitatea informatorilor.

Auditorul intern al fiecărei instituții are dreptul să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune atunci când consideră util acest lucru.

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Articolul 93 – alineatul 4

(4)   În fiecare an, instituția prezintă autorității care acordă descărcarea de gestiune un raport care conține un rezumat privind numărul și tipul auditurilor interne realizate, recomandările formulate și acțiunile întreprinse ca urmare a acestor recomandări.

(4)   
  Toate rapoartele de audit sunt puse la dispoziția autorității care acordă descărcarea de gestiune imediat după ce sunt finalizate.
  În fiecare an, instituția prezintă autorității care acordă descărcarea de gestiune un raport care conține un rezumat privind numărul și tipul auditurilor interne realizate, recomandările formulate și acțiunile întreprinse ca urmare a acestor recomandări.

În raportul de sinteză, autorității care acordă descărcarea de gestiune i se atrage atenția asupra oricărei analize care recomandă modificarea unui proiect major de achiziții sau a unui grant major ori care recomandă economii bugetare semnificative.

În cazul în care există un comitet de monitorizare a progreselor înregistrate în urma auditurilor, acesta prezintă, într-o declarație separată, informații privind impactul măsurilor luate asupra recomandărilor adresate instituției, precum și alte îmbunătățiri posibile.

Amendamentul 269

Propunere de regulament

Articolul 93 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Rapoartele și constatările auditorului intern, precum și raportul instituției, vor deveni accesibile publicului numai după validarea de către auditorul intern a măsurilor adoptate pentru implementarea lor.

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Articolul 95 – alineatul 3

(3)   Prezentul titlu nu se aplică granturilor, fără a aduce atingere articolelor 100 - 103,
  și nici contractelor de achiziții de servicii încheiate între Comisie, pe de o parte, și Banca Europeană de Investiții, Fondul European de Investiții sau orice altă filială a Băncii Europene de Investiții, pe de altă parte
  .

(3)   Prezentul titlu nu se aplică granturilor, fără a aduce atingere articolelor 100 – 103.

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Articolul 102 – alineatul 1

(1)   Comisia creează și gestionează o bază de date centrală, în conformitate cu normele Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Baza de date cuprinde detalii cu privire la candidații și ofertanții care se găsesc într-una
  din
  situațiile menționate la articolul 100, articolul 103 alineatul (1) litera (b) și la articolul 103 alineatul (2) litera (a). Baza de date este utilizată în comun de instituțiile, agențiile executive și organismele menționate la
  articolul 200
  .

(1)   Comisia creează și gestionează o bază de date centrală, în conformitate cu normele Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Baza de date cuprinde detalii cu privire la candidații și ofertanții care se găsesc într-una
  dintre
  situațiile menționate la articolul 100,
  articolul 101,
  articolul 103 alineatul (1) litera (b) și la articolul 103 alineatul (2) litera (a). Baza de date este utilizată în comun de instituțiile, agențiile executive și organismele menționate la
  articolul 196b și este accesibilă publicului
  .
  Autoritatea care acordă descărcarea de gestiune este informată cu privire la numărul cazurilor raportate pentru înregistrare și, în cazul în care este diferit, numărul cazurilor înregistrate efectiv în baza de date.

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Articolul 102 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Accesul pentru autoritățile din țările terțe poate fi permis doar după îndeplinirea normelor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și în urma unei evaluări de la caz la caz.

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Articolul 103 – alineatul 3

(3)   
  Deciziile sau rezumatul deciziilor, în care se indică numele agentului economic, o scurtă descriere a faptelor, durata excluderii sau valoarea sancțiunilor financiare pot fi publicate de instituție.

(3)   
  Pentru îmbunătățirea protecției intereselor financiare ale Uniunii instituțiile pot decide, cu respectarea principiului proporționalității, să-și publice deciziile de aplicare a sancțiunilor administrative sau pecuniare menționate la alineatul (1) după ce procedura prevăzută la alineatul (1) a fost pe deplin respectată.

Decizia de publicare a deciziei de aplicare a sancțiunilor administrative sau pecuniare menționată la primul paragraf va ține seama, mai ales, de gravitatea infracțiunii inclusiv impactul asupra intereselor financiare ale Uniunii și a imaginii sale, precum și de timpul scurs, durata și recurența infracțiunii, intenția sau gradul de neglijență al entității în cauză și măsurile luate de către aceasta pentru remedierea situației.

Decizia de publicare este inclusă în decizia de aplicarea a sancțiunilor administrative sau financiare și prevede în mod expres publicarea deciziilor de aplicare a sancțiunilor sau a unui sumar a acestora pe site-ul de internet al instituției.

Pentru asigurarea unui efect disuasiv, rezumatul publicat include numele persoanei responsabile de infracțiune, o scurtă descriere a infracțiunii, programul în cauză și durata excluderii și/sau suma sancțiunilor pecuniare.

Decizia se publică după epuizarea căilor legale de recurs împotriva deciziei sau după prescrierea recursului, iar decizia rămâne publicată pe site-ul de internet până la expirarea perioadei de excludere sau până la scurgerea a șase luni de la plata sancțiunilor pecuniare, în cazul în care acestea reprezintă singura măsură luată.

În cazul în care sunt vizate persoane fizice, decizia de publicare se ia ținându-se adecvat cont dreptul la intimitate și cu respectarea drepturilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Amendamentul 159

Propunere de regulament

Articolul 105 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Comisia se asigură prin mijloace corespunzătoare și în conformitate cu articolul 91a că ofertanții pot prezenta conținutul ofertei și orice documente justificative în format electronic (e-achiziții) dacă doresc acest lucru și, cu aprobarea ofertantului și în scopul desfășurării unor proceduri viitoare de e-achiziții, stochează documentele justificative respective într-o bază de date centrală comună tuturor instituțiilor și entităților cărora li se aplică prezentul regulament. Datele sunt șterse după o perioadă de șase luni, cu excepția cazului în care ofertantul solicită stocarea lor permanentă. Ofertantul este cel responsabil de întreținerea și actualizarea datelor stocate.

Comisia raportează Parlamentului și Consiliului cu privire la progresele înregistrate în aplicarea acestei dispoziții în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și după aceea în mod regulat.

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Articolul 107 – alineatul 2 – primul paragraf

(2)   Autoritatea contractantă notifică tuturor candidaților sau ofertanților ale căror candidaturi sau oferte au fost respinse motivele pe care s-a întemeiat această decizie și comunică tuturor ofertanților care îndeplinesc criteriile de excludere și de selecție și care au depus o cerere scrisă caracteristicile și avantajele relative ale ofertei reținute, precum și numele ofertantului căruia îi este atribuit contractul.

(2)   Autoritatea contractantă notifică tuturor candidaților sau ofertanților ale căror candidaturi sau oferte au fost respinse motivele pe care s-a întemeiat această decizie
  , precum
  și
  data la care expiră perioada de așteptare menționată la articolul 112 alineatul (2) și
  comunică tuturor ofertanților care îndeplinesc criteriile de excludere și de selecție și care au depus o cerere scrisă caracteristicile și avantajele relative ale ofertei reținute, precum și numele ofertantului căruia îi este atribuit contractul.

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Articolul 109 – alineatul 1

(1)
     
  Autoritatea contractantă solicită contractanților să depună o garanție în avans, în cazurile precizate în regulamentul delegat menționat la articolul 199.

eliminat

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Articolul 109 – alineatul 2

(2)   Autoritatea contractantă poate solicita contractanților, în cazul în care consideră acest lucru adecvat și proporțional, depunerea unei
  asemenea
  garanții pentru:

(2)   
  Cu excepția contractelor de valoare foarte redusă,
  autoritatea contractantă poate solicita contractanților, în cazul în care consideră acest lucru adecvat și proporțional,
  de la caz la caz și în urma unei analize a riscurilor,
  depunerea unei garanții pentru:

| (a) | a asigura executarea integrală a contractului; |
| --- | --- |

(a)

a asigura executarea integrală a contractului;

| (a) | a asigura executarea integrală a contractului; |
| --- | --- |

(a)

a asigura executarea integrală a contractului;

| (b) | a limita riscurile financiare legate de plata prefinanțării. |
| --- | --- |

(b)

a limita riscurile financiare legate de plata prefinanțării.

| (b) | a limita riscurile financiare legate de plata prefinanțării. |
| --- | --- |

(b)

a limita riscurile financiare legate de plata prefinanțării.

Comisia poate defini criteriile pentru analiza riscurilor în regulamentele delegate menționate la articolul 199.

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Articolul 113

Participarea la proceduri de ofertare este deschisă în condiții egale tuturor persoanelor fizice și juridice care intră în domeniul de aplicare a tratatelor și tuturor persoanelor fizice și juridice dintr-o țară terță care a încheiat un acord special cu Uniunea în domeniul achizițiilor publice, în condițiile stabilite în acordul respectiv.

Participarea la proceduri de ofertare este deschisă în condiții egale tuturor persoanelor fizice și juridice care intră în domeniul de aplicare al tratatelor și tuturor persoanelor fizice și juridice dintr-o țară terță care a încheiat un acord special cu Uniunea în domeniul achizițiilor publice, în condițiile stabilite în acordul respectiv
  și în cazul în care acordul respectiv prevede în mod expres competențe de control egale cu standardele Uniunii Europene, în special dreptul Curții de Conturi Europene și al OLAF de a accesa și verifica toate documentele și sediile relevante.

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Articolul 115 – alineatul 1 – litera b

| (b) | funcționarea unui organism care urmărește un obiectiv de interes general european sau un obiectiv care se înscrie în cadrul unei politici a Uniunii (granturi de funcționare). |
| --- | --- |

(b)

funcționarea unui organism care urmărește un obiectiv de interes general european sau un obiectiv care se înscrie în cadrul unei politici a Uniunii (granturi de funcționare).

| (b) | funcționarea unui organism care urmărește un obiectiv de interes general european sau un obiectiv care se înscrie în cadrul unei politici a Uniunii
  , acționând în sprijinul politicii respective
  (granturi de funcționare). |
| --- | --- |

(b)

funcționarea unui organism care urmărește un obiectiv de interes general european sau un obiectiv care se înscrie în cadrul unei politici a Uniunii
  , acționând în sprijinul politicii respective
  (granturi de funcționare).

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Articolul 115 – alineatul 2 – litera c

| (c) | instrumentele financiare menționate în partea I titlul VIII, precum și acționariatele sau participările la capitalul unor instituții financiare internaționale, precum Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), sau organismele specializate ale Uniunii, precum Fondul European de Investiții (FEI); |
| --- | --- |

(c)

instrumentele financiare menționate în partea I titlul VIII, precum și acționariatele sau participările la capitalul unor instituții financiare internaționale, precum Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), sau organismele specializate ale Uniunii, precum Fondul European de Investiții (FEI);

| (c) | instrumentele financiare menționate în partea I titlul VIII,
  creditele, instrumentele de partajare a riscurilor ale Uniunii sau contribuțiile financiare ale Uniunii la astfel de instrumente, instrumentele de capital privat pe baza principiului investitorului privat și cvasi-participațiile,
  precum și acționariatele sau participările la capitalul unor instituții financiare internaționale, precum Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), sau organismele specializate ale Uniunii, precum Fondul European de Investiții (FEI); |
| --- | --- |

(c)

instrumentele financiare menționate în partea I titlul VIII,
  creditele, instrumentele de partajare a riscurilor ale Uniunii sau contribuțiile financiare ale Uniunii la astfel de instrumente, instrumentele de capital privat pe baza principiului investitorului privat și cvasi-participațiile,
  precum și acționariatele sau participările la capitalul unor instituții financiare internaționale, precum Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), sau organismele specializate ale Uniunii, precum Fondul European de Investiții (FEI);

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Articolul 115 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Următoarele elemente sunt considerate granturi și sunt reglementate, după caz, de prezentul titlu:

| (a) | beneficiile obținute din subvenționarea dobânzii la anumite împrumuturi; |
| --- | --- |

(a)

beneficiile obținute din subvenționarea dobânzii la anumite împrumuturi;

| (b) | investițiile în capitaluri proprii sau alte participații decât cele menționate la alineatul (2) litera (c); |
| --- | --- |

(b)

investițiile în capitaluri proprii sau alte participații decât cele menționate la alineatul (2) litera (c);

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Articolul 115a (nou)

Articolul 115a

Beneficiari

(1)
     
  În sensul prezentului titlu, termenul „beneficiar” înseamnă una sau mai multe entități cărora li se acordă grantul.

(2)
     
  În cazul în care acțiunea este realizată de una sau mai multe entități juridice reprezentată de o entitate juridică coordonatoare sau afiliate acesteia, acordul de grant poate fi semnat de către entitatea juridică coordonatoare în numele membrilor săi afiliați care sunt considerați cobeneficiari.

(3)
     
  În cazul în care grantul este acordat mai multor (co)beneficiari, acordul de grant îi identifică și precizează drepturile și obligațiile lor și ale Comisiei. Acordul prevede în special, dar nu exclusiv:

| (a) | dreptul și jurisdicția aplicabile; |
| --- | --- |

(a)

dreptul și jurisdicția aplicabile;

| (b) | responsabilitatea financiară a entității juridice coordonatoare și a membrilor săi afiliați față de Comisie pentru realizarea întregii acțiuni; |
| --- | --- |

(b)

responsabilitatea financiară a entității juridice coordonatoare și a membrilor săi afiliați față de Comisie pentru realizarea întregii acțiuni;

| (c) | posibilitatea de a modifica, în urma unei decizii majoritare a cobeneficiarilor, drepturile și obligațiile acestora; orice modificare a numărului sau a identității beneficiarilor participanți este supusă aprobării ordonatorului de credite competent și se acordă cu excepția cazului în care există pericolul ca modificarea respectivă să contravină scopului grantului sau să aibă efecte negative substanțiale asupra drepturilor legale ale Comisiei prevăzute în acordul de grant. |
| --- | --- |

(c)

posibilitatea de a modifica, în urma unei decizii majoritare a cobeneficiarilor, drepturile și obligațiile acestora; orice modificare a numărului sau a identității beneficiarilor participanți este supusă aprobării ordonatorului de credite competent și se acordă cu excepția cazului în care există pericolul ca modificarea respectivă să contravină scopului grantului sau să aibă efecte negative substanțiale asupra drepturilor legale ale Comisiei prevăzute în acordul de grant.

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Articolul 116

Granturile pot lua oricare din următoarele forme:

Granturile pot lua oricare din următoarele forme:

| (a) | rambursarea unei părți definite din
  costurile eligibile
  suportate efectiv; |
| --- | --- |

(a)

rambursarea unei părți definite din
  costurile eligibile
  suportate efectiv;

| (a) | rambursarea unei părți definite din
  proporția eligibilă a costurilor economice totale
  suportate efectiv; |
| --- | --- |

(a)

rambursarea unei părți definite din
  proporția eligibilă a costurilor economice totale
  suportate efectiv;

| (aa) | rambursarea unei părți definite din baremul standard al costurilor unitare; |
| --- | --- |

(aa)

rambursarea unei părți definite din baremul standard al costurilor unitare;

| (b) | sume forfetare; |
| --- | --- |

(b)

sume forfetare;

| (b) | sume forfetare; |
| --- | --- |

(b)

sume forfetare;

| (c) | barem standard al costurilor unitare; |
| --- | --- |

(c)

barem standard al costurilor unitare;

| (d) | finanțări la tarife forfetare; |
| --- | --- |

(d)

finanțări la tarife forfetare;

| (d) | finanțări la tarife forfetare; |
| --- | --- |

(d)

finanțări la tarife forfetare;

| (e) | o combinație între formele menționate la literele (a) - (d)
  . |
| --- | --- |

(e)

o combinație între formele menționate la literele (a) - (d)
  .

| (e) | o combinație între formele menționate la literele (a) - (d)
  și luând în considerare preferințele beneficiarilor în ceea ce privește principiile lor contabile obișnuite; |
| --- | --- |

(e)

o combinație între formele menționate la literele (a) - (d)
  și luând în considerare preferințele beneficiarilor în ceea ce privește principiile lor contabile obișnuite;

Amendamentul 270

Propunere de regulament

Articolul 116a (nou)

Articolul 116a

Sumele forfetare, baremul standard al costurilor unitare și finanțarea la rate forfetare

(1)
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor actului de bază, utilizarea sumelor forfetare, a baremului standard al costurilor unitare sau a finanțării la rate forfetare este autorizată printr-o decizie a Comisiei care să asigure respectarea principiului tratamentului egal al beneficiarilor pentru aceeași categorie de acțiuni sau de programe de lucru.

În cazul în care suma maximă pentru fiecare grant nu depășește 50 000 EUR, autorizația poate fi acordată de ordonatorul de credite competent.

(2)
     
  Autorizația se bazează cel puțin pe următoarele elemente:

| (a) | justificarea adecvării acestor forme de finanțare din perspectiva naturii acțiunilor sau programelor de lucru sprijinite, precum și a riscurilor de nereguli și fraudă și a costurilor controalelor; |
| --- | --- |

(a)

justificarea adecvării acestor forme de finanțare din perspectiva naturii acțiunilor sau programelor de lucru sprijinite, precum și a riscurilor de nereguli și fraudă și a costurilor controalelor;

| (b) | identificarea costurilor sau a categoriilor de costuri acoperite de sumele forfetare, de baremul standard al costurilor unitare sau de finanțarea la rate forfetare, din care se exclud costurile neeligibile conform normelor aplicabile ale Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

identificarea costurilor sau a categoriilor de costuri acoperite de sumele forfetare, de baremul standard al costurilor unitare sau de finanțarea la rate forfetare, din care se exclud costurile neeligibile conform normelor aplicabile ale Uniunii;

| (c) | descrierea metodelor de stabilire a sumelor forfetare, a baremului standard al costurilor unitare și a finanțării la rate forfetare, care prevăd condiții pentru a asigura în mod rezonabil respectarea normelor de nonprofit și de cofinanțare și evitarea finanțării duble a costurilor. Aceste metode se bazează pe:










  (i) | date statistice sau elemente obiective similare sau |
| --- | --- | --- |

(c)

descrierea metodelor de stabilire a sumelor forfetare, a baremului standard al costurilor unitare și a finanțării la rate forfetare, care prevăd condiții pentru a asigura în mod rezonabil respectarea normelor de nonprofit și de cofinanțare și evitarea finanțării duble a costurilor. Aceste metode se bazează pe:

(i)

date statistice sau elemente obiective similare sau

| (ii) | o abordare de la beneficiar la beneficiar, bazată pe date istorice certificate sau verificabile ale beneficiarului ori pe practicile sale obișnuite de contabilitate analitică. |
| --- | --- |

(ii)

o abordare de la beneficiar la beneficiar, bazată pe date istorice certificate sau verificabile ale beneficiarului ori pe practicile sale obișnuite de contabilitate analitică.

(3)
     
  În cazul în care se autorizează recurgerea la practicile obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarului, ordonatorul de credite competent poate evalua conformitatea acestor practici cu condițiile prevăzute la alineatul (2), fie ex ante, fie printr-o strategie corespunzătoare de controale ex post.

În cazul în care conformitatea practicilor obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarului cu condițiile prevăzute la alineatul (2) se stabilește ex ante, cuantumul sumelor forfetare, al baremului standard al costurilor unitare sau al finanțării la rate forfetare stabilit prin aplicarea practicilor respective nu este contestat în cursul controalelor ex post.

Ordonatorul de credite competent poate considera că practicile obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarului sunt conforme cu condițiile prevăzute la alineatul (2) dacă sunt acceptate de autoritățile naționale în cadrul unor sisteme de finanțare comparabile.

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Articolul 117 – alineatul 3

(3)   Granturile trebuie să implice cofinanțare, fără a aduce prejudiciu normelor specifice stabilite la partea II titlul IV.

(3)   Granturile trebuie să implice cofinanțare, fără a aduce prejudiciu normelor specifice stabilite la partea II titlul IV.

Primul paragraf nu se aplică în cazul partidelor politice și al fundațiilor politice la nivelul Uniunii.

Granturile nu depășesc un plafon global exprimat ca valoare absolută, care se stabilește pe baza costurilor eligibile estimate.

Beneficiarul poate înlocui sursele sale financiare proprii cu alte surse de finanțare de la părți terțe, cu condiția respectării principiului cofinanțării.

Grantul nu depășește costurile eligibile.

Amendamentul 170

Propunere de regulament

Articolul 117 – alineatul 4

(4)   
  .
  Granturile nu pot avea scopul sau efectul de a produce profit în contextul acțiunii sau al programului de lucru al beneficiarului.

(4)   Granturile nu pot avea scopul sau efectul de a produce profit în contextul acțiunii sau al programului de lucru al beneficiarului.

Primul paragraf nu se aplică în cazul:

Primul paragraf nu se aplică în cazul:

| (a) | acțiunilor care au ca obiectiv consolidarea capacității financiare a beneficiarului sau
  generarea unui
  venit; |
| --- | --- |

(a)

acțiunilor care au ca obiectiv consolidarea capacității financiare a beneficiarului sau
  generarea unui
  venit;

| (a) | acțiunilor care au ca obiectiv consolidarea capacității financiare a beneficiarului sau
  al acțiunilor care generează un
  venit
  pentru a asigura viabilitatea acestora după perioada de finanțare din partea Uniunii prevăzută în decizia sau acordul de grant
  ; |
| --- | --- |

(a)

acțiunilor care au ca obiectiv consolidarea capacității financiare a beneficiarului sau
  al acțiunilor care generează un
  venit
  pentru a asigura viabilitatea acestora după perioada de finanțare din partea Uniunii prevăzută în decizia sau acordul de grant
  ;

| (b) | burselor de studii, de cercetare sau pentru formare profesională plătite persoanelor fizice
  . |
| --- | --- |

(b)

burselor de studii, de cercetare sau pentru formare profesională plătite persoanelor fizice
  .

| (b) | burselor de studii, de cercetare sau pentru formare profesională plătite persoanelor fizice
  ; |
| --- | --- |

(b)

burselor de studii, de cercetare sau pentru formare profesională plătite persoanelor fizice
  ;

| (ba) | alte modalități de sprijin direct acordat persoanelor fizice aflate în nevoie, cum ar fi refugiații și șomerii și/sau programelor de acțiune externă a Uniunii pentru refugiați; |
| --- | --- |

(ba)

alte modalități de sprijin direct acordat persoanelor fizice aflate în nevoie, cum ar fi refugiații și șomerii și/sau programelor de acțiune externă a Uniunii pentru refugiați;

| (bb) | granturi bazate pe tarife forfetare și/sau sume forfetare și/sau costuri unitare în cazurile în care acestea sunt conforme condițiilor stabilite la articolul 116a alineatul (2); |
| --- | --- |

(bb)

granturi bazate pe tarife forfetare și/sau sume forfetare și/sau costuri unitare în cazurile în care acestea sunt conforme condițiilor stabilite la articolul 116a alineatul (2);

| (bc) | granturilor de valoare foarte mică. |
| --- | --- |

(bc)

granturilor de valoare foarte mică.

În cazul în care se obține profit, Comisia are dreptul să recupereze procentajul din profit corespunzător contribuției Uniunii la costurile eligibile suportate efectiv de beneficiar pentru a realiza acțiunea sau programul de lucru.

Amendamentul 171

Propunere de regulament

Articolul 117 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  În sensul prezentului titlu, „profitul” se definește după cum urmează:

| (a) | în cazul unui grant pentru o acțiune, profit înseamnă un surplus de încasări față de costurile suportate de beneficiar în momentul solicitării plății finale; |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui grant pentru o acțiune, profit înseamnă un surplus de încasări față de costurile suportate de beneficiar în momentul solicitării plății finale;

| (b) | în cazul unui grant de funcționare, profit înseamnă un sold excedentar al bugetului de funcționare al beneficiarului. Beneficiarii au dreptul să reporteze 3 % din profit în exercițiul N+2. Fondurile reportate trebuie utilizate mai întâi de beneficiar. Reglementările privind garanțiile se aplică mutatis mutandis în cazurile în care sumele reportate depășesc pragurile stabilite pentru granturile de valoare foarte mică și/sau mică. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui grant de funcționare, profit înseamnă un sold excedentar al bugetului de funcționare al beneficiarului. Beneficiarii au dreptul să reporteze 3 % din profit în exercițiul N+2. Fondurile reportate trebuie utilizate mai întâi de beneficiar. Reglementările privind garanțiile se aplică mutatis mutandis în cazurile în care sumele reportate depășesc pragurile stabilite pentru granturile de valoare foarte mică și/sau mică.

Amendamentul 172

Propunere de regulament

Articolul 117 – alineatul 6

(6)
     
  Pentru sumele forfetare, pentru baremul standard al costurilor unitare și pentru finanțarea la tarife forfetare, regula privind obligația de a nu produce profit și cea referitoare la cofinanțare, prevăzute la alineatele (3) și (4) sunt respectate în mod rezonabil în momentul în care sunt stabilite granturile respective sau în etapa de evaluare a cererii de grant.

eliminat

Amendamentul 173

Propunere de regulament

Articolul 117a (nou)

Articolul 117a

Costuri eligibile

(1)
     
  Granturile nu depășesc un plafon global exprimat ca valoare absolută, care se stabilește pe baza costurilor eligibile estimate.

Granturile nu depășesc costurile eligibile.

(2)
     
  Costurile eligibile sunt costurile suportate efectiv de beneficiarul unui grant care îndeplinesc cumulativ următoarele criterii:

| (a) | sunt suportate pe durata acțiunii sau a programului de lucru, cu excepția costurilor legate de rapoartele finale și de certificatele de audit; |
| --- | --- |

(a)

sunt suportate pe durata acțiunii sau a programului de lucru, cu excepția costurilor legate de rapoartele finale și de certificatele de audit;

| (b) | sunt indicate în bugetul general total estimat al acțiunii sau al programului de lucru; |
| --- | --- |

(b)

sunt indicate în bugetul general total estimat al acțiunii sau al programului de lucru;

| (c) | sunt necesare pentru realizarea acțiunii sau a programului de lucru care face obiectul grantului; |
| --- | --- |

(c)

sunt necesare pentru realizarea acțiunii sau a programului de lucru care face obiectul grantului;

| (d) | pot fi identificate și verificate, în special fiind înregistrate în contabilitatea beneficiarului și stabilite în conformitate cu normele contabile aplicabile în țara în care este stabilit beneficiarul și cu practicile obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarului; precum și |
| --- | --- |

(d)

pot fi identificate și verificate, în special fiind înregistrate în contabilitatea beneficiarului și stabilite în conformitate cu normele contabile aplicabile în țara în care este stabilit beneficiarul și cu practicile obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarului; precum și

| (e) | respectă cerințele legislației fiscale și sociale aplicabile. |
| --- | --- |

(e)

respectă cerințele legislației fiscale și sociale aplicabile.

(3)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (1) și actului de bază căruia i se aplică articolul (2), în cererea de propuneri se precizează categoriile de costuri considerate eligibile pentru a fi finanțate de către Uniune.

Următoarele costuri sunt considerate eligibile de către ordonatorul de credite delegat competent:

| (a) | costurile legate de o garanție bancară sau de o cauțiune comparabilă depusă de beneficiarul grantului în conformitate cu articolul 125; |
| --- | --- |

(a)

costurile legate de o garanție bancară sau de o cauțiune comparabilă depusă de beneficiarul grantului în conformitate cu articolul 125;

| (b) | costurile legate de auditurile externe solicitate de ordonatorul de credite competent în momentul depunerii cererii de finanțare sau al primirii declarației de cheltuieli; |
| --- | --- |

(b)

costurile legate de auditurile externe solicitate de ordonatorul de credite competent în momentul depunerii cererii de finanțare sau al primirii declarației de cheltuieli;

| (c) | taxa pe valoarea adăugată (TVA) plătită de beneficiar și care nu îi poate fi rambursată acestuia în conformitate cu legislația națională aplicabilă. Modalitățile de rambursare sunt prevăzute în regulamentul delegat menționat la articolul 199. |
| --- | --- |

(c)

taxa pe valoarea adăugată (TVA) plătită de beneficiar și care nu îi poate fi rambursată acestuia în conformitate cu legislația națională aplicabilă. Modalitățile de rambursare sunt prevăzute în regulamentul delegat menționat la articolul 199.

| (d) | costurile de amortizare, cu condiția ca acestea să fie suportate efectiv de beneficiar; |
| --- | --- |

(d)

costurile de amortizare, cu condiția ca acestea să fie suportate efectiv de beneficiar;

| (e) | cheltuielile administrative, costurile legate de personal și echipamente, inclusiv costurile legate de salariile personalului administrațiilor naționale, în măsura în care aceste costuri corespund costului activităților pe care autoritatea publică respectivă nu le-ar desfășura dacă nu s-ar derula proiectul în cauză; |
| --- | --- |

(e)

cheltuielile administrative, costurile legate de personal și echipamente, inclusiv costurile legate de salariile personalului administrațiilor naționale, în măsura în care aceste costuri corespund costului activităților pe care autoritatea publică respectivă nu le-ar desfășura dacă nu s-ar derula proiectul în cauză;

| (f) | cu excepția granturilor de funcționare, costurile suportate care sunt necesare pentru funcționarea continuă a întreprinderii, dar care nu pot fi asociate imediat cu produsele/serviciile oferite (costuri indirecte), în valoare de până la 10 % din cheltuielile eligibile directe totale ale acțiunii, atunci când acestea nu depășesc 250 000 EUR, și de până la 8 % în cazul unei valori mai mari, pe baza unei sume forfetare. Acest procentaj poate fi majorat în special pentru entitățile juridice coordonatoare în conformitate cu regulamentul delegat menționat la articolul 199. Plafonul poate fi depășit printr-o decizie motivată a Comisiei. |
| --- | --- |

(f)

cu excepția granturilor de funcționare, costurile suportate care sunt necesare pentru funcționarea continuă a întreprinderii, dar care nu pot fi asociate imediat cu produsele/serviciile oferite (costuri indirecte), în valoare de până la 10 % din cheltuielile eligibile directe totale ale acțiunii, atunci când acestea nu depășesc 250 000 EUR, și de până la 8 % în cazul unei valori mai mari, pe baza unei sume forfetare. Acest procentaj poate fi majorat în special pentru entitățile juridice coordonatoare în conformitate cu regulamentul delegat menționat la articolul 199. Plafonul poate fi depășit printr-o decizie motivată a Comisiei.

(4)
     
  Costurile suportate de membrii afiliați menționați la articolul 115a sunt acceptate drept eligibile cu condiția ca membrii afiliați în cauză să fie identificați în acordul sau decizia de grant și să respecte normele aplicabile beneficiarului în conformitate cu acordul sau decizia de grant, inclusiv normele privind drepturile Comisiei, ale OLAF și ale Curții de Conturi de a controla utilizarea fondurilor în conformitate cu normele aplicabile grantului.

Amendamentul 174

Propunere de regulament

Articolul 117b (nou)

Articolul 117b

Cofinanțarea în natură

(1)
     
  În scopul calculării profitului generat de grant, nu se ia în considerare cofinanțarea sub forma contribuțiilor în natură.

(2)
     
  Ordonatorul de credite competent poate accepta cofinanțarea sub forma contribuțiilor în natură în cazul în care aceasta este considerată necesară sau adecvată. În cazul în care se oferă o cofinanțare în natură în sprijinul unor granturi de valoare mică, iar ordonatorul de credite intenționează să o refuze, acesta justifică de ce cofinanțarea în cauză nu este necesară sau adecvată.

Aceste contribuții nu trebuie să depășească:

| (a) | fie costurile suportate efectiv și justificate corespunzător cu documente contabile; |
| --- | --- |

(a)

fie costurile suportate efectiv și justificate corespunzător cu documente contabile;

| (b) | fie, în lipsa unor astfel de documente, costurile general acceptate pe piața în cauză. |
| --- | --- |

(b)

fie, în lipsa unor astfel de documente, costurile general acceptate pe piața în cauză.

Contribuțiile în natură se prezintă separat în estimarea bugetară pentru a reflecta resursele totale alocate acțiunii. Valoarea lor unitară se evaluează în bugetul provizoriu și nu face obiectul unor modificări ulterioare.

Contribuțiile în natură sunt conforme cu normele naționale din domeniul fiscal și al asigurărilor sociale.

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Articolul 118 – alineatul 1 – paragraful 3

Primul paragraf nu se aplică ajutoarelor pentru situațiile de criză, operațiunilor de protecție civilă și operațiunilor de ajutor umanitar.

Primul paragraf nu se aplică ajutoarelor pentru situațiile de criză,
  în special
  operațiunilor de protecție civilă
  desfășurate în acest context
  și operațiunilor de ajutor umanitar.

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Articolul 120 – alineatul 1 – paragraful 2

În asemenea cazuri, costurile eligibile pentru finanțare nu pot fi anterioare datei de depunere a cererii de grant, cu excepția unor cazuri excepționale bine întemeiate prevăzute în actul de bază sau în caz de extremă urgență a ajutorului pentru gestionarea crizelor, a operațiunilor de protecție civilă
  și
  a operațiunilor de ajutor umanitar.

În asemenea cazuri, costurile eligibile pentru finanțare nu pot fi anterioare datei de depunere a cererii de grant, cu excepția unor cazuri excepționale bine întemeiate prevăzute în actul de bază sau în caz de extremă urgență a ajutorului pentru gestionarea crizelor, a operațiunilor de protecție civilă
  ,
  a operațiunilor de ajutor umanitar
  sau în situații care amenință să escaladeze într-un conflict armat
  .

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Articolul 121

Articolul 121

Principiul acordării degresive

În afara cazului în care se prevede altfel în actul de bază sau în decizia de finanțare a granturilor acordate în temeiul articolului 51 alineatul (5) litera (d) în privința organismelor care urmăresc un obiectiv de interes general al Uniunii, cu ocazia reînnoirii granturilor de funcționare pentru o perioadă de peste patru ani, valoarea acestora scade progresiv după cel de al patrulea an.

eliminat

Amendamentul 178

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 1

(1)   Cererile de grant sunt prezentate în scris.

(1)   Cererile de grant sunt prezentate în scris
  sau, după caz, într-un format electronic sigur
  .
  În cazul în care consideră că este fezabil, Comisia oferă posibilitatea de a prezenta cereri online.

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Termenul pentru prelucrarea cererilor este de șase luni, sau, în cazul în care este necesară o decizie în comisie, nouă luni, de la expirarea termenului stabilit pentru prezentarea cererii. Termenul poate fi depășit în mod excepțional în cazul în care natura și obiectul specific al grantului impun acest lucru. Atunci când este cazul, termenul provizoriu este anunțat în cererea de propuneri. Atunci când termenul nu poate fi respectat din alte motive, ordonatorul de credite delegat indică acest lucru în raportul său anual de activitate împreună cu motivele întârzierii și prezintă propuneri de măsuri de remediere. În raportul de activitate din anul următor el prezintă informații privind succesul măsurilor de remediere.

Amendamentul 180

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 3

(3)   Articolele 100 - 103 se aplică și în cazul solicitanților de granturi. Solicitanții trebuie să certifice faptul că nu se găsesc într-una din situațiile enumerate la articolele 100 - 103. Cu toate acestea, ordonatorul de credite
  poate să nu solicite
  această certificare
  , în conformitate cu regulamentul delegat menționat la articolul 199,
  în următoarele cazuri:

(3)   Articolele 100 - 103 se aplică și în cazul solicitanților de granturi. Solicitanții trebuie să certifice faptul că nu se găsesc într-una din situațiile enumerate la articolele 100 - 103. Cu toate acestea, ordonatorul de credite
  nu solicită
  această certificare în următoarele cazuri:

| (a) | granturi cu o valoare
  foarte
  mică; |
| --- | --- |

(a)

granturi cu o valoare
  foarte
  mică;

| (a) | granturi cu o valoare mică; |
| --- | --- |

(a)

granturi cu o valoare mică;

| (b) | atunci când o astfel de certificare a fost oferită recent în cadrul unei alte proceduri de acordare
  ; |
| --- | --- |

(b)

atunci când o astfel de certificare a fost oferită recent în cadrul unei alte proceduri de acordare
  ;

| (b) | atunci când o astfel de certificare a fost oferită recent în cadrul unei alte proceduri de acordare
  . |
| --- | --- |

(b)

atunci când o astfel de certificare a fost oferită recent în cadrul unei alte proceduri de acordare
  .

| (c) | atunci când există o imposibilitate materială de a furniza o astfel de certificare. |
| --- | --- |

(c)

atunci când există o imposibilitate materială de a furniza o astfel de certificare.

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Articolul 122 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Cererea indică statutul juridic al candidatului și capacitatea financiară și operațională a acestuia pentru a realiza acțiunea sau programul de lucru propus.

În acest sens, candidatul depune o declarație pe proprie răspundere și, cu excepția granturilor de valoare mică, orice document justificativ solicitat de ordonatorul de credite competent, pe baza evaluării riscurilor realizate de acesta. Documentele necesare se indică în cererea de propuneri.

Documentele justificative sunt în special contul de profit și pierderi sau bilanțul pentru ultimul exercițiu financiar ale cărui conturi au fost închise.

Verificarea capacității financiare nu se aplică persoanelor fizice care primesc burse, organismelor publice și organizațiilor internaționale. În funcție de analiza riscurilor pe care a realizat-o, ordonatorul de credite competent poate elimina obligația de verificare a capacității operaționale a organismelor publice sau a organizațiilor internaționale.

În cazul în care cererea vizează granturi pentru o acțiune în valoare de peste 750 000 EUR sau granturi de funcționare care depășesc 100 000 EUR, se depune un raport de audit întocmit de un auditor extern autorizat. Raportul respectiv certifică conturile aferente celui mai recent exercițiu financiar disponibil, iar ordonatorul de credite delegat acceptă sau respinge în mod expres raportul de audit în termen de 90 de zile. Odată acceptate de ordonatorul de credite delegat, aceste rapoarte devin obligatorii și nu sunt supuse unor audituri sau evaluări ex post cu excepția cazului în care există dovezi prima facie noi privind anumite nereguli sau fraude.

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Articolul 125

Ordonatorul de credite competent poate solicita beneficiarului, în cazul în care consideră că acest lucru este adecvat și proporțional, depunerea unei garanții în avans pentru a limita riscurile financiare legate de plata prefinanțării.

Ordonatorul de credite competent poate solicita beneficiarului, în cazul în care consideră că acest lucru este adecvat și proporțional,
  de la caz la caz și în urma unei analize a riscurilor,
  depunerea unei garanții în avans pentru a limita riscurile financiare legate de plata prefinanțării.

Nu se solicită garanții în cazul granturilor de valoare foarte mică sau al granturilor de valoare mică dacă beneficiarul a primit cel puțin un grant anual în ultimii cinci ani.

Amendamentul 183

Propunere de regulament

Articolul 126 – alineatul 1

(1)   Cuantumul grantului nu se definitivează decât după ce ordonatorul de credite acceptă rapoartele și conturile finale, fără a aduce atingere controalelor ulterioare efectuate de instituție.

(1)   Cuantumul grantului nu se definitivează decât după ce ordonatorul de credite
  delegat competent
  acceptă rapoartele și conturile finale, fără a aduce atingere controalelor ulterioare efectuate de instituție
  , care sunt realizate în timp util
  .

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Articolul 126 – alineatul 2

(2)   În cazul în care
  se comit
  erori substanțiale, nereguli sau fraude
  în timpul procedurii de acordare sau al executării grantului și după ce beneficiarului i s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta propriile observații
  , ordonatorul de credite competent poate lua
  oricare dintre
  măsurile
  menționate la articolul 110
  .

(2)   În cazul în care
  procedura de acordare se dovedește a fi viciată de
  erori substanțiale,
  de
  nereguli sau
  de
  fraude, ordonatorul de credite competent
  suspendă procedura și
  poate lua
  toate
  măsurile
  necesare, inclusiv anularea procedurii
  .
  Acesta informează imediat OLAF cu privire la cazurile de fraudă suspectate.

Amendamentul 185

Propunere de regulament

Articolul 126 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  În cazul în care, după acordarea grantului, procedura de acordare sau modul de utilizare a grantului se dovedesc a fi viciate de erori substanțiale, de nereguli sau de fraude, ordonatorul de credite competent, în funcție de stadiul în care se află procedura, poate să nu semneze acordul de grant sau să nu notifice decizia de grant, să suspende utilizarea grantului, sau, după caz, să rezilieze acordul de grant sau să anuleze decizia de grant, după ce solicitantului sau beneficiarului i s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile.

Amendamentul 186

Propunere de regulament

Articolul 126 – alineatul 2b (nou)

(2b)
     
  În cazul în care erorile, neregulile sau fraudele respective îi pot fi imputate beneficiarului sau în cazul în care beneficiarul nu își respectă obligațiile care îi revin în temeiul unui acord sau al unei decizii de grant, ordonatorul de credite competent poate, în plus, să reducă valoarea grantului sau să recupereze sumele plătite în mod necuvenit în conformitate cu acordul sau decizia de grant, proporțional cu gravitatea erorilor, neregulilor sau fraudelor ori a încălcării obligațiilor în cauză, după ce beneficiarului i s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile.

Amendamentul 187

Propunere de regulament

Articolul 126 – alineatul 3

(3)   În cazul
  în care controalele sau auditul constată existența
  unor erori recurente
  la un beneficiar, erori
  care afectează
  și proiectele care nu au făcut obiectul unui audit și la care participă sau a participat beneficiarul respectiv
  , ordonatorul de credite
  își
  poate
  extinde constatările la aceste proiecte neauditate
  care pot
  face în continuare obiectul unui audit
  în conformitate cu
  acordul
  de grant
  și poate cere rambursarea sumei corespunzătoare acestora
  .

(3)   În cazul unor erori
  sau nereguli sistemice sau
  recurente care
  îi pot fi imputate beneficiarului ce depășesc pragul de semnificație și
  afectează
  mai multe granturi acordate beneficiarului în condiții similare
  , ordonatorul de credite
  competent
  poate
  suspenda utilizarea tuturor granturilor în cauză sau, după caz, poate rezilia acordurile de grant sau anula deciziile de grant respective, proporțional cu gravitatea erorilor, neregulilor sau fraudelor, după ce beneficiarului i s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile. Ordonatorul de credite competent poate proceda, în plus, la corecții financiare pentru toate granturile afectate de erorile sau neregulile sistemice sau recurente menționate mai sus
  care pot
  fi auditate
  în conformitate cu
  acordurile sau deciziile
  de grant
  , fie reducând valoarea granturilor, fie recuperând sumele plătite în mod necuvenit în conformitate cu acordurile sau deciziile de grant
  .

Cuantumul corecțiilor financiare care trebuie realizate se stabilește ori de câte ori este posibil și fezabil pe baza costurilor declarate în mod necuvenit drept eligibile pentru fiecare grant în cauză. În cazul în care nu este posibil sau fezabil să se cuantifice precis cuantumul costurilor ineligibile, corecțiile financiare se pot baza pe extrapolare sau pe o rată forfetară, cu respectarea principiului proporționalității.

Beneficiarul poate contesta,
  în cadrul unei proceduri contradictorii,
  corecția aplicată, demonstrând că există erori în calculul corecțiilor și prezentând un nou calcul
  .

(3a)
     În cadrul unei proceduri contradictorii
  în fața comitetului de clarificare competent
  ,
  beneficiarul poate contesta deciziile adoptate în temeiul alineatelor (2a)-(3)
  .

Beneficiarul poate contesta în particular corecția aplicată, demonstrând că, potrivit scenariului celui mai probabil, nu există erori recurente sau sistemice ori că există erori în calculul corecțiilor și poate prezenta un nou calcul. Beneficiarul are dreptul la rambursarea costului reprezentării juridice în măsura în care câștigă procesul.

Amendamentul 188

Propunere de regulament

Articolul 126a (nou)

Articolul 126a

Perioadele de păstrare a dosarelor

(1)
     
  Beneficiarii păstrează dosarele, documentele justificative, datele statistice și alte evidențe pertinente pentru grant timp de cinci ani după plata soldului, respectiv trei ani pentru granturile de valoare mică.

(2)
     
  Dosarele legate de audituri, căi de atac, litigii sau soluționarea unor plângeri în urma realizării proiectului se păstrează până în momentul încheierii acestor audituri, căi de atac, litigii sau plângeri.

(3)
     
  Comisia poate stabili perioade de păstrare a dosarelor de către organismele acreditate și de către Comisie în regulamentul delegat menționat la articolul 199.

Amendamentul 189

Propunere de regulament

Articolul 128

Articolul 128

Definiție

În scopul prezentului regulament, prin „premii” se înțeleg contribuțiile
  financiare
  acordate
  în urma concursurilor.

Articolul 128

Domeniul de aplicare al premiilor

Premiile sunt contribuții
  financiare
  oferite ca recompensă
  în urma concursurilor.
  Acordarea de premii este încurajată, însă aceasta nu se substituie unei finanțări structurate în mod corespunzător.

Amendamentul 190

Propunere de regulament

Articolul 129 – alineatul 1

(1)   Acordarea premiilor se supune principiilor transparenței și tratamentului egal.

(1)   Acordarea premiilor se supune principiilor transparenței și tratamentului egal
  și promovează realizarea de valoare adăugată europeană
  .
  Premiile a căror valoare depășește 5 000 000 EUR pot fi acordate doar în temeiul unui act legislativ al Uniunii în sensul articolelor 288, 289 și 290 din TFUE care stabilește în mod expres condițiile de participare, criteriile de atribuire a premiului, valoarea acestuia, precum și procedura de selecție a experților evaluatori. Premiile devin caduce în mod automat la ieșirea din vigoare a Regulamentului de stabilire a cadrului financiar multianual în care a început implementarea lor sau la cinci ani de la publicarea lor, reținându-se data cea mai îndepărtată.

Veniturile rezultate din caducitatea unui premiu sunt considerate venituri alocate interne.

Amendamentul 191

Propunere de regulament

Articolul 129 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   Premiile fac
  parte din
  programul de lucru
  menționat la articolul 118 și adoptat de Comisie și fac obiectul dispozițiilor articolului 118 alineatul (2)
  .

(2)   
  În acest sens,
  premiile fac
  obiectul unui program de lucru, care se publică la începutul anului de implementare.
  Programul de lucru
  se pune în aplicare prin publicarea concursurilor
  .

Amendamentul 192

Propunere de regulament

Articolul 129 – alineatul 2 – paragraful 3

Premiile nu pot fi acordate direct fără să se organizeze un concurs și se publică în
  același fel ca și cererile de propuneri
  .

Premiile nu pot fi acordate direct fără să se organizeze un concurs și se publică
  anual
  în
  conformitate cu articolul 31 alineatele (2) și (3)
  .

Amendamentul 193

Propunere de regulament

Articolul 129 – alineatul 3

(3)
     
  Realizările dintr-un concurs sunt evaluate de un grup de experți pe baza regulilor de concurs publicate.

(3)
     Premiile sunt acordate de ordonatorul de credite competent
  sau de un juriu. Aceștia
  au toată libertatea să
  hotărască
  dacă
  să acorde
  sau nu premii, în funcție de felul în care evaluează calitatea realizărilor
  în raport cu regulile concursului
  .

Premiile sunt
  apoi
  acordate de ordonatorul de credite competent
  , pe baza evaluării grupului de experți, care
  au toată libertatea să
  recomande
  dacă
  se acordă
  sau nu premii, în funcție de felul în care evaluează calitatea realizărilor.
  Ordonatorul de credite delegat competent anexează la raportul său anual de activitate decizia de atribuire a premiului, împreună cu o listă a experților participanți la evaluare și o justificare a selectării acestora.

Amendamentul 271

Propunere de regulament

Articolul 130 – alineatul 1

(1)   În sensul prezentului regulament, prin „instrumente financiare” se înțeleg măsurile Uniunii de sprijin financiar din buget în vederea atingerii
  un obiectiv specific
  de politică prin împrumuturi, garanții, investiții de capital sau cvasicapital ori participații la capital sau cvasicapital sau prin orice alte instrumente purtătoare de risc, eventual combinate cu granturi.

(1)   În sensul prezentului regulament, prin „instrumente financiare” se înțeleg măsurile Uniunii de sprijin financiar din buget
  , în cazul în care acest lucru este autorizat de actul de bază specific din sectorul principal,
  în vederea atingerii
  unuia sau mai multor obiective specifice
  de politică prin împrumuturi, garanții, investiții de capital sau cvasicapital ori participații la capital sau cvasicapital sau prin orice alte instrumente purtătoare de risc, eventual combinate cu granturi.
  Actul de bază precizează tipul de instrument financiar care poate fi folosit pentru realizarea obiectivelor de politică.

Se aplică următoarele definiții:

| (a) | „investiție de cvasicapital” înseamnă un tip de finanțare care presupune o combinație de capital și datorie, în cadrul căreia capitalul permite investitorilor să atingă un randament ridicat în caz de reușită a întreprinderii sau datoria comportă o primă care contribuie la profiturile investitorului, cum ar fi finanțarea de tip mezanin sau datoria subordonată; |
| --- | --- |

(a)

„investiție de cvasicapital” înseamnă un tip de finanțare care presupune o combinație de capital și datorie, în cadrul căreia capitalul permite investitorilor să atingă un randament ridicat în caz de reușită a întreprinderii sau datoria comportă o primă care contribuie la profiturile investitorului, cum ar fi finanțarea de tip mezanin sau datoria subordonată;

| (b) | „instrument de partajare a riscului” înseamnă un instrument financiar care garantează acoperirea totală sau parțială a unui risc specific, iar dacă este cazul, în schimbul unei remunerări convenite; |
| --- | --- |

(b)

„instrument de partajare a riscului” înseamnă un instrument financiar care garantează acoperirea totală sau parțială a unui risc specific, iar dacă este cazul, în schimbul unei remunerări convenite;

| (c) | „instrument de partajare a riscului destinat obligațiunilor pentru finanțarea proiectelor” înseamnă majorarea creditelor cu ajutorul unui împrumut sau al unei garanții. Acest instrument acoperă riscul legat de rambursarea datoriei de către un proiect și atenuează riscul de credit al deținătorilor de obligațiuni. |
| --- | --- |

(c)

„instrument de partajare a riscului destinat obligațiunilor pentru finanțarea proiectelor” înseamnă majorarea creditelor cu ajutorul unui împrumut sau al unei garanții. Acest instrument acoperă riscul legat de rambursarea datoriei de către un proiect și atenuează riscul de credit al deținătorilor de obligațiuni.

În cazul în care mai multe entități participă împreună la o operațiune acoperită printr-un instrument de partajare a riscului, riscul suportat de bugetul Uniunii reprezintă, în mod proporțional, cel mult cuantumul contibuției Uniunii.

Amendamentul 272

Propunere de regulament

Articolul 130 – alineatul 3

(3)   Comisia poate executa instrumente financiare în cadrul gestiunii directe sau, în cadrul gestiunii indirecte, prin încredințarea de sarcini entităților menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b)
  punctele (iii) și (iv)
  .

(3)   Comisia poate executa instrumente financiare în cadrul gestiunii directe sau, în cadrul gestiunii indirecte,
  în cazul în care aceasta este definită în actul de bază,
  prin încredințarea de sarcini entităților menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b)
  punctele (iv) și (vi)
  .
  Statutul și natura operatorului căruia îi este încredințată gestiunea ar trebui definite în actul de bază.

Comisia este în continuare responsabilă de conformitatea cadrului de implementare a instrumentelor financiare cu buna gestiune financiară și de caracterul favorabil al acestuia pentru realizarea obiectivelor de politică stabilite. Comisia poartă răspundere pentru implementarea instrumentelor financiare, fără a se aduce atingere responsabilității juridice și contractuale a entităților cărora li s-au încredințat sarcini, în conformitate cu legislația aplicabilă.

Parlamentul European este informat periodic cu privire la implementarea instrumentelor financiare.

Amendamentul 273

Propunere de regulament

Articolul 130 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Operațiunile financiare care beneficiază de un instrument financiar al Uniunii emis sub formă de împrumut nerambursabil ori subvenție sau emis împreună cu acestea nu pot avea ca rezultat acțiuni de evaziune fiscală în raport cu beneficiarii europeni și cu alte țări și legislații vizate.

Operatorii financiari care gestionează instrumentele financiare în cauză vor purta răspundere alături de autori pentru orice pierderi financiare rezultate în urma încălcării prezentei dispoziții.

Amendamentul 195

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 1

(1)   Instrumentele financiare sunt acordate beneficiarilor finali de fonduri ale Uniunii în conformitate cu
  buna gestiune financiară, cu principiile
  transparenței și tratamentului egal, precum și în conformitate cu obiectivele stabilite în actul de bază care se aplică acestor instrumente financiare.

(1)   Instrumentele financiare sunt acordate beneficiarilor finali de fonduri ale Uniunii în conformitate cu
  principiile bunei gestiuni financiare,
  transparenței
  , proporționalității, nediscriminării
  și tratamentului egal, precum și în conformitate cu obiectivele stabilite în actul de bază care se aplică acestor instrumente financiare.

Amendamentul 196

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Veniturile și rambursările în cadrul unui instrument financiar constituie venituri alocate interne în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) și se reportează automat pentru a fi reinvestite.

Contribuția Uniunii la un proiect nu se distribuie în niciun caz părților terțe sub formă de dividende sau de profit.

Amendamentul 274

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 1b (nou)

(1b)
     
  La implementarea instrumentelor financiare, Comisia se asigură că există un interes comun pentru atingerea obiectivelor de politică definite pentru un anumit instrument financiar, interes care poate fi stimulat prin dispoziții precum cerințe de cofinanțare, cerințe privind partajarea riscului sau stimulente financiare, urmărind, în același timp, prevenirea conflictelor de interese cu alte activități ale entității în cauză.

Cu excepția cazului de eșec al pieței și a facilităților de micro-creditare, instrumentele financiare trebuie să aibă un efect de multiplicare, ceea ce înseamnă că contribuția Uniunii la un instrument financiar mobilizează o investiție generală care depășește valoarea contribuției Uniunii.

Comisia informează autoritatea bugetară dacă rentabilitatea minimă așteptată nu a fost realizată până la jumătatea perioadei prevăzute pentru instrumentul financiar respectiv.

La evaluarea intermediară, se va raporta despre:

| — | progresul în realizarea obiectivului politic vizat; |
| --- | --- |

—

progresul în realizarea obiectivului politic vizat;

| — | suma totală plătită pentru instrumentul financiar; |
| --- | --- |

—

suma totală plătită pentru instrumentul financiar;

| — | suma totală plătită în cursul implementării instrumentului financiar; |
| --- | --- |

—

suma totală plătită în cursul implementării instrumentului financiar;

| — | după caz, suma totală pentru care rambursarea este în pericol de a nu se putea efectua sau nu s-a efectuat; |
| --- | --- |

—

după caz, suma totală pentru care rambursarea este în pericol de a nu se putea efectua sau nu s-a efectuat;

| — | după caz, valoarea capitalului generat în procesul de implementare. |
| --- | --- |

—

după caz, valoarea capitalului generat în procesul de implementare.

Amendamentul 304/rev

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 1c (nou)

(1c)
     
  Comisia trimite autorității bugetare rapoarte anuale cu privire la activitățile sprijinite prin instrumentele financiare, la instituțiile financiare implicate în punerea în aplicare a acestora, la performanțele instrumentelor financiare, inclusiv reinvestițiile realizate, la soldul conturilor fiduciare, la venituri și rambursări, la efectul de multiplicare obținut și la valoarea participațiilor. Comisia anexează acest raport la raportul anual de activitate menționat la articolul 63 alineatul (9).

Amendamentul 275

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 2

(2)   Fără
  a aduce atingere articolului 46 alineatul (1) literele (d) și (e),
  cheltuielile bugetare legate de un instrument financiar
  sunt păstrate în limitele
  angajamentului bugetar relevant prevăzut pentru acestea.

(2)   Fără
  a afecta operațiunile de împrumut și creditare și garanțiile oferite BEI pentru împrumuturile realizate din resursele proprii ale BEI,
  cheltuielile bugetare legate de un instrument financiar și
  stabilitatea financiară a Uniunii nu depășesc valoarea
  angajamentului bugetar relevant prevăzut pentru acestea
  , fiind excluse astfel pasivele contingente pentru bugetul Uniunii
  .

Amendamentul 276

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 3

(3)   Intermediarii financiari implicați în executarea operațiunilor financiare în temeiul unui instrument financiar respectă standardele relevante privind prevenirea spălării de bani și combaterea terorismului. Aceștia nu pot să fie stabiliți pe teritorii ale căror jurisdicții nu cooperează cu Uniunea în ceea ce privește aplicarea standardelor fiscale
  convenite
  la nivel internațional.

(3)   
  Entitățile menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b) punctele (iv) și (vi) și toți
  intermediarii financiari implicați în executarea operațiunilor financiare în temeiul unui instrument financiar respectă standardele relevante privind prevenirea spălării de bani și combaterea terorismului. Aceștia nu pot să fie stabiliți
  și nu interacționează cu entități înregistrate
  pe teritorii ale căror jurisdicții nu cooperează cu Uniunea în ceea ce privește aplicarea standardelor fiscale
  recunoscute
  la nivel internațional.

Amendamentul 277

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 4

(4)   Fiecare
  acord între o
  entitate menționată la articolul 55 alineatul (1) litera (b)
  punctele (iii) și (iv)
  și
  un intermediar financiar menționat
  la alineatul (3)
  prevede în mod expres exercitarea de către Comisie și Curtea
  de Conturi
  a competențelor lor
  de control
  , asupra documentelor și
  la fața locului,
  precum și asupra informațiilor, chiar și a celor
  stocate pe suport electronic,
  cu privire la toate părțile
  terțe care au beneficiat de fonduri ale Uniunii.

(4)   Fiecare entitate menționată la articolul 55 alineatul (1) litera (b)
  punctele (iv) și (vi)
  și
  intermediarii financiari menționați
  la alineatul (3)
  , implicați în gestionarea instrumentelor financiare ale Uniunii, sunt în poziția de a permite, la cerere, acces Comisiei, Curții
  de Conturi

  și OLAF în exercitarea competențelor lor
  de control la fața locului,
  la documente și la informații, inclusiv la cele
  stocate pe suport electronic,
  ale tuturor părților
  terțe care au beneficiat de fonduri ale Uniunii
  și/sau care sunt implicate în gestionarea unor astfel de fonduri
  .

Amendamentul 200

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Comisia trimite autorității care acordă descărcarea de gestiune rapoarte anuale cu privire la activitățile sprijinite prin instrumentele financiare, la instituțiile financiare implicate în punerea în aplicare a acestora, la performanțele instrumentelor financiare, inclusiv reinvestițiile realizate, la soldul conturilor fiduciare, la venituri și rambursări, la efectul de multiplicare obținut și la valoarea participațiilor. Comisia anexează acest raport la rezumatul rapoartelor anuale menționat la articolul 63 alineatul (9).

Amendamentul 278

Propunere de regulament

Articolul 131 – alineatul 4b (nou)

(4b)
     
  Raportul intermediar menționat la alineatul (1b) include, de asemenea,o listă cu beneficiarii finali ai instrumentelor financiare și cu sumele finanțărilor primite de aceștia.

Forma juridică specifică a instrumentelor financiare, scopul acestora și, acolo unde este cazul, sediul juridic al acestora se publică de către Comisie pe site-ul său de internet.

Amendamentul 293

Propunere de regulament

Articolul 133 – alineatul 2

(2)   Raportul menționat la alineatul (1) prezintă, cel puțin, rata de execuție a creditelor, precum și informații rezumative privind transferurile de credite între diverse posturi bugetare.

(2)   Raportul menționat la alineatul (1) prezintă,
  atât în termeni absoluți, cât și relativi,
  cel puțin, rata de execuție a creditelor, precum și informații rezumative privind transferurile de credite între diverse posturi bugetare.

Amendamentul 201

Propunere de regulament

Articolul 134 – alineatul 1

Situațiile financiare menționate la articolul 132
  respectă regulile
  contabile
  ale Uniunii adoptate de contabilul Comisiei
  și prezintă o imagine fidelă a activelor și pasivelor, a cheltuielilor, veniturilor și fluxurilor de numerar.

Situațiile financiare menționate la articolul 132
  se bazează pe standardele
  contabile
  internaționale aplicabile sectorului public
  și prezintă o imagine fidelă a activelor și pasivelor, a cheltuielilor, veniturilor și fluxurilor de numerar.

Amendamentul 202

Propunere de regulament

Articolul 135

Situațiile financiare menționate la articolul 132 prezintă informații, inclusiv metode contabile, astfel încât să se furnizeze informații relevante, fiabile, comparabile și inteligibile. Ele se întocmesc cu respectarea principiilor contabile general acceptate, definite în regulile contabile ale Uniunii.

Situațiile financiare menționate la articolul 132 prezintă informații, inclusiv metode contabile, astfel încât să se furnizeze informații relevante, fiabile, comparabile și inteligibile. Ele se întocmesc cu respectarea principiilor contabile general acceptate, definite în regulile contabile ale Uniunii
  , și se bazează pe standardele contabile internaționale aplicabile sectorului public
  .

Amendamentul 203

Propunere de regulament

Articolul 135a (nou)

Articolul 135a

Excepții de la principiile contabile

Dacă, într-un anumit caz, ordonatorii de credite consideră că ar trebui să se facă o excepție de la conținutul unuia dintre principiile contabile definite la articolele 187-194, excepția în cauză este motivată corespunzător și arătată în anexa la situațiile financiare menționate la articolul 136.

Amendamentul 294

Propunere de regulament

Articolul 136 – alineatul 1 – litera a

| (a) | bilanțul și contul de rezultat, care reprezintă activele și pasivele și situația financiară, precum și rezultatul economic la data de 31 decembrie a exercițiului anterior; acestea sunt prezentate în conformitate cu regulile contabile relevante, adoptate de contabilul Comisiei; |
| --- | --- |

(a)

bilanțul și contul de rezultat, care reprezintă activele și pasivele și situația financiară, precum și rezultatul economic la data de 31 decembrie a exercițiului anterior; acestea sunt prezentate în conformitate cu regulile contabile relevante, adoptate de contabilul Comisiei;

| (a) | bilanțul și contul de rezultat, care reprezintă activele și pasivele
  (inclusiv pasivele de pensii)
  și situația financiară, precum și rezultatul economic la data de 31 decembrie a exercițiului anterior; acestea sunt prezentate în conformitate cu regulile contabile relevante, adoptate de contabilul Comisiei; |
| --- | --- |

(a)

bilanțul și contul de rezultat, care reprezintă activele și pasivele
  (inclusiv pasivele de pensii)
  și situația financiară, precum și rezultatul economic la data de 31 decembrie a exercițiului anterior; acestea sunt prezentate în conformitate cu regulile contabile relevante, adoptate de contabilul Comisiei;

Amendamentul 204

Propunere de regulament

Articolul 136 – alineatul 2

(2)   Notele la situațiile financiare completează și comentează informațiile prezentate în situațiile menționate la alineatul (1) și furnizează toate informațiile suplimentare
  prevăzute de regulile contabile relevante adoptate de contabilul Comisiei
  .

(2)   Notele la situațiile financiare completează și comentează informațiile prezentate în situațiile menționate la alineatul (1) și furnizează toate informațiile suplimentare
  necesare
  .

Amendamentul 205

Propunere de regulament

Articolul 138 – paragraful 3

Contabilul Comisiei consolidează conturile provizorii respective și conturile provizorii ale Comisiei și trimite Curții de Conturi, până cel târziu la data de 31 martie a exercițiului următor, conturile provizorii ale Comisiei și conturile provizorii consolidate ale Uniunii.

Contabilul Comisiei consolidează conturile provizorii respective și conturile provizorii ale Comisiei și trimite Curții de Conturi
  și Parlamentului European
  , până cel târziu la data de 31 martie a exercițiului următor, conturile provizorii ale Comisiei și conturile provizorii consolidate ale Uniunii.

Amendamentul 206

Propunere de regulament

Articolul 139 – alineatul 1

(1)   Până cel târziu la data de 1 iunie, Curtea de Conturi formulează observații cu privire la conturile provizorii ale celorlalte instituții și ale fiecărui organism menționat la articolul 132 și
  , până cel târziu la data de 15 iunie,
  formulează observații cu privire la conturile provizorii ale Comisiei și la conturile provizorii consolidate ale Uniunii.

(1)   Până cel târziu la data de 1 iunie, Curtea de Conturi formulează observații cu privire la conturile provizorii ale celorlalte instituții și ale fiecărui organism menționat la articolul 132 și formulează observații cu privire la conturile provizorii ale Comisiei și la conturile provizorii consolidate ale Uniunii.

Amendamentul 207

Propunere de regulament

Articolul 139 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   Instituțiile, altele decât Comisia, și fiecare din organismele menționate la articolul 132 întocmesc conturile lor finale și le trimit contabilului Comisiei, Curții de Conturi, Parlamentului European și Consiliului până cel târziu la data de
  1 iulie
  a exercițiului următor în vederea întocmirii conturilor consolidate finale.

(2)   Instituțiile, altele decât Comisia, și fiecare din organismele menționate la articolul 132 întocmesc conturile lor finale și le trimit contabilului Comisiei, Curții de Conturi, Parlamentului European și Consiliului până cel târziu la data de
  28 februarie
  a exercițiului următor în vederea întocmirii conturilor consolidate finale.

Amendamentul 208

Propunere de regulament

Articolul 139 – alineatul 5 – paragraful 1

(5)   După aprobarea conturilor consolidate finale și a propriilor sale conturi, Comisia le trimite Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi până cel târziu la data de
  31 iulie
  a exercițiului financiar următor.

(5)   După aprobarea conturilor consolidate finale și a propriilor sale conturi, Comisia le trimite Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi până cel târziu la data de
  31 martie
  a exercițiului financiar următor.

Amendamentul 209

Propunere de regulament

Articolul 139 – alineatul 6

(6)   Conturile consolidate finale se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, împreună cu declarația de asigurare furnizată de Curtea de Conturi în conformitate cu articolul 287 din TFUE și cu articolul 160c din Tratatul Euratom până la data de
  15 noiembrie
  a următorului exercițiu financiar.

(6)   Conturile consolidate finale se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, împreună cu declarația de asigurare furnizată de Curtea de Conturi în conformitate cu articolul 287 din TFUE și cu articolul 160c din Tratatul Euratom până la data de
  31 iulie
  a următorului exercițiu financiar.

Amendamentul 210

Propunere de regulament

Articolul 141 – alineatul 3

(3)   Cifrele și raportul privind execuția bugetară se trimit în același timp Curții de Conturi.

(3)   Cifrele și raportul privind execuția bugetară se trimit în același timp Curții de Conturi
  și se publică pe internet
  .

Amendamentul 211

Propunere de regulament

Articolul 141 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Pe parcursul exercițiului financiar se elaborează o situație intermediară consolidată a conturilor Uniunii Europene, cu caracter simplificat, pentru perioada 1 ianuarie – 30 iunie. Aceasta se elaborează de către Comisie și face obiectul unei revizuiri limitate de către Curtea de Conturi Europeană. Situația conturilor intermediară consolidată la 30 iunie este înaintată Parlamentului European, împreună cu raportul Curții de Conturi Europene și, dacă este posibil, cu observațiile Comisiei, până la data de 30 octombrie a aceluiași an.

Amendamentul 212

Propunere de regulament

Articolul 143 – alineatul 2 – paragraful 1a (nou)

Contabilul justifică și documentează toate aceste abateri și transmite justificarea Curții de Conturi în momentul adoptării sau actualizării unei anumite norme contabile.

Amendamentul 213

Propunere de regulament

Articolul 145 – alineatul 3

(3)   Sistemul contabil trebuie să permită urmărirea tuturor înregistrărilor contabile.

(3)   Sistemul contabil trebuie să permită urmărirea
  clară prin audit a
  tuturor înregistrărilor contabile.

Amendamentul 214

Propunere de regulament

Articolul 147 – alineatul 1

(1)   Contabilitatea bugetară prezintă o înregistrare detaliată a execuției
  bugetare
  .

(1)   Contabilitatea bugetară prezintă o înregistrare detaliată a execuției
  bugetului

Amendamentul 296

Propunere de regulament

Articolul 149 – alineatul 2

(2)   Fiecare instituție informează Curtea de Conturi și autoritatea bugetară cu privire la regulile interne pe care le adoptă în domeniul financiar.

(2)   Fiecare instituție informează Curtea de Conturi și autoritatea bugetară cu privire la regulile interne pe care le adoptă în domeniul financiar
  în termen de o săptămână de la adoptarea acestor reguli
  .

Amendamentul 215

Propunere de regulament

Articolul 150 – alineatul 1

(1)   Examinarea de către Curtea de Conturi a legalității și conformității tuturor veniturilor încasate și a tuturor cheltuielilor efectuate are loc în conformitate cu dispozițiile tratatelor, ale bugetului, ale prezentului regulament, ale regulamentului delegat menționat la articolul 199 și ale tuturor celorlalte acte adoptate în temeiul tratatelor.

(1)   Examinarea de către Curtea de Conturi a legalității și conformității tuturor veniturilor încasate și a tuturor cheltuielilor efectuate are loc în conformitate cu dispozițiile tratatelor, ale bugetului, ale prezentului regulament, ale regulamentului delegat menționat la articolul 199 și ale tuturor celorlalte acte adoptate în temeiul tratatelor.
  Curtea de Conturi îndeplinește auditul său pe baze permanente.

Amendamentul 216

Propunere de regulament

Articolul 150 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   În îndeplinirea funcției sale, Curtea de Conturi poate consulta, în condițiile menționate la articolul 152, toate documentele și informațiile privind gestiunea financiară a departamentelor sau organismelor în ceea ce privește operațiunile finanțate sau cofinanțate de Uniune. Curtea de Conturi are competența de a audia orice funcționar responsabil de o operațiune de venituri sau de cheltuieli și de a utiliza oricare dintre procedurile de audit adecvate departamentelor sau organismelor menționate anterior. În statele membre, auditul se efectuează în
  cooperare
  cu instituțiile naționale de control sau, dacă acestea nu dispun de competențele necesare,
  în cooperare
  cu departamentele naționale competente. Curtea de Conturi și
  organismele
  naționale de audit cooperează într-o atmosferă de încredere, respectându-și reciproc independența.

(2)   În îndeplinirea funcției sale, Curtea de Conturi poate consulta, în condițiile menționate la articolul 152, toate documentele și informațiile privind gestiunea financiară a departamentelor sau organismelor în ceea ce privește operațiunile finanțate sau cofinanțate de Uniune. Curtea de Conturi are competența de a audia orice funcționar responsabil de o operațiune de venituri sau de cheltuieli și de a utiliza oricare dintre procedurile de audit adecvate departamentelor sau organismelor menționate anterior. În statele membre, auditul se efectuează în
  colaborare
  cu instituțiile naționale de control sau, dacă acestea nu dispun de competențele necesare, cu departamentele naționale competente. Curtea de Conturi și
  instituțiile
  naționale de audit cooperează într-o atmosferă de încredere, respectându-și reciproc independența.

Amendamentul 217

Propunere de regulament

Articolul 152 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Comisia, celelalte instituții, organismele care administrează venituri sau cheltuieli în numele Uniunii și beneficiarii finali ai plăților de la buget acordă Curții de Conturi toate facilitățile și îi furnizează toate informațiile pe care aceasta le consideră necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale. Aceștia pun la dispoziția Curții de Conturi toate documentele privind atribuirea și executarea contractelor finanțate de la buget și toate conturile de numerar sau de materiale, toate registrele contabile și toate documentele justificative și, de asemenea, documentele administrative relevante, toate documentele cu privire la venituri și cheltuieli, toate inventarele, toate organigramele pe care Curtea de Conturi le consideră necesare pentru a verifica, pe bază de documente sau la fața locului, raportul privind rezultatul bugetar și financiar și, în același scop, toate documentele și datele create sau păstrate pe suport
  magnetic
  .

(1)   Comisia, celelalte instituții, organismele care administrează venituri sau cheltuieli în numele Uniunii și beneficiarii finali ai plăților de la buget acordă Curții de Conturi toate facilitățile și îi furnizează toate informațiile pe care aceasta le consideră necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale. Aceștia pun la dispoziția Curții de Conturi toate documentele privind atribuirea și executarea contractelor finanțate de la buget și toate conturile de numerar sau de materiale, toate registrele contabile și toate documentele justificative și, de asemenea, documentele administrative relevante, toate documentele cu privire la venituri și cheltuieli, toate inventarele, toate organigramele pe care Curtea de Conturi le consideră necesare pentru a verifica, pe bază de documente sau la fața locului, raportul privind rezultatul bugetar și financiar și, în același scop, toate documentele și datele create sau păstrate pe suport
  de date
  .

Amendamentul 218

Propunere de regulament

Articolul 153 – alineatul 1

(1)   Curtea de Conturi transmite Comisiei până la data de 15 iunie și altor instituții și organisme menționate la articolul 132 până la data de
  1 iunie
  orice observații care, după părerea sa, sunt de natură să figureze în raportul anual. Aceste observații trebuie să rămână confidențiale și fac obiectul unei proceduri contradictorii. Fiecare instituție adresează propriul răspuns Curții de Conturi până la data de
  15 octombrie
  . Răspunsurile altor instituții decât Comisia se trimit în același timp și Comisiei.

(1)   Curtea de Conturi transmite Comisiei până la data de 15 iunie și altor instituții și organisme menționate la articolul 132 până la data de
  15 iunie
  orice observații care, după părerea sa, sunt de natură să figureze în raportul anual
  sau care ar trebui să fie luate în considerare de contabilul competent în momentul pregătirii conturilor
  . Aceste observații trebuie să rămână confidențiale și fac obiectul unei proceduri contradictorii. Fiecare instituție adresează propriul răspuns Curții de Conturi până la data de
  30 septembrie
  . Răspunsurile altor instituții decât Comisia se trimit în același timp și Comisiei.

Amendamentul 219

Propunere de regulament

Articolul 153 – alineatul 2

(2)
     
  După încheierea procedurii contradictorii, fiecare instituție sau organism în cauză adresează propriul răspuns Curții de Conturi până cel târziu la data de 15 octombrie. Răspunsurile altor instituții decât Comisia și ale organismelor se trimit în același timp și Comisiei.

eliminat

Amendamentul 220

Propunere de regulament

Articolul 153 – alineatul 5

(5)   Curtea de Conturi transmite autorităților responsabile cu aprobarea descărcării de gestiune și celorlalte instituții, până cel târziu la
  15 noiembrie
  , raportul său anual însoțit de răspunsurile instituțiilor și asigură publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(5)   Curtea de Conturi transmite autorităților responsabile cu aprobarea descărcării de gestiune și celorlalte instituții, până cel târziu la
  31 octombrie
  , raportul său anual însoțit de răspunsurile instituțiilor și asigură publicarea acestora în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Amendamentul 221

Propunere de regulament

Articolul 155

Articolul 155

Rapoartele de constatări preliminare

(1)
     
  Curtea de Conturi transmite instituțiilor, organismelor sau statelor membre în cauză rapoartele de constatări preliminare care au rezultat în urma auditurilor sale. Rapoartele de constatări preliminare care, în avizul Curții, sunt de natură să figureze în raportul anual, sunt transmise până la data de 1 iunie a exercițiului care urmează celui la care acestea se referă. Rapoartele de constatări preliminare trebuie să rămână confidențiale.

(2)
     
  Instituția, organismul sau statul membru în cauză are la dispoziție două luni și jumătate pentru a informa Curtea de Conturi în legătură cu orice comentarii pe care dorește să le facă referitor la rapoartele de constatări preliminare.

eliminat

Amendamentul 264

Propunere de regulament

Articolul 156

(1)   La recomandarea Consiliului hotărând cu majoritate calificată, Parlamentul European aprobă
  Comisiei
  , înainte de data de
  15 mai
  a exercițiului n + 2, descărcarea de gestiune pentru execuția bugetară a exercițiului n
  .

(1)   La recomandarea Consiliului, hotărând cu majoritate calificată, Parlamentul European aprobă, înainte de data de
  15 aprilie
  a exercițiului n + 2, descărcarea de gestiune pentru execuția bugetară a exercițiului n
  pentru:

| — | instituțiile menționate la articolul 1 alineatul (2) prima liniuță, |
| --- | --- |

—

instituțiile menționate la articolul 1 alineatul (2) prima liniuță,

| — | entitățile menționate la articolul 196b alineatul (1), |
| --- | --- |

—

entitățile menționate la articolul 196b alineatul (1),

| — | alte organisme responsabile pentru execuția fondurilor Uniunii, în măsura în care legislația Uniunii prevede obligația ca organismele respective să primească descărcarea de gestiune din partea Parlamentului European. |
| --- | --- |

—

alte organisme responsabile pentru execuția fondurilor Uniunii, în măsura în care legislația Uniunii prevede obligația ca organismele respective să primească descărcarea de gestiune din partea Parlamentului European.

(2)   Dacă nu poate fi respectată data prevăzută la alineatul (1), Parlamentul European sau Consiliul informează
  Comisia
  cu privire la motivele amânării.

(2)   Dacă nu poate fi respectată data prevăzută la alineatul (1), Parlamentul European sau Consiliul informează
  instituțiile, entitățile și organismele vizate
  cu privire la motivele amânării.

(3)   Dacă Parlamentul European amână luarea deciziei de descărcare de gestiune,
  Comisia depune
  toate eforturile pentru a lua măsuri, cât mai repede posibil, pentru a înlătura sau a facilita înlăturarea obstacolelor din calea deciziei în cauză.

(3)   Dacă Parlamentul European amână luarea deciziei de descărcare de gestiune,
  instituțiile, entitățile și organismele vizate depun
  toate eforturile pentru a lua măsuri, cât mai repede posibil, pentru a înlătura sau a facilita înlăturarea obstacolelor din calea deciziei în cauză.

Amendamentul 265

Propunere de regulament

Articolul 157 – alineatul 3

(3)   
  Comisia
  prezintă Parlamentului European, la cererea acestuia, orice informații necesare pentru buna derulare a procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar respectiv, în conformitate cu articolul 319 din TFUE.

(3)   
  Instituțiile, entitățile și organismele vizate
  prezintă Parlamentului European, la cererea acestuia, orice informații necesare pentru buna derulare a procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar respectiv, în conformitate cu articolul 319 din TFUE.

Amendamentul 266

Propunere de regulament

Articolul 158

(1)   În conformitate cu articolul 319 din TFUE și cu articolul 180b din Tratatul Euratom, Comisia și celelalte instituții iau toate măsurile necesare pentru a da curs observațiilor care însoțesc decizia de descărcare de gestiune a Parlamentului European și comentariilor care însoțesc recomandarea de descărcare adoptată de Consiliu.

(1)   În conformitate cu articolul 319 din TFUE și cu articolul 180b din Tratatul Euratom, Comisia și celelalte instituții
  , entități și organisme vizate
  iau toate măsurile necesare pentru a da curs observațiilor care însoțesc decizia de descărcare de gestiune a Parlamentului European și comentariilor care însoțesc recomandarea de descărcare adoptată de Consiliu.

(2)   La cererea Parlamentului European sau a Consiliului, instituțiile prezintă un raport privind măsurile luate ținând cont de aceste observații și comentarii și, în special, privind dispozițiile date departamentelor lor care sunt responsabile cu execuția bugetară. Statele membre cooperează cu Comisia, informând-o în privința măsurilor luate pentru a da curs acestor observații, astfel încât Comisia să le poată lua în considerare la întocmirea propriului raport. Rapoartele instituțiilor se transmit, de asemenea, Curții de Conturi.

(2)   La cererea Parlamentului European sau a Consiliului, instituțiile
  , entitățile și organismele vizate
  prezintă un raport privind măsurile luate ținând cont de aceste observații și comentarii și, în special, privind dispozițiile date departamentelor lor care sunt responsabile cu execuția bugetară. Statele membre cooperează cu Comisia, informând-o în privința măsurilor luate pentru a da curs acestor observații, astfel încât Comisia să le poată lua în considerare la întocmirea propriului raport. Rapoartele instituțiilor se transmit, de asemenea, Curții de Conturi.

Amendamentul 224

Propunere de regulament

Articolul 167 – alineatul 1

(1)   Părțile I și III din prezentul regulament se aplică cheltuielilor efectuate de autoritățile și organismele menționate în Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 privind Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului și al Consiliului23 privind Fondul european de dezvoltare regională, Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului24 privind Fondul social european, Regulamentul (CE) nr. 1084/200625 al Consiliului25 privind Fondul de coeziune, Regulamentul (CE) nr. 1198/200626 al Consiliului26 privind Fondul european pentru pescuit și fondurile din spațiul de libertate, securitate și justiție care fac obiectul gestiunii partajate în temeiul articolului 56 din prezentul regulament (denumite în continuare „fondurile”), precum și veniturilor acestora, cu excepția cazului în care prezentul titlu prevede altfel.

(1)   Părțile I și III din prezentul regulament se aplică cheltuielilor efectuate de autoritățile și organismele menționate în Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 privind Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului și al Consiliului23 privind Fondul european de dezvoltare regională, Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului24 privind Fondul social european, Regulamentul (CE) nr. 1084/200625 al Consiliului25 privind Fondul de coeziune, Regulamentul (CE) nr. 1198/200626 al Consiliului26 privind Fondul european pentru pescuit și fondurile din spațiul de libertate, securitate și justiție
  , inclusiv fondurile din cadrul programului „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”
  care fac obiectul gestiunii partajate în temeiul articolului 56 din prezentul regulament (denumite în continuare „fondurile”), precum și veniturilor acestora, cu excepția cazului în care prezentul titlu prevede altfel.

Amendamentul 225

Propunere de regulament

Articolul 168

Articolul 168

Respectarea alocărilor creditelor de angajament

Parlamentul European și Consiliul se angajează să respecte alocările creditelor de angajament stabilite în actele de bază relevante pentru operațiuni structurale, dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit.

eliminat

Amendamentul 226

Propunere de regulament

Articolul 169 – alineatul 3

(3)   
  În conformitate cu regulamentele menționate la articolul 167, rambursarea integrală sau parțială a avansurilor pentru o anumită operațiune nu are ca efect reducerea contribuției fondurilor la operațiunea în cauză.

Sumele rambursate constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) litera (c).

(3)   Tratamentul rambursărilor efectuate de statele membre și efectele acestora asupra cuantumului contribuțiilor din fonduri sunt stabilite de reglementările menționate la articolul 167.

Tratamentul rambursărilor efectuate de statele membre și efectele acestora asupra cuantumului contribuțiilor din fonduri sunt stabilite de reglementările menționate la articolul 167.

Amendamentul 227

Propunere de regulament

Titlul III – capitolul 1 – titlu nou (înaintea art. 173)

Amendamentul 228

Propunere de regulament

Articolul 175 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   
  Sunt considerate venituri alocate în sensul articolului 18 alineatul (2)
  creditele referitoare la:

(2)   Creditele referitoare la:

| (a) | proceduri de achiziții și de acordare a granturilor la care participă CCC sau |
| --- | --- |

(a)

proceduri de achiziții și de acordare a granturilor la care participă CCC sau

| (a) | proceduri de achiziții și de acordare a granturilor la care participă CCC sau |
| --- | --- |

(a)

proceduri de achiziții și de acordare a granturilor la care participă CCC sau

| (b) | activitățile CCC în numele unor terțe părți sau |
| --- | --- |

(b)

activitățile CCC în numele unor terțe părți sau

| (b) | activitățile CCC în numele unor terțe părți sau |
| --- | --- |

(b)

activitățile CCC în numele unor terțe părți sau

| (c) | activitățile întreprinse în cadrul unui acord administrativ cu alte instituții sau cu alte departamente ale Comisiei pentru furnizarea de servicii tehnice și științifice. |
| --- | --- |

(c)

activitățile întreprinse în cadrul unui acord administrativ cu alte instituții sau cu alte departamente ale Comisiei pentru furnizarea de servicii tehnice și științifice.

| (c) | activitățile întreprinse în cadrul unui acord administrativ cu alte instituții sau cu alte departamente ale Comisiei pentru furnizarea de servicii tehnice și științifice. |
| --- | --- |

(c)

activitățile întreprinse în cadrul unui acord administrativ cu alte instituții sau cu alte departamente ale Comisiei pentru furnizarea de servicii tehnice și științifice.

sunt considerate venituri alocate în sensul articolului 18 alineatul (2).

Amendamentul 279

Propunere de regulament

Titlul III – Capitolul 2 (nou)

CAPITOLUL 2

Finanțare și costuri eligibile

Articolul 175a

Costurile medii cu personalul

(1)
     
  Se aplică următoarele criterii de acceptabilitate în ceea ce privește costurile medii cu personalul:

| (a) | costurile medii cu personalul reprezintă practica obișnuită a beneficiarului de contabilitate a costurilor; aici sunt incluse abordările bazate pe centre de costuri; |
| --- | --- |

(a)

costurile medii cu personalul reprezintă practica obișnuită a beneficiarului de contabilitate a costurilor; aici sunt incluse abordările bazate pe centre de costuri;

| (b) | costurile medii cu personalul se bazează pe costurile efective cu personalul ale beneficiarului, așa cum sunt înregistrate în conturile sale statutare sau în conturile de costuri prevăzute de legislația națională aplicabilă, inclusiv sumele estimate sau prevăzute în buget, după caz; |
| --- | --- |

(b)

costurile medii cu personalul se bazează pe costurile efective cu personalul ale beneficiarului, așa cum sunt înregistrate în conturile sale statutare sau în conturile de costuri prevăzute de legislația națională aplicabilă, inclusiv sumele estimate sau prevăzute în buget, după caz;

| (c) | metodologia de calcul al costurilor medii cu personalul exclude din ratele medii ale personalului orice costuri neeligibile, așa cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cadrul celui de-al șaptelea program-cadru și de difuzare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013) (3), în Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților pentru punerea în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de difuzare a rezultatelor din domeniul cercetării (2007-2011) (4) și în acordurile de grant tip; costurile imputate în alte categorii de costuri sunt excluse; |
| --- | --- |

(c)

metodologia de calcul al costurilor medii cu personalul exclude din ratele medii ale personalului orice costuri neeligibile, așa cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cadrul celui de-al șaptelea program-cadru și de difuzare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013) (3), în Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților pentru punerea în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de difuzare a rezultatelor din domeniul cercetării (2007-2011) (4) și în acordurile de grant tip; costurile imputate în alte categorii de costuri sunt excluse;

| (d) | numărul de ore de producție folosit pentru a calcula tarifele medii pe oră corespunde practicii obișnuite de gestiune utilizate de beneficiar, cu condiția ca aceasta să se bazeze pe registre contabile verificabile. |
| --- | --- |

(d)

numărul de ore de producție folosit pentru a calcula tarifele medii pe oră corespunde practicii obișnuite de gestiune utilizate de beneficiar, cu condiția ca aceasta să se bazeze pe registre contabile verificabile.

(2)
     
  Criteriile menționate la alineatul (1) se aplică cu condiția ca toate celelalte aspecte ale metodologiei să respecte dispozițiile din acorduri de grant tip.

(3)
     
  Criteriile menționate la alineatul (1) servesc drept referință pentru toate costurile medii imputate în acordul de grant: cele care dispun de o certificare ex ante a metodologiei și cele care nu dispun de o astfel de certificare, inclusiv în cadrul acordurilor de grant deja semnate. Prin urmare, aceste criterii se aplică și în cadrul auditurilor ex post desfășurate de Comisie, inclusiv în cadrul acordurilor de grant deja semnate.

(4)
     
  Costurile cu personalul imputate pe baza metodologiilor conforme cu criteriile menționate la alineatul (1) sunt considerate a nu diferi semnificativ de costurile reale.

(5)
     
  În cazul aprobării ex ante a metodologiei în conformitate cu criteriile menționate la alineatul (1), aprobarea rămâne valabilă pentru întreaga durată a programelor-cadru, cu excepția cazului în care metodologia este modificată de beneficiar sau serviciile Comisiei observă în cursul auditurilor deficiențe ale metodologiei ca rezultat al unor inexactități, al utilizării incorecte sau al oricărei alte posibilități care invalidează baza pe care a fost acordată aprobarea.

(6)
     
  Beneficiarii care au obținut aprobarea pentru metodologia lor de calcul a costurilor medii cu personalul în condițiile definite în Decizia Comisiei C(2009) 4705 sunt autorizați fie să continue să aplice metodologia aprobată, fie să revină la practica lor contabilă obișnuită, dacă aceasta este conformă cu criteriile stabilite la prezentul articol.

Articolul 175b

Proprietarii de IMM-uri (întreprinderi mici și mijlocii) și persoanele fizice

(1)
     
  În cazul tuturor granturilor pentru acțiunile indirecte acceptate în contextul programelor-cadru, contribuția financiară a Uniunii legată de munca personală în cadrul proiectelor a proprietarilor de IMM-uri care nu primesc un salariu și a persoanelor fizice care nu primesc un salariu ia forma unei plăți forfetare.

(2)
     
  Valoarea muncii personale a acestor proprietari de IMM-uri și persoane fizice se bazează pe o rată forfetară care se stabilește prin înmulțirea numărului de ore lucrate în cadrul proiectului cu tariful mediu pe oră, calculându-se după cum urmează:

| (a) | numărul standard de ore de producție este de 1 575; |
| --- | --- |

(a)

numărul standard de ore de producție este de 1 575;

| (b) | numărul total de ore imputate în contextul proiectelor Uniunii pe an nu poate depăși numărul standard de ore de producție per proprietar de IMM-uri sau persoană fizică. |
| --- | --- |

(b)

numărul total de ore imputate în contextul proiectelor Uniunii pe an nu poate depăși numărul standard de ore de producție per proprietar de IMM-uri sau persoană fizică.

Valoarea muncii personale este considerată un cost direct eligibil al proiectului.

(3)
     
  Această formă de finanțare se aplică și în cazul proprietarilor de IMM-uri și al persoanelor fizice care nu primesc un salariu în cadrul acordurilor de grant deja semnate în contextul programelor-cadru, cu excepția cazului în care beneficiarii au prezentat deja Comisiei o metodologie de calcul certificată a costurilor medii cu personalul, pe care Comisia a acceptat-o. În acest caz, beneficiarii pot alege să aplice în continuare metodologia certificată.

Amendamentul 230

Propunere de regulament

Titlul III – Capitolul 3 (nou)

CAPITOLUL 3

Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare

Articolul 175c

Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare

(1)
     
  Un comitet specializat de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare (denumit în continuare „Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare”) se înființează între direcțiile generale responsabile pentru punerea în aplicare a diferitelor programe-cadru și are mandatul de a adopta poziții finale și uniforme cu privire la orice aspect juridic și financiar legat de realizarea întregului ciclu al proiectelor, precum și la toate aspectele legate de desfășurarea activităților în cazul cărora modalitățile de lucru obișnuite dintre servicii nu au permis obținerea unui consens.

Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare acționează în calitate de comitet de clarificare competent în sensul articolului 126b pentru toate aspectele legate de proiectele și programele de cercetare, inclusiv Programul-cadru.

Membrii Comitetului de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare nu pot fi trași la răspundere ca rezultat al aplicării articolelor 70 și 71 pentru deciziile luate în capacitatea lor de membri ai Comitetului de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare.

(2)
     
  Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare este format din directorii-generali ai Direcțiilor Generale Cercetare și Inovare, Educație și Cultură, Întreprinderi și Industrie, Societatea Informațională și Mass-media, Mobilitate și Transporturi și Energie sau dintr-un reprezentant per director-general împuternicit corespunzător. Comitetul se reunește de cel puțin patru ori pe ani și poate adopta, în scris, decizii prin consens.

(3)
     
  Se aplică următoarele reguli de procedură:

| (a) | Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare este prezidat de directorul-general al Direcției Generale Cercetare și Inovare sau de reprezentantul acestuia; |
| --- | --- |

(a)

Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare este prezidat de directorul-general al Direcției Generale Cercetare și Inovare sau de reprezentantul acestuia;

| (b) | dacă este necesar, Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare poate solicita avizul serviciilor centrale orizontale ale Comisiei, în special al Serviciului Juridic și al Direcției Generale Buget; |
| --- | --- |

(b)

dacă este necesar, Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare poate solicita avizul serviciilor centrale orizontale ale Comisiei, în special al Serviciului Juridic și al Direcției Generale Buget;

| (c) | Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare poate invita părți interesate sau reprezentanți ai acestora, precum și orice alți experți pe care îi consideră calificați pentru a formula un aviz; |
| --- | --- |

(c)

Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare poate invita părți interesate sau reprezentanți ai acestora, precum și orice alți experți pe care îi consideră calificați pentru a formula un aviz;

| (d) | deciziile se iau prin consens sau, dacă acest lucru este imposibil, cu majoritatea membrilor și sunt obligatorii pentru direcțiile generale menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(d)

deciziile se iau prin consens sau, dacă acest lucru este imposibil, cu majoritatea membrilor și sunt obligatorii pentru direcțiile generale menționate la alineatul (1);

| (e) | pozițiile finale și uniforme adoptate sunt de asemenea obligatorii pentru agențiile executive care pun în aplicare părți ale programului-cadru; |
| --- | --- |

(e)

pozițiile finale și uniforme adoptate sunt de asemenea obligatorii pentru agențiile executive care pun în aplicare părți ale programului-cadru;

| (f) | un sector special din cadrul Direcției Generale Cercetare și Inovare asigură sprijinul secretarial pentru Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare. Deciziile Comitetului de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare se pun la dispoziția publicului sub formă electronică, ținându-se seama în mod corespunzător de legislația aplicabilă în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

(f)

un sector special din cadrul Direcției Generale Cercetare și Inovare asigură sprijinul secretarial pentru Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare. Deciziile Comitetului de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare se pun la dispoziția publicului sub formă electronică, ținându-se seama în mod corespunzător de legislația aplicabilă în materie de protecție a datelor;

| (g) | Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare își adoptă regulamentul de procedură în conformitate cu articolul 126c. |
| --- | --- |

(g)

Comitetul de clarificare pentru chestiuni legate de cercetare își adoptă regulamentul de procedură în conformitate cu articolul 126c.

Amendamentul 231

Propunere de regulament

Titlul IV – capitolul 2 – secțiunea 1 (nou) – titlu nou (înaintea art. 177)

Amendamentul 232

Propunere de regulament

Articolul 177a (nou)

Articolul 177a

Utilizarea sprijinului bugetar

(1)
     
  În cazul în care se prevede în actele de bază aplicabile, Comisia poate utiliza sprijinul bugetar sectorial sau general într-o țară terță dacă gestionarea cheltuielilor publice de către țara parteneră este suficient de transparentă, fiabilă și eficace.

(2)
     
  Comisia include în acordurile financiare respective, încheiate în conformitate cu articolul 176 alineatul (2) litera (b), dispoziții corespunzătoare în temeiul cărora țara beneficiară în cauză se angajează să ramburseze imediat, în totalitate sau în parte, finanțarea operațională relevantă în cazul în care se constată că gestiunea fondurilor în cauză ale Uniunii a fost afectată de nereguli grave.

Pentru tratarea rambursării menționate la primul paragraf, se poate aplica articolul 77 alineatul (1) privind recuperarea prin compensare.

(3)
     
  Comisia sprijină consolidarea controlului parlamentar, a capacităților de audit, precum și îmbunătățirea transparenței și a accesului public la informații.

Amendamentul 233

Propunere de regulament

Titlul IV – capitolul 2 – secțiunea 2 (nou) – titlu nou (înaintea art. 178)

Amendamentul 234

Propunere de regulament

Articolul 178 – alineatul 2

Contribuțiile Uniunii și ale donatorilor se depun într-un cont bancar specific. Aceste contribuții nu sunt integrate în buget și sunt gestionate de către Comisie sub responsabilitatea ordonatorului de credite delegat.
  Entităților și persoanelor menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (b) li se pot încredința sarcini de execuție bugetară în conformitate cu normele relevante în materie de gestiune indirectă
  .

Contribuțiile Uniunii și ale donatorilor se depun într-un cont bancar specific. Aceste contribuții nu sunt integrate în buget și sunt gestionate de către Comisie sub responsabilitatea ordonatorului de credite delegat.
  Se aplică articolul 55 alineatul (3)
  .

Amendamentul 235

Propunere de regulament

Titlul IV – capitolul 2 – secțiunea 3 (nou) – titlu nou (înaintea art. 179)

Amendamentul 236

Propunere de regulament

Articolul 195 – alineatul 3

(3)   Instituțiile informează autoritatea bugetară cât mai curând posibil cu privire la orice proiect de construcții care poate avea implicații financiare semnificative asupra bugetului.

(3)   Instituțiile
  și organismele în sensul articolului 196b
  informează autoritatea bugetară cât mai curând posibil cu privire la orice proiect de construcții care poate avea implicații financiare semnificative asupra bugetului.

În cazul în care o ramură a autorității bugetare intenționează să emită un aviz, aceasta notifică instituția în cauză, în termen de două săptămâni de la primirea informațiilor referitoare la proiectul de construcții, cu privire la intenția sa de a emite avizul respectiv. În lipsa unui răspuns, instituția în cauză poate proceda la operațiunea planificată în temeiul autonomiei sale administrative, sub rezerva articolului 335 din TFUE și a articolului 185 din Tratatul Euratom în ceea ce privește reprezentarea Uniunii.

În special, acestea informează autoritatea bugetară:

| (a) | în cazul proiectelor de construcție și de renovare, înainte de emiterea invitațiilor de participare la procedura de ofertare, cu privire la elementele de planificare specifice, și odată ce estimările detaliate ale costurilor au fost realizate, dar înainte de încheierea contractelor, cu privire la toate aspectele pertinente pentru luarea deciziei și la finanțarea proiectului, precum și, după finalizarea lucrărilor, dacă lucrările au fost executate conform planificării și în limitele bugetului stabilit; |
| --- | --- |

(a)

în cazul proiectelor de construcție și de renovare, înainte de emiterea invitațiilor de participare la procedura de ofertare, cu privire la elementele de planificare specifice, și odată ce estimările detaliate ale costurilor au fost realizate, dar înainte de încheierea contractelor, cu privire la toate aspectele pertinente pentru luarea deciziei și la finanțarea proiectului, precum și, după finalizarea lucrărilor, dacă lucrările au fost executate conform planificării și în limitele bugetului stabilit;

| (b) | în cazul altor contracte de construcție, înainte de emiterea invitațiilor de participare la procedura de ofertare și înaintea unor eventuale studii de piață, cu privire la suprafața de construcție necesară, iar înainte de încheierea contractelor, cu privire la toate aspectele pertinente pentru luarea deciziei și la finanțarea proiectului, precum și, după finalizarea proiectelor, cu privire la respectarea bugetului și executarea proiectului. |
| --- | --- |

(b)

în cazul altor contracte de construcție, înainte de emiterea invitațiilor de participare la procedura de ofertare și înaintea unor eventuale studii de piață, cu privire la suprafața de construcție necesară, iar înainte de încheierea contractelor, cu privire la toate aspectele pertinente pentru luarea deciziei și la finanțarea proiectului, precum și, după finalizarea proiectelor, cu privire la respectarea bugetului și executarea proiectului.

După caz, instituțiile și organismele respective pot furniza informații în documentul de lucru privind politica imobiliară menționat la articolul 34 alineatul (4a).

Aprobarea autorității bugetare se obține înainte de încheierea contractelor. Autoritatea bugetară adoptă o decizie privind acordarea aprobării în termen de opt săptămâni de la primirea cererii și a tuturor informațiilor pertinente pentru luarea deciziei.

Instituțiile solicită aprobarea autorității bugetare pentru achiziționarea de bunuri imobiliare sau pentru orice alt proiect de construcții, finanțat printr-un împrumut.

Amendamentul 237

Propunere de regulament

Articolul 195 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Proiectele de construcții care pot avea implicații financiare semnificative asupra bugetului sunt:

| (i) | achiziționarea, vânzarea, renovarea sau construirea de clădiri în valoare de peste 2 milioane EUR sau prelungirea contractelor imobiliare existente în valoare de peste 2 milioane EUR pe an, |
| --- | --- |

(i)

achiziționarea, vânzarea, renovarea sau construirea de clădiri în valoare de peste 2 milioane EUR sau prelungirea contractelor imobiliare existente în valoare de peste 2 milioane EUR pe an,

| (ii) | orice achiziție de terenuri, |
| --- | --- |

(ii)

orice achiziție de terenuri,

| (iii) | toate contractele imobiliare noi (inclusiv uzufructul și închirierile pe termen lung) pentru proprietăți noi cu o taxă anuală de cel puțin 500 000 EUR, |
| --- | --- |

(iii)

toate contractele imobiliare noi (inclusiv uzufructul și închirierile pe termen lung) pentru proprietăți noi cu o taxă anuală de cel puțin 500 000 EUR,

| (iv) | toate proiectele de construcții de natură interinstituțională. |
| --- | --- |

(iv)

toate proiectele de construcții de natură interinstituțională.

Amendamentul 238

Propunere de regulament

Articolul 195 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  Un proiect de construcție poate fi finanțat de la buget sau, prin derogare de la articolul 14 și cu acordul autorității bugetare, prin împrumuturi. Împrumuturile se rambursează într-un termen adecvat.

Planul de finanțare care urmează să fie prezentat, împreună cu cererea de aprobare, de către instituția în cauză precizează, în special, nivelul maxim de finanțare, perioada de finanțare și tipul de finanțare.

Amendamentul 239

Propunere de regulament

Titlul VIIa (nou)

Amendamentul 240

Propunere de regulament

Articolul 196a (nou)

Articolul 196a

Tipuri de parteneriate public-privat

Pot fi create următoarele tipuri de parteneriate public-privat:

| (a) | organisme care sunt create în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom și care au personalitate juridică și primesc contribuții de la buget în conformitate cu articolul 196b; |
| --- | --- |

(a)

organisme care sunt create în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom și care au personalitate juridică și primesc contribuții de la buget în conformitate cu articolul 196b;

| (b) | organisme cu personalitate juridică constituite printr-un act de bază care le definește statutul, precum și sfera și natura activităților, și cărora le este încredințată punerea în aplicare a unui parteneriat de tip public-privat în conformitate cu articolele 196b și 196c, în cazul în care acesta aduce valoare adăugată europeană, iar intervenția din fonduri publice este justificată. |
| --- | --- |

(b)

organisme cu personalitate juridică constituite printr-un act de bază care le definește statutul, precum și sfera și natura activităților, și cărora le este încredințată punerea în aplicare a unui parteneriat de tip public-privat în conformitate cu articolele 196b și 196c, în cazul în care acesta aduce valoare adăugată europeană, iar intervenția din fonduri publice este justificată.

Amendamentul 241

Propunere de regulament

Articolul 196b (nou)

Articolul 196b

Regulament financiar-cadru pentru agențiile, organismele și parteneriatele de tip public-privat instituite în temeiul unor dispoziții specifice din TFUE și din Tratatul Euratom

(1)
     
  Se adoptă un regulament financiar-cadru, cu consultarea Curții de Conturi, prin intermediul unui regulament delegat în conformitate cu articolele 202, 203 și 204 din prezentul regulament pentru entitățile instituite în temeiul unor dispoziții specifice din TFUE și din Tratatul Euratom și care au personalitate juridică.

Acest regulament financiar-cadru se va baza pe principiile și normele prevăzute de prezentul regulament.

Normele financiare ale acestor organisme nu pot devia de la regulamentul financiar-cadru, decât în cazul în care nevoile lor specifice impun acest lucru. O astfel de deviere nu poate să vizeze principiile bugetare menționate în partea I titlul II, principiul egalității de tratament a operatorilor și dispozițiile specifice prevăzute în actele de bază care instituie organismele respective. În cazul în care normele financiare ale acestor parteneriate de tip public-privat deviază de la regulamentul financiar-cadru, Comisia este notificată cu privire la aceste devieri și la justificarea lor. Comisia are dreptul de a formula obiecțiuni față de aceste devieri în termen de șase săptămâni de la notificare.

Normele acestor organisme pot devia de la Statutul funcționarilor.

(1a)
     
  Devierile și motivele specifice ale acestora sunt comunicate anual Parlamentului European și Consiliului într-un document de lucru, nu mai târziu de 31 octombrie. Documentul de lucru prezintă, de asemenea, progresele obținute în atingerea obiectivului pentru care au fost create entitățile individuale, precum și relevanța devierilor menționate anterior pentru progresele realizate, informațiile menționate la articolul 34 alineatul (2b) și gradul de atingere a obiectivelor specifice definite anterior în exercițiul care face obiectul descărcării de gestiune. În cazul în care obiectivele nu au fost atinse pe deplin, conducerea entității prezintă motivele specifice și propune acțiuni de remediere, care pot include și o cerere motivată de majorare temporară a creditelor administrative pentru maximum următorul exercițiu.

Documentul de lucru prezintă, de asemenea, structurile de guvernanță ale tuturor entităților vizate de prezentul articol, inclusiv o situație de ansamblu asupra dimensiunii fiecăreia dintre structurile de conducere raportate la efectivul de personal.

(2)
     
  Descărcarea de gestiune pentru execuția bugetelor entităților menționate la alineatul (1) este acordată de Parlamentul European la recomandarea Consiliului. Ori de câte ori consideră necesar, Parlamentul European poate convoca cadrele de conducere ale acestor entități în cadrul procedurii de descărcare de gestiune, în special în cazul în care obiectivele menționate la alineatul (1a) nu au fost îndeplinite pentru doi ani consecutivi.

(3)
     
  Auditorul intern al Comisiei exercită aceleași competențe asupra entităților menționate la alineatul (1) ca și cele de care dispune în privința departamentelor Comisiei.

(4)
     
  Fiecare agenției numește prin contract, după consultarea Curții de Conturi, un auditor independent, a cărui sarcină este de a verifica conformitatea conturilor organismului cu dispozițiile articolului 134 și de a întreprinde o analiză, sub îndrumarea Curții de Conturi, a legalității și regularității veniturilor și cheltuielilor organismului. Curtea de Conturi analizează raportul emis de respectivul auditor independent și, totodată întreprinzând orice alte proceduri pe care le consideră necesare, se poate baza pe raportul auditorului independent în formularea avizului său.

Amendamentul 242

Propunere de regulament

Articolul 196c (nou)

Articolul 196c

Regulament financiar-tip pentru organismele de parteneriat de tip public-privat care nu se bazează pe dispozițiile specifice din TFUE

(1)
     
  Organismele cu personalitate juridică instituite printr-un act de bază în conformitate cu articolele 288 și 289 din TFUE și cărora le-a fost încredințată punerea în aplicare a unui parteneriat de tip public-privat își adoptă normele financiare referitoare la întocmirea, execuția, contabilitatea și descărcarea de gestiune pentru bugetul parteneriatului de tip public-privat.

(2)
     
  Aceste norme includ un set de principii necesare pentru asigurarea bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii și se bazează pe articolele 55 și 57 și pe un regulament financiar-tip, adoptat printr-un regulament delegat, în conformitate cu articolele 202, 203 și 204, după consultarea Curții de Conturi.

În cazul în care normele financiare ale acestor parteneriate de tip public-privat deviază de la regulamentul financiar-tip, Comisia este notificată cu privire la aceste devieri și la justificarea lor. Comisia are dreptul de a formula obiecțiuni față de aceste devieri în termen de șase săptămâni de la notificare.

Normele acestor organisme pot devia de la Statutul funcționarilor în măsura în care actele de constituire a acestor organisme în conformitate cu articolul 1a alineatul (2) din Statutul funcționarilor nu prevăd o aplicare a acestui statut.

(3)
     
  Devierile și motivele specifice ale acestora sunt comunicate anual Parlamentului European și Consiliului într-un document de lucru, nu mai târziu de 31 octombrie. Documentul de lucru prezintă, de asemenea, progresele obținute în atingerea obiectivului pentru care au fost create organismele individuale, precum și relevanța devierilor menționate anterior pentru progresele realizate, informațiile menționate la articolul 34 alineatul (2b) și gradul de atingere a obiectivelor specifice definite anterior în exercițiul care face obiectul descărcării de gestiune. În cazul în care obiectivele nu au fost atinse pe deplin, conducerea organismului prezintă motivele specifice și propune acțiuni de remediere, care pot include și o cerere motivată de majorare temporară a creditelor administrative pentru maximum următorul exercițiu. Documentul de lucru prezintă, de asemenea, structurile de guvernanță ale tuturor entităților vizate de prezentul articol, inclusiv o situație de ansamblu asupra dimensiunii fiecăreia dintre structurile de conducere raportate la efectivul de personal.

(4)
     
  Descărcarea de gestiune pentru execuția bugetelor organismelor menționate la alineatul (1) este acordată de Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

(5)
     
  Auditorul intern al Comisiei exercită aceleași competențe asupra organismelor menționate la alineatul (1) ca și cele de care dispune în privința departamentelor Comisiei.

Amendamentul 243

Propunere de regulament

Articolul 199

Comisia
  adoptă
  un regulament delegat
  privind normele detaliate de aplicare a prezentului regulament
  în conformitate cu articolele 202, 203 și 204.
  Regulamentul delegat include norme privind execuția cheltuielilor administrative referitoare la creditele prevăzute în buget pentru Agenția de Aprovizionare a Euratom.

Comisia
  este împuternicită să adopte
  un regulament delegat în conformitate cu articolele 202, 203 și 204
  privind norme detaliate pentru completarea sau modificarea anumitor elemente neesențiale ale următoarelor articole: 5, 8, 9, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 27, 30, 31, 34, 38, 41, 46, 50, 51, 55, 56, 57, 58, 61, 63, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 72, 75, 76, 77, 77b, 78, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 92, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 117a, 118, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 126, 126a, 126c, 127, 133, 135, 136, 137, 139, 142, 145, 147, 148, 173, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 187, 188, 191, 193, 195, 196, 197
  .

O anexă la prezentul regulament enumeră obiectivele, conținutul și sfera de aplicare a delegării, cu referire la articole susmenționate.

Regulamentul delegat include, de asemenea, norme privind execuția cheltuielilor administrative referitoare la creditele prevăzute în buget pentru Agenția de Aprovizionare a Euratom.

Amendamentul 244

Propunere de regulament

Articolul 200

Articolul 200

Regulament financiar-cadru pentru agențiile și organismele instituite în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom

(1)
     
  Comisia adoptă un regulament financiar-cadru pentru organismele instituite în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom și care au personalitate juridică și care beneficiază de contribuții de la buget printr-un act delegat, în conformitate cu articolele 202, 203 și 204 din prezentul regulament.

Acest regulament financiar-cadru se va baza pe principiile și normele prevăzute de prezentul regulament.

Normele financiare ale acestor organisme nu se pot îndepărta de regulamentul financiar-cadru, decât în cazul în care nevoile lor specifice impun acest lucru și cu acordul prealabil al Comisiei. O astfel de excepție nu poate să vizeze principiile bugetare menționate în partea I titlul II, principiul egalității de tratament a operatorilor și dispozițiile specifice prevăzute în actele de bază care instituie organismele respective.

(2)
     
  Descărcarea de gestiune pentru execuția bugetelor organismelor menționate la alineatul (1) este acordată de Parlamentul European la recomandarea Consiliului.

(3)
     
  Auditorul intern al Comisiei exercită aceleași competențe asupra organismelor menționate la alineatul (1) ca și cele de care dispune în privința serviciilor Comisiei.

(4)
     
  Cu excepția unor dispoziții contrare ale actului de bază menționat la alineatul (1), Curtea de Conturi examinează legalitatea și regularitatea veniturilor și cheltuielilor acestui organism înainte de consolidarea conturilor sale cu cele ale Comisiei. Această examinare se bazează pe raportul de audit întocmit de un auditor extern independent desemnat de către organism și a cărui misiune este să verifice conformitatea conturilor organismului cu articolul 134.

eliminat

Amendamentul 245

Propunere de regulament

Articolul 201

Articolul 201

Regulament financiar-tip pentru organismele de parteneriat public-privat

Organismele cu personalitate juridică instituite printr-un act de bază și cărora le-a fost încredințată punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (b) punctul (v) își adoptă normele financiare.

Aceste norme includ un set de principii necesare pentru asigurarea bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii și se bazează pe articolul 57 și pe un regulament financiar-tip, adoptat de Comisie printr-un act delegat, în conformitate cu articolele 202, 203 și 204.

eliminat

Amendamentul 246

Propunere de regulament

Articolul 202 – alineatul 1

(1)   Competențele de a adopta
  actul delegat menționat
  la articolele 199
  , 200 și 201 se atribuie Comisiei pentru o perioadă
  nedeterminată
  .

(1)   Competența de a adopta
  regulamentele delegate menționate
  la articolele
  196b, 196c și
  199 este conferită Comisiei pentru o perioadă
  de 3 ani de la (5), în condițiile prevăzute la articolele 203 și 204
  .

Amendamentul 247

Propunere de regulament

Articolul 202 – alineatul 2

(2)   Imediat după adoptarea
  acestui act
  delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(2)   Imediat după adoptarea
  unui regulament
  delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

Comisia desfășoară consultări adecvate în cursul activității sale pregătitoare, inclusiv cu Parlamentul European și la nivel de experți, și asigură transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 248

Propunere de regulament

Articolul 202 – alineatul 3

(3)   
  Competențele de a adopta actul delegat sunt atribuite Comisiei sub rezerva condițiilor stabilite la articolele 203 și 204.

(3)   
  Ori de câte ori prezentul regulament face obiectul unei revizuiri, Comisia prezintă un regulament delegat revizuit.

Amendamentul 249

Propunere de regulament

Articolul 203 – titlu

Revocarea delegării

Revocarea delegării
  și abrogarea regulamentului delegat

Amendamentul 250

Propunere de regulament

Articolul 203 – alineatul 1

(1)   Delegarea de competență menționată la
  articolul
  199 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu.

(1)   Delegarea de competențe menționată la
  articolele 196b, 196c și
  199 poate fi revocată în orice moment
  , integral sau parțial, cu efect pentru viitor,
  de către Parlamentul European sau de către Consiliu.
  Parlamentul European sau Consiliul poate, în plus, să abroge, integral sau parțial, regulamentele delegate care au fost adoptate în temeiul competențelor delegate revocate în conformitate cu teza anterioară.

Amendamentul 251

Propunere de regulament

Articolul 203 – alineatul 2

(2)   Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă revocă delegarea de competență informează cealaltă instituție și Comisia într-un termen rezonabil înainte de luarea unei decizii finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și eventualele motive
  ale acesteia
  .

(2)   Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă revocă delegarea de competențe și dacă abrogă regulamentul delegat, integral sau parțial,
  informează cealaltă instituție și Comisia într-un termen rezonabil înainte de luarea unei decizii finale, indicând competențele delegate
  și, după caz, regulamentul delegat sau partea din acesta
  care ar putea face obiectul unei revocări
  sau abrogări
  , precum și eventualele motive
  de revocare sau abrogare
  .

Amendamentul 252

Propunere de regulament

Articolul 203 – alineatul 3

(3)   Decizia de revocare duce la încetarea delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia de revocare intră în vigoare imediat sau la o dată ulterioară specificată în textul acesteia.
  Decizia de revocare nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.
  Aceasta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(3)   Decizia de revocare duce la încetarea delegării competențelor specificate în decizia respectivă.
  De asemenea, decizia poate pune capăt valabilității regulamentului delegat aflat în vigoare sau a unor părți din acesta.
  Decizia de revocare intră în vigoare imediat sau la o dată ulterioară specificată în textul acesteia. Aceasta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Amendamentul 253

Propunere de regulament

Articolul 203 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Într-un termen rezonabil după adoptarea unei decizii cu privire la revocarea unei părți din delegarea de competențe și, după caz, la abrogarea integrală sau parțială a regulamentului delegat, Comisia prezintă o propunere de revizuire a prezentului regulament și/sau un regulament delegat revizuit.

Amendamentul 254

Propunere de regulament

Articolul 204 – titlu

Obiecțiuni cu privire la
  actele delegate

Obiecțiuni cu privire la
  un regulament delegat

Amendamentul 255

Propunere de regulament

Articolul 204 – alineatul 1

(1)   Parlamentul European și Consiliul pot formula obiecțiuni cu privire la
  actul
  delegat în termen de
  două
  luni de la data notificării.

(1)   Parlamentul European și Consiliul pot formula obiecțiuni cu privire la
  un regulament
  delegat
  propus de Comisie
  în
  temeiul articolelor 196b, 196c și 199
  în termen de
  trei
  luni de la data notificării.

Amendamentul 256

Propunere de regulament

Articolul 204 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   În cazul în care, la expirarea termenului respectiv, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni cu privire la
  actul
  delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare la data prevăzută în textul său.

(2)   În cazul în care, la expirarea termenului respectiv, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni cu privire la
  regulamentul
  delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare la data prevăzută în textul său.

Amendamentul 257

Propunere de regulament

Articolul 204 – alineatul 3

(3)   În cazul în care Parlamentul European
  sau
  Consiliul formulează obiecțiuni cu privire la un
  act
  delegat
  , acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni cu privire la actul delegat își expune motivele care au stat la baza acestora.

(3)   În cazul în care
  fie
  Parlamentul European
  , fie
  Consiliul formulează obiecțiuni cu privire la
  regulamentul delegat și propun modificări la acesta în termenul indicat la alineatul (1), Comisia ia notă de modificări și poate adopta
  un
  regulament
  delegat
  revizuit. Parlamentul European sau Consiliul poate formula obiecțiuni la un astfel de regulament delegat în conformitate cu prezentul articol.

Amendamentul 258

Propunere de regulament

Articolul 204 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Parlamentul European sau Consiliul poate cere în orice moment Comisiei să prezinte un regulament delegat revizuit parțial sau integral. Aceste instituții se informează reciproc cât mai din vreme cu privire la intenția de a prezenta o astfel de cerere.

Amendamentul 259

Propunere de regulament

Articolul 205

Revizuire

Revizuire

Prezentul regulament se revizuiește de câte ori se dovedește a fi necesar, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 322 din TFUE și la articolul 183 din Tratatul Euratom.

Prezentul regulament se revizuiește
  o dată la trei ani sau
  de câte ori se dovedește a fi necesar, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 322
  alineatul (1)
  din TFUE și la articolul 183 din Tratatul Euratom.

Pragurile stabilite în prezentul regulament pot fi ajustate la rata inflației prin intermediul unui regulament delegat menționat la articolul 199, în conformitate cu articolele 202, 203 și 204.

Amendamentul 260

Propunere de regulament

Articolul 208

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(1)
     Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2012.

(2)
     Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2012.

Articolul 56 se aplică doar
  angajamentelor fondurilor menționate la articolul 167, contractate începând cu
  1 ianuarie 2014.

(3)
     Articolul 56 se aplică doar
  de la
  1 ianuarie 2014
  , articolul 53b din Regulamentul (CE, Euratom) nr
  .
  1605/2002 rămânând în vigoare până la această dată.

Cu toate acestea, statele membre pot aplica deja articolul 56 alineatul (2) de la 1 ianuarie 2012.

În cazul în care statele membre prezintă o declarație națională în sensul articolului 56 alineatul (6b), și ultimul paragraf al articolului 56 alineatul (6b) se aplică de la 1 ianuarie 2012.

Funcțiile organismelor existente în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (6) nu sunt afectate de acreditarea acestor organisme. Începând cu 1 ianuarie 2014, organismele acreditate dețin competența necesară pentru îndeplinirea sarcinilor lor.

(4)
     
  Articolul 5 alineatul (4) produce efecte imediate de la data publicării prezentului regulament.

În cazul în care beneficiarii au aplicat articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 fără a face uz de un cont bancar purtător de dobândă, aceasta nu este considerată o eroare sau o neregularitate.

Amendamentul 261

Propunere de regulament

Anexa (nouă)

Anexă privind regulamentul delegat în conformitate cu articolul 199 din prezentul regulament

Articolul 5

Regulamentul delegat poate defini normele de contabilizare a dobânzii rezultate din prefinanțare.

Articolul 8

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind creditele pe un exercițiu financiar.

Articolul 9

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind anularea și reportarea creditelor.

Articolul 16

Regulamentul delegat poate stabili norme privind rata de schimb între euro și alte devize.

Articolul 18

Regulamentul delegat poate stabili structura de integrare a veniturilor alocate interne și externe și furnizarea creditelor corespunzătoare, precum și regulile privind contribuțiile din partea statelor membre la programele de cercetare. Pe lângă aceasta, regulamentul delegat poate completa prezentul regulament în ceea ce privește procedurile privind sancțiunile aplicate statelor membre declarate în situație de deficit excesiv, precum și veniturile alocate rezultând din participarea statelor din AELS în anumite programe ale Uniunii.

Articolul 19

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind acceptarea de donații făcute Uniunii.

Articolul 20

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind conturile de impozite recuperabile.

Articolul 22

Regulamentul delegat poate stabili norme detaliate privind calcularea procentelor transferurilor de către alte instituții decât Comisia, și motivele pentru solicitările de transfer.

Articolul 23

Regulamentul delegat poate stabili norme detaliate privind calcularea procentelor transferurilor interne ale Comisiei, și motivele pentru solicitările de transfer.

Articolul 25

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind cererile de transfer din rezerva pentru ajutoare de urgență.

Articolul 26

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind evaluările intermediare ex ante și ex post.

Articolul 27

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind cerințele pentru situația financiară.

Articolul 30

Regulamentul delegat poate stabili norme detaliate privind publicarea provizorie a bugetului.

Articolul 31

Regulamentul delegat poate stabili norme detaliate privind publicarea informațiilor cu privire la beneficiarii fondurilor acordate prin gestiune indirectă.

Articolul 34

Regulamentul delegat poate defini norme detaliate privind programarea financiară.

Articolul 38

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind proiectele de bugete rectificative.

Articolul 41

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind clasificarea bugetului.

Articolul 46

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind prezentarea bugetului, inclusiv o definiție a cheltuielilor efective din ultimul exercițiu financiar, pentru care conturile au fost închise, observațiile la buget și schema de personal.

Articolul 50

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind implementarea bugetului cu respectarea principiului bunei gestiuni financiare, și informații privind transferurile de date personale pentru scopuri de audit.

Articolul 51

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind actul de bază și excepțiile enumerate la articolul 51.

Articolul 55

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind metodele de implementare a bugetului, inclusiv gestiunea directă centralizată, exercitarea competențelor delegate agențiilor executive, dispoziții specifice pentru gestiunea indirectă cu organizații internaționale și desemnarea instituțiilor de drept public sau a celor de drept privat cu misiune de serviciu public.

Articolul 56

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind gestiunea partajată cu statele membre, inclusiv norme specifice sectoriale privind condițiile în care pot fi suspendate plățile către statele membre, un registru al organismelor de gestiune, activități de certificare și audit reglementate prin norme specifice sectoriale, măsuri de promovare a celor mai bune practici și stabilirea procedurilor de închidere a conturilor.

Articolul 57

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind gestiunea indirectă a entităților și persoanelor, altele decât statele membre, inclusiv conținutul acordului de delegare a sarcinilor de executare a bugetului, stabilirea condițiilor de gestiune indirectă prin care sistemele, normele și procedurile Comisiei sunt echivalente cu cele ale entităților și persoanelor, altele decât statele membre, declarații de asigurare de gestiune și stabilirea procedurilor de închidere a conturilor.

Articolul 58

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind evaluările ex ante ale normelor și procedurilor de gestiune indirectă.

Articolul 61

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind drepturile și obligațiile actorilor financiari.

Articolul 63

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind controalele ex ante și ex post, evidența documentelor justificative, codul standardelor profesionale, lipsa de acțiune a ordonatorului de credite, transmiterea de informații către ordonatorul de credite și rapoartele privind procedurile negociate.

Articolul 65

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind competențele și îndatoririle ordonatorului de credite, inclusiv desemnarea sa și încetarea funcțiunilor, avizul privind sistemele de contabilitate și inventariere, gestiunea conturilor bancare și a trezoreriei, semnarea conturilor, gestiunea bilanțurilor contabile, operațiunile de transfer și conversie, metodele de plată, dosarele persoanelor juridice și evidența documentelor justificative.

Articolul 66

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind persoanele împuternicite să administreze conturile într-o unitate locală.

Articolul 67

Regulamentul delegat poate stabili condițiile pentru conturile de avans și normele pentru acțiuni externe, inclusiv normele privind desemnarea administratorilor conturilor de avans, alimentarea conturilor de avans și controalele efectuate de ordonatorul de credite și de contabil.

Articolul 69

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind responsabilitatea ordonatorului de credite, a contabilului și a administratorului conturilor de avans în cazuri de activitate ilegală, fraudă sau corupție.

Articolul 70

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind ordonatorii de credite delegați, inclusiv confirmarea instrucțiunilor și rolul grupului specializat în domeniul neregulilor financiare.

Articolul 71

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind responsabilitatea ordonatorilor de credite în caz de alte forme de comportament inadecvat.

Articolul 72

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind responsabilitatea administratorilor conturilor de avans în caz de alte forme de comportament inadecvat.

Articolul 75

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind estimarea creanțelor și stabilirea acestora, inclusiv procedura și documentele justificative, și dobânda automată.

Articolul 76

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind stabilirea ordinului de recuperare.

Articolul 77

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind modalitatea de recuperare, inclusiv recuperare prin compensare, procedura de recuperare în urma neefectuării plății în mod voluntar, timpul suplimentar pentru efectuarea plății, recuperarea amenzilor și a altor penalități, renunțarea la recuperare și anularea unei creanțe stabilite.

Articolul 77b

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind implementarea criteriilor și a procedurilor pentru corecții financiare de către Comisie.

Articolul 78

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind termenul de prescripție.

Articolul 80

Regulamentul delegat poate stabili norme privind sumele încasate din amenzi, penalități și dobânzi acumulate.

Articolul 81

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind decizia de finanțare.

Articolul 82

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind tipurile de angajament, asumarea de angajamente globale, semnătura unică, cheltuieli administrative acoperite prin angajamente provizorii.

Articolul 83

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind angajamentul bugetar și juridic, inclusiv înregistrarea angajamentelor individuale.

Articolul 84

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind verificările aplicabile diferitelor angajamente.

Articolul 85

Regulamentul delegat poate stabili norme detaliate privind validarea cheltuielilor, inclusiv ordonanțările pentru cheltuielile de personal și pentru plățile intermediare și a soldurilor pentru procedurile de achiziții și acordare a granturilor, autentificate pentru plățile de prefinanțare și intermediare și formele materiale pentru ordonanțări și autentificate.

Articolul 86

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind autorizarea cheltuielilor, inclusiv stabilirea detaliilor obligatorii de pe un ordin de plată și verificarea de către ordonatorul de credite a ordinelor de plată.

Articolul 87

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind tipurile de plăți și documentele justificative.

Articolul 89

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind termenul de plată.

Articolul 90

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind gestiunea electronică a operațiilor.

Articolul 92

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind desemnarea auditorului intern.

Articolul 93

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind competențele și îndatoririle auditorului intern.

Articolul 94

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind independența și responsabilitatea auditorului intern.

Articolul 95

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind diferitele contracte de achiziții, inclusiv contractele-cadru și contractele specifice.

Articolul 97

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind cerințele de publicare a contractelor și publicarea de anunțuri.

Articolul 98

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind tipurile de proceduri de achiziții, achiziții comune cu statele membre și contracte de mică valoare.

Articolul 99

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind conținutul documentației de licitație, inclusiv posibilitatea și condițiile de revizuire a prețului și a specificațiilor tehnice.

Articolul 100

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind criteriile de excludere aplicabile participării la licitații. Acesta poate stabili ce dovezi pot fi considerate satisfăcătoare pentru a dovedi că nu există o situație de excludere. De asemenea, în cazul existenței unei situații de excludere, acesta poate stabili durata excluderii.

Articolul 101

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind criteriile de excludere aplicabile pe timpul procedurii de achiziții. Acesta poate stabili ce dovezi pot fi considerate satisfăcătoare pentru a dovedi că nu există o situație de excludere. De asemenea, în cazul existenței unei situații de excludere, acesta poate stabili durata excluderii.

Articolul 102

Regulamentul delegat poate defini norme detaliate privind baza de date centrală a excluderilor.

Articolul 103

Regulamentul delegat poate stabili norme detaliate privind diferitele penalități administrative și financiare pentru ofertanții și candidații ce au făcut declarații false, au comis erori substanțiale, au comis neregularități sau fraude sau au încălcat în mod serios obligațiile contractuale.

Articolul 104

Regulamentul delegat poate defini criteriile de selecție și de atribuire. De asemenea, poate defini documentele ce dovedesc capacitatea economică și financiară și capacitatea tehnică și profesională. Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind licitațiile electronice și licitațiile cu prețuri anormal de mici.

Articolul 105

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind depunerea ofertelor. Regulamentul delegat poate stabili termenele de acceptare a ofertelor și a solicitărilor de participare, termenul de acces la invitația la documentația de licitație și termenele pentru cazuri de urgență. Acesta poate defini și diferitele modalități de comunicare. De asemenea, poate stabili normele privind posibilitatea unei garanții de licitație, deschiderea ofertelor, solicitările de participare și comisia pentru evaluarea ofertelor și solicitările de participare.

Articolul 106

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind principiile de tratament egal și transparență. Acesta poate defini în ce măsură este permis contactul între autoritățile contractante și ofertanți pe timpul procedurii de atribuire a contractului, cerințele minime de evidențe scrise ale unei evaluări și detaliile minime ale deciziei luate de autoritatea contractantă.

Articolul 107

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind decizia de atribuire, informațiile pentru ofertanți și semnarea și executarea contractului.

Articolul 108

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind informațiile pentru ofertanți, inclusiv cu privire la anularea procedurii de achiziții.

Articolul 109

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind garanțiile cerute ofertanților.

Articolul 110

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind suspendarea unui contract în caz de erori, neregularități sau fraudă.

Articolul 111

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind funcția autorității contractante, inclusiv identificarea nivelurilor adecvate pentru calcularea pragurilor.

Articolul 112

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind pragurile aplicabile, contracte separate și contracte pentru loturi și estimarea valorii anumitor contracte.

Articolul 113

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind participarea la licitație și dovada accesului la contracte.

Articolul 114

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind normele de achiziții ale Organizației Mondiale a Comerțului.

Articolul 115

Regulamentul delegat poate specifica în detaliu domeniul de aplicare și conținutul granturilor și poate conține norme care să determine dacă acordurile de granturi sau deciziile de acordare a granturilor pot fi utilizate. De asemenea, regulamentul delegat poate conține detalii privind recurgerea la acorduri-cadru de parteneriat.

Articolul 116

Regulamentul delegat poate defini norme pentru diferite tipuri de granturi.

Articolul 117

Regulamentul delegat poate completa principiile generale aplicabile granturilor, inclusiv principiul non-profit și al cofinanțării.

Articolul 117a

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind alte specificații asupra costurilor eligibile.

Articolul 118

Regulamentul delegat poate defini cerințele privind programul anual de lucru, conținutul cererilor de ofertă, excepțiile de la cererile de ofertă, informațiile pentru candidați și publicarea deciziei de acordare a grantului.

Articolul 119

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind principiul atribuirii necumulative.

Articolul 120

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind atribuirea retroactivă.

Articolul 122

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind condițiile pentru solicitările de granturi, dovada neexcluderii, candidații fără personalitate juridică, entitățile juridice ce constituie un candidat unic, penalitățile financiare și administrative, criteriile de eligibilitate și granturile de valoare foarte mică.

Articolul 123

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind criteriile de selecție și de atribuire.

Articolul 124

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind evaluarea și atribuirea granturilor și informațiile pentru candidați.

Articolul 125

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind garanția de prefinanțare.

Articolul 126

Regulamentul delegat poate specifica normele de plată a granturilor și controalele, inclusiv normele privind documentele justificative și suspendarea și reducerea granturilor.

Articolul 126a

Regulamentul delegat poate prevede perioade în care evidențele să fie ținute de organisme acreditate și de către Comisie.

Articolul 126c

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind competențele și componența comitetelor de compensare.

Articolul 127

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind executarea contractelor și sprijinul acordat terților.

Articolul 133

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind raportarea gestiunii bugetare și financiare.

Articolul 135

Regulamentul delegat poate specifica principiile contabile general-acceptate, inclusiv principiul continuității activității, principiul prudenței, principiul pregătirii meticuloase, principiul informațiilor comparative, principiul materialității și al agregării, principiul necompensării, și principiul „fondul precedă forma”, precum și norme privind documentele justificative.

Articolul 136

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind situațiile financiare, inclusiv declarațiile de performanță financiară, declarațiile privind fluxul de numerar, notele la situațiile financiare și notele explicative.

Articolul 137

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind conținutul conturilor bugetare.

Articolul 139

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind aprobarea conturilor, inclusiv transmiterea conturilor finale consolidate.

Articolul 142

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind organizarea conturilor bugetare, inclusiv utilizarea sistemelor computerizate.

Articolul 145

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind intrările în conturi. De asemenea, acesta poate conține norme detaliate privind registrele contabile, balanța de verificare, ajustările contabile, înregistrările în registrul-jurnal și regularizarea conturilor.

Articolul 147

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind evidența și conținutul conturilor bugetare.

Articolul 148

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind inventarierea patrimoniului și procedura pentru revânzarea și înstrăinarea bunurilor, inclusiv norme privind inventarele de patrimoniu din delegații.

Articolul 173

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind tipurile de operații aflate în cercetare.

Articolul 175

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind Centrul Comun de Cercetare.

Articolul 176

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind acțiunile ce pot fi finanțate în cadrul acțiunilor externe.

Articolul 178

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind fondurile fiduciare pentru acțiuni externe.

Articolul 179

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind implementarea acțiunilor externe prin gestiune indirectă.

Articolul 180

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind acordurile cu entități privind implementarea acțiunilor externe, inclusiv normele privind împrumuturi speciale și conturi bancare.

Articolul 181

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind achizițiile pentru acțiuni externe.

Articolul 182

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind participarea la licitațiile de oferte.

Articolul 183

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind finanțarea completă a unei acțiuni externe și solicitările de finanțare.

Articolul 184

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind procedurile de acordare a granturilor aplicabile în gestiunea indirectă.

Articolul 187

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind domeniul de competență al oficiilor europene și al delegațiilor instituțiilor pe lângă oficiile europene.

Articolul 188

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind creditele alocate oficiilor europene, inclusiv delegarea anumitor sarcini de către ordonatorul de credite, trezoreria și conturile bancare.

Articolul 191

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind delegarea competențelor ordonatorului de credite către directorul unui oficiu interinstituțional.

Articolul 193

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind utilizarea creditelor administrative și garanțiile de chirie.

Articolul 195

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind credite administrative specifice, inclusiv clădiri și avansuri către personalul instituțiilor.

Articolul 196

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind experții externi.

Articolul 197

Regulamentul delegat poate conține norme detaliate privind dispozițiile tranzitorii, inclusiv cu privire la lichidarea contului de garanții și actualizarea pragurilor și a sumelor respective.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă la comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf (A7-0325/2011).

(2)  
  Texte adoptate, P7_TA(2010)0401.

(3)  

  JO L 391, 30.12.2006, p. 1

  .

(4)  

  JO L 400, 30.12.2006, p. 1

  .

(5)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(6)  

  JO L 210, 31.7.2006, p. 25

  .

---

Joi, 27 octombrie 2011

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/270

---

Joi, 27 octombrie 2011Abuzul sexual asupra copiilor, exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă ***I

P7_TA(2011)0468

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI (COM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

2013/C 131 E/27

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0094),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 82 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0088/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 82 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0088/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 septembrie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 septembrie 2010 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 iunie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru cultură și educație, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0294/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru cultură și educație, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0294/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție, |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție,

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 48, 15.2.2011, p. 138.

---

Joi, 27 octombrie 2011P7_TC1-COD(2010)0064

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/93/UE.)

---

Joi, 27 octombrie 2011ANEXĂ

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului privind ademenirea copiilor în scopuri sexuale

Având în vedere faptul că ademenirea reală a copiilor în scopuri sexuale („ademenire offline”) înseamnă manipularea deliberată, prin discurs verbal, scris, prin material audiovizual sau prezentări similare, a unui copil care nu a împlinit vârsta consimțământului sexual în vederea întâlnirii cu acesta cu scopul de a săvârși oricare dintre infracțiunile menționate la articolul 3 alineatul (4) și la articolul 5 alineatul (6) din Directiva privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile;

având în vedere faptul că ademenirea reală a copiilor în scopuri sexuale intră deja sub incidența dreptului intern al statelor membre sub diferite forme, ca tentativă, ca acte preparatorii sau ca formă specială de abuz sexual,

Parlamentul European și Consiliul invită statelor membre să verifice cu atenție definițiile prevăzute de propriul drept penal în ceea ce privește incriminarea ademenirii reale a copiilor în scopuri sexuale și să îmbunătățească și să corecteze în propriile dispoziții de drept penal, dacă este necesar, orice lacună juridică care ar mai putea exista în această privință.

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/271 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/271

---

Joi, 27 octombrie 2011Condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională ***I

P7_TA(2011)0469

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională și referitoare la conținutul protecției acordate (reformare) (COM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

2013/C 131 E/28

(Procedura legislativă ordinară - reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0551), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0551),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 63 alineatul (1) punctul 1 litera (c) punctul 2 litera (a) și punctul 3 litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0250/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 63 alineatul (1) punctul 1 litera (c) punctul 2 litera (a) și punctul 3 litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0250/2009),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 78 alineatul (2) literele (a) și (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 78 alineatul (2) literele (a) și (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 aprilie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 aprilie 2010 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 iulie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 iulie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere scrisoarea din 2 februarie 2010 a Comisiei pentru afaceri juridice adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 2 februarie 2010 a Comisiei pentru afaceri juridice adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0271/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0271/2011),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | aprobă declarația politică comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind documentele explicative anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația politică comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind documentele explicative anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative anexată la prezenta rezoluții; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative anexată la prezenta rezoluții;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 18, 19.1.2011, p. 80.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Joi, 27 octombrie 2011P7_TC1-COD(2009)0164

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 27 octombrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind standardele referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de protecție internațională, la un statut uniform pentru refugiați sau pentru persoanele eligibile pentru obținerea de protecție subsidiară și la conținutul protecției acordate (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/95/UE.)

---

Joi, 27 octombrie 2011ANEXĂ

Declarația politică comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind documentele explicative

Instituțiile recunosc faptul că informațiile pe care statele membre le furnizează Comisiei în ceea ce privește transpunerea directivelor în legislația națională „trebuie să fie clare și precise” (1), pentru a facilita realizarea de către Comisie a sarcinii sale de monitorizare a aplicării legislației Uniunii.

În acest context, Parlamentul European și Consiliul salută Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative.

În consecință, în cazurile în care necesitatea și proporționalitatea transmiterii unor astfel de documente sunt justificate în conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative, instituțiile sunt de acord să includă următorul considerent în directiva în cauză:

„În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative din [data], statele membre s-au angajat să însoțească, în cazurile justificate, notificarea măsurilor de transpunere cu unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente.”

Până la 1 noiembrie 2013, Comisia va transmite un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a celor două declarații politice comune privind documentele explicative.

Instituțiile se angajează să aplice aceste principii începând de la 1 noiembrie 2011 în cazul propunerilor de directive noi și în curs de adoptare, cu excepția celor cu privire la care Parlamentul European și Consiliul au ajuns deja la un acord.

Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative

Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative

În temeiul articolului 288 din TFUE, „Directiva este obligatorie pentru fiecare stat membru destinatar cu privire la rezultatul care trebuie atins, lăsând autorităților naționale competența în ceea ce privește forma și mijloacele.”

Directiva este obligatorie pentru fiecare stat membru destinatar cu privire la rezultatul care trebuie atins, lăsând autorităților naționale competența în ceea ce privește forma și mijloacele.

Statele membre și Comisia recunosc faptul că punerea în aplicare efectivă a legislației Uniunii este o condiție prealabilă pentru atingerea obiectivelor politice ale Uniunii și că, deși responsabilitatea pentru respectiva punere în aplicare revine în principal statelor membre, aceasta este o chestiune de interes comun, deoarece vizează, printre altele, crearea unor condiții echitabile în toate statele membre.

Statele membre și Comisia recunosc faptul că transpunerea corectă și la timp a directivelor Uniunii este o obligație juridică. Acestea iau act de faptul că tratatele conferă Comisiei sarcina de a monitoriza aplicarea legislației Uniunii sub supravegherea Curții de Justiție și împărtășesc înțelegerea comună că notificarea măsurilor de transpunere ar trebui să faciliteze realizarea de către Comisie a acestei sarcini.

În acest context, statele membre recunosc faptul că informațiile pe care le transmit Comisiei în ceea ce privește transpunerea directivelor în legislația națională „trebuie să fie clare și precise” și „trebuie să indice fără echivoc actele cu putere de lege și actele administrative” sau orice alte prevederi ale legislației naționale, precum și, după caz, jurisprudența instanțelor naționale, prin intermediul cărora statele membre consideră că au satisfăcut diversele cerințe pe care le impune directiva (2).

trebuie să fie clare și precise

trebuie să indice fără echivoc actele cu putere de lege și actele administrative

2

Pentru a îmbunătăți calitatea informațiilor privind transpunerea directivelor Uniunii, în cazurile în care Comisia consideră că sunt necesare documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere, aceasta justifică de la caz la caz, la înaintarea propunerilor relevante, necesitatea și proporționalitatea furnizării unor astfel de documente, ținând seama în special de complexitatea directivei și, respectiv, a transpunerii acesteia, precum și de eventuala sarcină administrativă suplimentară.

În cazurile justificate, statele membre se angajează să însoțească notificarea măsurilor de transpunere cu unul sau mai multe documente explicative, care pot lua forma unor tabele de corespondență sau a altor documente care servesc aceluiași scop.

---

(1)  A se vedea Hotărârea Curții de Justiție din 16 iulie 2009 în cauza C–427/07, punctul 107 și jurisprudența la care se face trimitere în aceasta.

1

(2)  A se vedea Hotărârea Curții de Justiție din 16 iulie 2009 în cauza C–427/07, punctul 107 și jurisprudența la care se face trimitere în aceasta.

2

---

| 8.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 131/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 131/274

---

Joi, 27 octombrie 2011Acordul dintre Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor ***

P7_TA(2011)0470

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 27 octombrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal și de protecție a frontierelor din Australia (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

2013/C 131 E/29

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09825/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09825/2011),

| — | având în vedere proiectul de Acord între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal și de protecție a frontierelor din Australia, anexat la proiectul de decizie a Consiliului menționat mai sus (10093/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal și de protecție a frontierelor din Australia, anexat la proiectul de decizie a Consiliului menționat mai sus (10093/2011),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind o abordare globală a transferului de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) către țări terțe (COM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind o abordare globală a transferului de date din registrul cu numele pasagerilor (PNR) către țări terțe (COM(2010)0492),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2007 referitoare la SWIFT, Acordul PNR și dialogul transatlantic pe aceste teme (1), Recomandarea sa din 22 octombrie 2008 referitoare la evaluarea Acordului PNR Australia - UE (2), Rezoluția sa din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada (3) și Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la abordarea globală a transferurilor de date PNR către țări terțe (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2007 referitoare la SWIFT, Acordul PNR și dialogul transatlantic pe aceste teme (1), Recomandarea sa din 22 octombrie 2008 referitoare la evaluarea Acordului PNR Australia - UE (2), Rezoluția sa din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada (3) și Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la abordarea globală a transferurilor de date PNR către țări terțe (4),

| — | având în vedere avizele Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 19 octombrie 2010 referitor la Comunicarea Comisiei privind abordarea globală a transferurilor de date din Registrul cu numele pasagerilor (PNR) către țări terțe (5) și din 15 iulie 2011 referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea datelor și transferul datelor din Registrul cu numele pasagerilor (PNR) de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal și de protecție a frontierelor din Australia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 19 octombrie 2010 referitor la Comunicarea Comisiei privind abordarea globală a transferurilor de date din Registrul cu numele pasagerilor (PNR) către țări terțe (5) și din 15 iulie 2011 referitor la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și Australia privind prelucrarea datelor și transferul datelor din Registrul cu numele pasagerilor (PNR) de către transportatorii aerieni către Serviciul vamal și de protecție a frontierelor din Australia (6),

| — | având în vedere Avizul 7/2010 din 12 noiembrie 2010 referitor la Comunicarea Comisiei Europene privind abordarea globală a transferurilor de date din Registrul cu numele pasagerilor (PNR) către țări terțe, adoptat de Grupul de lucru pentru protecția datelor instituit în temeiul articolul 29, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul 7/2010 din 12 noiembrie 2010 referitor la Comunicarea Comisiei Europene privind abordarea globală a transferurilor de date din Registrul cu numele pasagerilor (PNR) către țări terțe, adoptat de Grupul de lucru pentru protecția datelor instituit în temeiul articolul 29,

| — | având în vedere cererea de aprobare transmisă de Consiliu în conformitate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), coroborat cu articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) și cu articolul 87 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare transmisă de Consiliu în conformitate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), coroborat cu articolul 82 alineatul (1) al doilea paragraf litera (d) și cu articolul 87 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0304/2011),

| — | având în vedere articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0364/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0364/2011),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | consideră că procedura 2009/0186(NLE) a devenit caducă în urma înlocuirii Acordului PNR 2008 dintre Uniunea Europeană și Australia cu noul Acord PNR; |
| --- | --- |

2.

consideră că procedura 2009/0186(NLE) a devenit caducă în urma înlocuirii Acordului PNR 2008 dintre Uniunea Europeană și Australia cu noul Acord PNR;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului Australiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului Australiei.

---

(1)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 349.

(2)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 46.

(3)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 70.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0397.

(5)  JO C 357, 30.12.2010, p. 7.

(6)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---