# Az Európai Unió C 177/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.177.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 177 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. június 22. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.177.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 177

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. június 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 177/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2013/C 177/02 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  ) | 2 |
| 2013/C 177/03 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére | 3 |
| 2013/C 177/04 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  ) | 4 |
| 2013/C 177/05 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére | 5 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 177/01

Euroátváltási árfolyamok

1

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2013/C 177/02

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  )

1

2

2013/C 177/03

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

3

2013/C 177/04

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  )

1

4

2013/C 177/05

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

5

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 177/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6959 – Onex/JELD-WEN) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 6 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 177/07 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 8 |
| 2013/C 177/08 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján | 12 |
| 2013/C 177/09 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 18 |
| 2013/C 177/10 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 24 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 177/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6959 – Onex/JELD-WEN) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

6

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2013/C 177/07

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

8

2013/C 177/08

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján

12

2013/C 177/09

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

18

2013/C 177/10

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

24

| | |
| --- | --- |
| 2013/C 177/11 | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2013/C 177/11

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. június 21.

2013/C 177/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3180 |
| JPY | Japán yen | 128,66 |
| DKK | Dán korona | 7,4582 |
| GBP | Angol font | 0,85330 |
| SEK | Svéd korona | 8,6927 |
| CHF | Svájci frank | 1,2257 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,9090 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,825 |
| HUF | Magyar forint | 298,87 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7016 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3289 |
| RON | Román lej | 4,5350 |
| TRY | Török líra | 2,5515 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4296 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3705 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2239 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7004 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6790 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 521,52 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,4906 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,0832 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4905 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 088,24 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2222 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,707 |
| RUB | Orosz rubel | 43,2260 |
| THB | Thaiföldi baht | 41,003 |
| BRL | Brazil real | 2,9737 |
| MXN | Mexikói peso | 17,5558 |
| INR | Indiai rúpia | 78,1200 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3180

JPY

Japán yen

128,66

DKK

Dán korona

7,4582

GBP

Angol font

0,85330

SEK

Svéd korona

8,6927

CHF

Svájci frank

1,2257

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,9090

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,825

HUF

Magyar forint

298,87

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7016

PLN

Lengyel zloty

4,3289

RON

Román lej

4,5350

TRY

Török líra

2,5515

AUD

Ausztrál dollár

1,4296

CAD

Kanadai dollár

1,3705

HKD

Hongkongi dollár

10,2239

NZD

Új-zélandi dollár

1,7004

SGD

Szingapúri dollár

1,6790

KRW

Dél-Koreai won

1 521,52

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,4906

CNY

Kínai renminbi

8,0832

HRK

Horvát kuna

7,4905

IDR

Indonéz rúpia

13 088,24

MYR

Maláj ringgit

4,2222

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,707

RUB

Orosz rubel

43,2260

THB

Thaiföldi baht

41,003

BRL

Brazil real

2,9737

MXN

Mexikói peso

17,5558

INR

Indiai rúpia

78,1200

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/2

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 177/02

| Tagállam | Finnország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Helsinki–Varkaus |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja eredetileg | 2010. október 1. |
| A módosítások hatálybalépésének napja | 2014. január 1. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Ministry of Transport and Communications |
| Kirjaamo |
| PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| Tel. +358 295342001 |
| Fax +358 916028596 |
| E-mail: kirjaamo@mintc.fi |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Tagállam

Finnország

Érintett útvonal

Helsinki–Varkaus

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja eredetileg

2010. október 1.

A módosítások hatálybalépésének napja

2014. január 1.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Ministry of Transport and Communications

Kirjaamo

PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel. +358 295342001

Fax +358 916028596

E-mail: kirjaamo@mintc.fi

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/3

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

2013/C 177/03

| Tagállam | Finnország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Helsinki–Varkaus |
| A szerződés érvényességi ideje | 2014. január 1–2015. december 31. |
| A pályázatok benyújtásának határideje | A közszolgáltatási kötelezettség közzétételének napjától számítva 61 nap |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok térítésmentesen beszerezhetők | Ministry of Transport and Communications |
| Kirjaamo |
| PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| Tel. +358 295342001 |
| Fax +358 916028596 |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Tagállam

Finnország

Érintett útvonal

Helsinki–Varkaus

A szerződés érvényességi ideje

2014. január 1–2015. december 31.

A pályázatok benyújtásának határideje

A közszolgáltatási kötelezettség közzétételének napjától számítva 61 nap

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok térítésmentesen beszerezhetők

Ministry of Transport and Communications

Kirjaamo

PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel. +358 295342001

Fax +358 916028596

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/4

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 177/04

| Tagállam | Finnország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Helsinki–Savonlinna |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja eredetileg | 2005. augusztus 22. |
| A módosítások hatálybalépésének napja | 2014. január 1. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Ministry of Transport and Communications |
| Kirjaamo |
| PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| Tel. +358 295342001 |
| Fax +358 916028596 |
| E-mail: kirjaamo@mintc.fi |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Tagállam

Finnország

Érintett útvonal

Helsinki–Savonlinna

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja eredetileg

2005. augusztus 22.

A módosítások hatálybalépésének napja

2014. január 1.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Ministry of Transport and Communications

Kirjaamo

PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel. +358 295342001

Fax +358 916028596

E-mail: kirjaamo@mintc.fi

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/5

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

2013/C 177/05

| Tagállam | Finnország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Helsinki–Savonlinna |
| A szerződés érvényességi ideje | 2014. január 1–2015. december 31. |
| A pályázatok benyújtásának határideje | A közszolgáltatási kötelezettség közzétételének napjától számítva 61 nap |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok térítésmentesen beszerezhetők | Ministry of Transport and Communications |
| Kirjaamo |
| PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| Tel. +358 295342001 |
| Fax +358 916028596 |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Tagállam

Finnország

Érintett útvonal

Helsinki–Savonlinna

A szerződés érvényességi ideje

2014. január 1–2015. december 31.

A pályázatok benyújtásának határideje

A közszolgáltatási kötelezettség közzétételének napjától számítva 61 nap

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok térítésmentesen beszerezhetők

Ministry of Transport and Communications

Kirjaamo

PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto, Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tel. +358 295342001

Fax +358 916028596

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Internet: http://www.lvm.fi

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/6

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6959 – Onex/JELD-WEN)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 177/06

| 1. | 2013. június 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Onex Corporation (a továbbiakban: Onex, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a JELD-WEN Holding, inc. (a továbbiakban: JELD-WEN, Amerikai Egyesült Államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. június 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Onex Corporation (a továbbiakban: Onex, Kanada) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a JELD-WEN Holding, inc. (a továbbiakban: JELD-WEN, Amerikai Egyesült Államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | Az Onex a torontói tőzsdén jegyzett, kanadai székhelyű társaság, amely különböző magántőkealapokon keresztül (ezek közé tartozik az Onex Partners LP, az Onex Partners II LP, az Onex Partners III LP, az ONCAP II LP és az ONCAP III LP) számos iparágban végez befektetést különböző társaságokba. Az Onex jelenleg közös irányítással rendelkezik a JELD-WEN felett, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

Az Onex a torontói tőzsdén jegyzett, kanadai székhelyű társaság, amely különböző magántőkealapokon keresztül (ezek közé tartozik az Onex Partners LP, az Onex Partners II LP, az Onex Partners III LP, az ONCAP II LP és az ONCAP III LP) számos iparágban végez befektetést különböző társaságokba. Az Onex jelenleg közös irányítással rendelkezik a JELD-WEN felett,

| — | A JELD-WEN az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező vállalkozás, amely világszerte ablakok és ajtók gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A JELD-WEN ajtók és ablakok, továbbá asztalosipari és kapcsolódó építőipari termékek teljes skáláját kínálja számos ügyfelének, új építés és felújítás céljára, valamint a könnyűszerkezetes házak piacán történő felhasználásra. A JELD-WEN világszintű termékportfóliójába tartoznak a következők: általános és speciális beltéri ajtók, biztonsági ajtók, kültéri ajtók, ajtóalkatrészek, ablakok, zuhanyajtók/zuhanyparavánok, gardróbajtók, erkélyajtók, ruhásszekrények és lépcsők. |
| --- | --- |

—

A JELD-WEN az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező vállalkozás, amely világszerte ablakok és ajtók gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A JELD-WEN ajtók és ablakok, továbbá asztalosipari és kapcsolódó építőipari termékek teljes skáláját kínálja számos ügyfelének, új építés és felújítás céljára, valamint a könnyűszerkezetes házak piacán történő felhasználásra. A JELD-WEN világszintű termékportfóliójába tartoznak a következők: általános és speciális beltéri ajtók, biztonsági ajtók, kültéri ajtók, ajtóalkatrészek, ablakok, zuhanyajtók/zuhanyparavánok, gardróbajtók, erkélyajtók, ruhásszekrények és lépcsők.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6959 – Onex/JELD-WEN hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6959 – Onex/JELD-WEN hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/8

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 177/07

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„LIERS VLAAIKE”

EK-szám: BE-PGI-0005-0967-22.02.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Liers vlaaike”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Belgium

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 2.4. osztály | Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru |
| --- | --- |

2.4. osztály

Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Liers vlaaike” kisméretű, kerek, körülbelül 3 cm magas, 5–6 cm átmérőjű, körülbelül 45 g tömegű sütemény.

A sütemény alapból és töltelékből áll.

Az alap vékony, 3–4 milliméter vastagságú, a széle elég magasan kiemelkedik, és édesítés nélküli, fehéresre sütött omlós tésztából készül.

Ezt az alapot édes, fűszeres, sötét krémmel töltik meg. A krémet gondosan a peremig töltik; a töltelék a sütés során kissé kidomborodik, az állaga továbbra is krémes marad és mély sötétbarnává válik.

Az uralkodó ízeket a fűszerek és a cukorszirup adják.

| Állag | : | alap: ropogós
  töltelék: krémes |
| --- | --- | --- |
| Szín | : | alap: fehéres
  töltelék: sötétbarna |
| Íz | : | alap: száraz, édesítetlen
  töltelék: a cukorsziruptól édes, emellett fűszeres (fahéj, szegfűszeg, szerecsendió és koriander) |

Állag

:

alap: ropogós

töltelék: krémes

Szín

:

alap: fehéres

töltelék: sötétbarna

Íz

:

alap: száraz, édesítetlen

töltelék: a cukorsziruptól édes, emellett fűszeres (fahéj, szegfűszeg, szerecsendió és koriander)

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az alap semleges (11,5/680 minőségi fokozatú) búzalisztből, vízből és vajból készül.

A töltelék durva szemű zsemlemorzsából, világos cukorszirupból, teljes tejből és semleges (11,5/680 minőségi fokozatú) búzalisztből áll.

A tölteléket négy fűszer – 25 % fahéj, 25 % szegfűszeg, 25 % szerecsendió és 25 % koriander – keverékével ízesítik.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tészta elkészítésének, a sütemény megformázásának és a „Liers vlaaike” sütésének a meghatározott területen belül kell történnie.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkén fel kell tüntetni a „Liers vlaaike” elnevezést, az uniós oltalom alatt álló földrajzi jelzés logóját és az alábbi „Liers vlaaike” logót:

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület az Antwerpen tartományban fekvő Lier városát foglalja magában, beleértve Koningshooikt települést is.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A különböző formájú kerek lepények (Vlaaien) Flandria hagyományos édességkultúrájának részét képezik. Többnyire háziasszonyok és pékek által egyaránt készített egyszerű sütemények. A régi flamand mesterek – például Breughel – is megörökítették őket. Számos recept az idő próbáját kiállva igazi regionális különlegességgé vált.

A „Liers vlaaike” hagyományát a lieri pékek őrizték meg. A recept és a szaktudás olyan szorosan kötődik a városhoz, hogy a süteményt sohasem sütötték Lier határain kívül, jóllehet a lieri pékek a városon kívül, például Antwerpen piacain is árulták azt.

Nem véletlen, hogy a „Liers vlaaike” Antwerpen kikötővárosához ilyen közel fekvő helyről származik. Jellegzetes ízét négy fűszer keveréke és a cukorszirup határozza meg. Antwerpen volt Európa egyik legfontosabb olyan kikötője, amelyen keresztül a keleti fűszereket és a cukornádat behozták. A cukornádból helyben készítettek cukorkát és barna cukrot.

Lierben számos régi, fából készült, kisméretű sütőforma maradt fenn. A II. világháború előtt ezekben a fa sütőformákban formázták meg a sütemények alapját. Ennek során meleg vízzel tésztát készítettek, kibélelték vele a sütőformát, és több napig hagyták száradni. Csak ezután vették ki az alapokat a formából és sütötték meg a töltelékkel együtt.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Liers vlaaike” egyedi, hagyományos recepttel rendelkezik, amelyet a város pékjei őriztek meg.

A következő tulajdonságokban különbözik a flamand kosárkáktól:

| — | : | alakja | : | kisméretű darabáru, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | alapja | : | száraz, édesítetlen tésztából készül, |
| — | : | tölteléke | : | alapja zsemlemorzsa, cukorszirup és fűszerek. |

—

:

alakja

:

kisméretű darabáru,

—

:

alapja

:

száraz, édesítetlen tésztából készül,

—

:

tölteléke

:

alapja zsemlemorzsa, cukorszirup és fűszerek.

A „Liers vlaaike” nem tartalmaz tojást, sót, tartósítószereket és ízfokozókat. A zsemlemorzsát a legtöbb pék maga készíti szárított, őrölt maradék zsemléből, kalácsból, briósból vagy bagettből.

Az édesítetlen külső kosárka és az igen édes, fűszeres töltelék ötvözésével megalkotott kisméretű sütemény egyedi helyi terméknek számít, amelyet kizárólag a lieri pékek állítanak elő. A „Liers vlaaike” hírneve tehát egyedül ezekhez a süteményekhez kötődik. Változatok nincsenek.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Liers vlaaike” oltalom alatt álló földrajzi jelzés alapja a több mint 300 éve Lier városában készített termék hírneve.

A hagyomány szerint a „Liers vlaaike” eredete 1722-ig nyúlik vissza. Lodewijk Jozef van Kessel, a genti Szent Bávó-székesegyház kanonoka „memorieboekje” (emlékiratok) néven ismert írásaiban említést tesz a receptről. „Végy egy uper édes tejet, három kétszersültet, három összezúzott szegfűszeget. Forrald össze, majd édesítésül adj hozzá szirupot. E keveréket töltsd süteménykosárkába, és süsd meg”. A töltelék receptje alig változott: a kétszersültet felváltotta a zsemlemorzsa, az egyedüli szegfűszeg helyett pedig fűszerkeveréket használnak.

1890-ben a Szent Gomér-ünnep keretében megrendezett lieri kereskedelmi és ipari kiállításon Van den Eynde pék váratlanul ezüst tálcán néhány „Liers vlaaike” süteményt kínált oda őfelsége II. Lipót királynak és őfelsége Mária Henrietta királynénak. Őfelsége a királyné vett egyet, és élvezettel elfogyasztotta. Odafordult Van den Eyndéhez, megdicsérte a süteményt, és megkérdezte, hogyan készül. A pék, aki nem akarta, hogy a körülötte állók kihallgassák specialitása receptjét, állítólag azt válaszolta: „Felséged elnézését kérem, de ez szakmai titok!” A királynő mosolyogva így felelt: „Hát persze, nem csinálhatok önnek versenyt ...”. Néhány héttel később Van den Eynde Antwerp utcai péksége felett ott lógott a királyi címer a következő felirattal: „A királyi udvar beszállítója”.

Felix Timmermans, a híres flamand író beleszőtte a „Liers vlaaike” süteményt a várost dicsőítő „Schoon Lier” (1925) című művébe.

A „Liers vlaaike” számos, a helyi termékekről szóló régi és újabb kiadványban is szerepel. Például a „De Zoete Provincie; Ambachtelijke specialiteiten uit Antwerpen” (1998 és 2007) című könyv a „Liers vlaaike” kosárkát az egyik legrégebbi helyi süteményként említi, csakúgy, mint A. Vanaise „Wat folklore in betrekking met de Pasteibakkerij” (1932) című műve: „A »Liersche Vlaaikens«-t a következőképpen lehet leírni: zsemlemorzsa, szirup és tej keverékéből készülő, sütőformában kisütött kerek sütemények”.

Az útikönyvek, például Jan Lambin „Zwerven door Vlaanderen” (1961) című könyve, valamint az „Ippa’s Streekgerechtengids voor België” (1995), a „Lekker Antwerpen” (1993) és a „Kleine culinaire encyclopedie” (2009) szintén említést tesznek a „Liers vlaaike” süteményről. A „Liers vlaaike” az internet révén nemzetközi hírnévre is szert tett.

A VLAM (Vlaams Centrum voor Agro- en Visserij Marketing vzw, Flandriai Mezőgazdasági Tanács) által Antwerpen tartomány lakossága körében 2003-ban elvégzett kvalitatív piackutatás válaszadóinak 72 %-a tartotta a „Liers vlaaike” süteményt hagyományos helyi terméknek.

1995-ben a „Liers vlaaike” felkerült a flamand Euroterroir-listára, 2007-ben pedig elnyerte a hagyományos helyi flamand termék címet.

A „Liers vlaaike” süteményt egész évben készítik, és a város lakói szívesen adják idegeneknek ajándékba. A városban és a városházán rendezett kisebb-nagyobb ünnepségeken is szerepet játszik. 2000-ben, Lierben tett látogatása alkalmával a belga királyi párnak, Fülöp hercegnek és Matild hercegnének is volt alkalma megkóstolni a „Liers vlaaike” süteményt. A helyi ünnepek, például a Lier 75 éves lakosai számára megrendezett ünnepségek alkalmával a város a meghívottakat kávéval és „Liers vlaaike” süteménnyel kínálja, a különböző helyi éttermek pedig mindig „Liers vlaaike” kosárkát szolgálnak fel aprósüteménynek a kávé mellé.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

http://lv.vlaanderen.be/nlapps/data/docattachments/20120117_dossier%20met%20bijlage.pdf

vagy

http://www.vlaanderen.be/landbouw – beleid (politika) – kwaliteitssystemen (minőségi rendszerek) – Europese kwaliteitssystemen (európai minőségi rendszerek) – vlaamse dossiers (flamand dokumentáció)

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU.

(3)  L. 2. Lábjegyzet.

---

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/12

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján

2013/C 177/08

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK (HKT) BEJEGYZÉSE IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 509/2006/EK RENDELETE

a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről
   (2)

„SALINĀTĀ RUDZU RUPJMAIZE”

EK-sz.: LV-TSG-0007-01043-11.10.12

1.   A kérelmező csoportosulás neve és címe

| Latvijas Maiznieku biedrība |
| --- |
| Cím: Lizuma iela 5 |
| Rīga, LV-1006 |
| LATVIJA |
| Tel. +371 6754540, +371 27063370 |
| E-mail: cím: birojs@maizniekubiedriba.lv |

Latvijas Maiznieku biedrība

Cím: Lizuma iela 5

Rīga, LV-1006

LATVIJA

Tel. +371 6754540, +371 27063370

E-mail: cím: birojs@maizniekubiedriba.lv

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Lettország

3.   Termékleírás

3.1.   Bejegyzendő elnevezés(ek) (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 2. cikke)

„Salinātā rudzu rupjmaize”

3.2.   Az elnevezés

| ☒ | önmagában különleges |
| --- | --- |
|  | a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

☒

önmagában különleges



a mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

A „salināt” szó jelentése édesíteni, pl. azáltal, hogy a lisztre forró vizet öntenek (K. Karulis, Latviešu etimoloģijas vārdnīca (A lett nyelv etimológiai szótára), II. kötet, 1992). Régre visszavezethető szó, amelyet Lettország nyugati részén már a 18. században is általánosan használtak.

A „salinātā rudzu rupjmaize” kifejezés rozslisztből sütött kenyérre utal, amelynek elkészítése során leforrázott lisztet használnak, vagyis a kenyér édesítése céljából forró vizet öntenek a liszt egy részére.

Indra Čekstere néprajzkutató Mūsu maize. Our Daily Bread (Mindennapi kenyerünk) című tanulmánykötetében (2004) arról ír, hogy Kurzemében „az olyan rozskenyeret (rupjmaize), amelynek elkészítésekor a liszt egy részét vízzel leforrázzák, »salinātā maize«névvel illetik”.

3.3.   Az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében kerül-e sor az elnevezés fenntartására

| ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- |
|  | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával



Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

3.4.   A termék típusa

| 2.3. osztály: | Cukrászsütemények, kenyér, édes tészták, torták, kekszek és egyéb sütőipari termékek |
| --- | --- |

2.3. osztály:

Cukrászsütemények, kenyér, édes tészták, torták, kekszek és egyéb sütőipari termékek

3.5.   Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése)

A „salinātā rudzu rupjmaize” természetes módon kelesztett, Lettországban ismert kenyér, amelyet rozslisztből sütnek, az előállítás során leforrázott liszt és kovász felhasználásával. Ezt a kenyérfajtát kemencében sütik, egy vagy több kilogramm tömegű, hosszúkás cipók formájában, amelyeken sima, csillogó héj képződik, amelyet a sütést követően keményítőmázzal vagy vízzel vonnak be.

Külső megjelenés és forma: hosszúkás, lekerekített végű cipó, amelynek hosszúsága legalább kétszerese a szélességének; a héj tetején esetleg jel, az oldalakon esetleg lenyomat lehet elhelyezve.

Kenyérhéj: sötét, sima és csillogó; adott esetben köménymaggal megszórva; a héj alsó részét esetleg korpa, liszt vagy juharlevelek borítják.

Kenyérbél: sötét, kisebb-nagyobb pórusokkal; rugalmas; a bél enyhén nedves lehet.

Íz és aroma: a terméket a kisült kenyér és a köménymag kellemes aromája jellemzi, édes-savanykás rozskenyérízzel.

3.6.   Annak az előállítási módnak a leírása, amelynek alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése)

A „salinātā rudzu rupjmaize” előállítási technológiája több szakaszból áll: a leforrázott liszt elkészítése, hűtése és kelesztése, a nyers tészta dagasztása és kelesztése, a tészta feldarabolása, a cipók megformázása, sütés.

A „salinātā rudzu rupjmaize” receptje (10 kg liszt felhasználásával)
   (3)

Leforrázott liszt

| rozsliszt | 3 kg |
| --- | --- |
| köménymag | 0,08–0,1 kg |
| forró víz | 6–8 liter |
| erjesztetlen maláta | 0,2–0,3 kg |
| A víz hőmérséklete: | 85–95 °C |
| A leforrázott liszt hőmérséklete | Kezdeti | : | 63–68 °C |
| Végső | : | 35–28 °C |

rozsliszt

3 kg

köménymag

0,08–0,1 kg

forró víz

6–8 liter

erjesztetlen maláta

0,2–0,3 kg

A víz hőmérséklete:

85–95 °C

A leforrázott liszt hőmérséklete

Kezdeti

:

63–68 °C

Végső

:

35–28 °C

Elkészítési idő:

12–24 óra

A leforrázott liszt kelesztése

| kihűlt leforrázott liszt | 7–10 kg |
| --- | --- |
| kovász | 0,4–0,6 kg |
| Kelesztési idő: | 3–6 óra |
| Kelesztési hőmérséklet: | 35–36 °C |

kihűlt leforrázott liszt

7–10 kg

kovász

0,4–0,6 kg

Kelesztési idő:

3–6 óra

Kelesztési hőmérséklet:

35–36 °C

Nyers tészta

| megkelesztett leforrázott liszt | 7–10 kg |
| --- | --- |
| rozsliszt | 7 kg |
| cukor | 0,4–0,8 kg |
| só | 0,15–0,2 kg |
| Kelesztési idő: | 2–3 óra |
| Kelesztési hőmérséklet: | 30–34 °C |

megkelesztett leforrázott liszt

7–10 kg

rozsliszt

7 kg

cukor

0,4–0,8 kg

só

0,15–0,2 kg

Kelesztési idő:

2–3 óra

Kelesztési hőmérséklet:

30–34 °C

A „salinātā rudzu rupjmaize” elkészítéséhez leforrázott rozslisztet használnak. A lisztet hagyományosan nyárfa- vagy hársfadongákból készült, kb. 30 literes teknőkben forrázzák le, és faspatulával keverik össze. A korábban kelesztett nyers tésztából a teknő oldalán megmaradt mikroflóra elősegíti a kelesztést, ezért a teknőt nem mossák ki, hanem gondosan ledörzsölik, és száraz helyen tárolják. A kenyér elkészítéséhez használt összes liszt (10 kg) kb. 30 %-át (3 kg-ot) használják fel lisztforrázáshoz. A forrázáshoz félretett lisztet és a köménymagot „édesítik”, azaz kb. 95 °C-os vízzel leforrázzák. Ezt követően a leforrázott liszt hőmérsékletének 63–68 °C körül kell lennie.

Általában 2–2,5-szer annyi vízre van szükség, mint lisztre. A vizet fokozatosan kell a liszthez adni, így a liszt és a víz könnyebben keverhető homogén, a sűrű tejszínéhez hasonló állagú masszává. Amikor a leforrázott liszt hőmérséklete 63–65 °C, kb. 200–300 g erjesztetlen rozsmalátát adnak hozzá, és jól összekeverik. A köménymag és a maláta adja a leforrázott liszt köménymagaromáját és a termék egyedi édes-savanykás ízét. Az édes íz abból adódik, hogy a keményítőt a maláta cukrokká bontja, a savanykás íz pedig a tejsavnak és a tejsav erjedése során keletkező ecetsavnak köszönhető.

Amennyiben a leforrázott liszt masszáját megfelelően készítik el, annak sűrű tejszínhez hasonló homogén állaga és szürkésbarna színe lesz. A leforrázott lisztet elkészítés után 2–4 órán keresztül abban a teknőben hagyják, ahol készült, így biztosítva az optimális hőmérsékletet (63–65 °C) a keményítő cukorrá alakulásához. A leforrázott lisztet ezt követően megkeverik, hogy lehűljön. A leforrázott liszt hűtésére és kelesztésére ugyanabban a teknőben kerül sor; a folyamat kb. 12–24 órán át tart. Amikor a liszt hőmérséklete kb. 36 °C, az előző kenyérsütésből maradt, kb. 0,2 kg kovászt hozzáadják a leforrázott liszthez, hogy elősegítsék a tejsav erjedését. A kovászt először csak a teknő felső részénél lévő tésztához adják, néhány óra elteltével mélyebbre, a leforrázott liszt feléig keverik, végül pedig egészen a teknő aljáig. A kelesztés során a leforrázott liszt enyhén savanyúvá válik, és kialakul a kellemes édes-savanykás íz.

A leforrázott liszt kelesztésekor a nyers tésztát fából készült dagasztóteknőben vagy dagasztóedényben dagasztják. A leforrázott lisztből készült nyers tésztához a kelesztést követően rozslisztet, cukrot és sót, és esetleg – legfeljebb 10 %-ban – búzalisztet adnak. A nyers tésztát addig dagasztják, amíg már nem ragad hozzá a kézhez, és valamennyi összetevőt egyenletesen összekevertek. A nyers tészta felső felületét nedves kézzel elegyengetik, a tésztát pedig letakarják, és további kelesztésre meleg helyre teszik. A nyers tészta akkor kelt meg, amikor felső felülete szétválik, mérete pedig a duplájára nő. Ekkor feldarabolható és megsüthető.

A megkelt nyers tésztát vizes kézzel feldarabolják. A „salinātā rudzu rupjmaize” tésztájából hosszúkás cipókat formáznak, majd ezek felületét nedves kézzel elegyengetik; a nagyobb cipók oldalát bemetszik, hogy ne hasadjanak szét, és a cipó felületére keresztet, hasítékot vagy motívumot metszenek. A nyers cipókat előzetesen korpával meghintett vagy juharlevéllel beborított, textillel takart felületre, illetve gyúrótáblára vagy sütőlapátra helyezik, majd a kemencébe teszik. A cipókat forró kemence tűzterében sütik, sütőtepsi vagy sütőforma használata nélkül. A kemencét a sütés megkezdésekor nagyobb hőmérsékletre (280–350 °C) hevítik, hogy vastagabb héj alakuljon ki, amely nem fog felhasadni. A sütés ezt követően alacsonyabb hőmérsékleten (200–250 °C) folytatódik. A sütés a cipó méretétől függően kb. egy-két órán át tart. A forró cipókat a kemencéből való kiszedést követően bevonják keményítőmázzal vagy bepermetezik vízzel, így a héj puhább, csillogóbb lesz.

A kenyér minőségének érzékszervi és fizikai-kémiai mutatói

| Forma, külső megjelenés | Hosszúkás cipó, amelynek hosszúsága legalább kétszerese a szélességének; vastag, sötét, csillogó héj; adott esetben köménymaggal meghintve |
| --- | --- |
| A kenyérbél állaga | Egyenletesen porózus; a pórusok kisebbek-nagyobbak lehetnek |
| A kenyérbél rugalmassága | Sötét, rugalmas és enyhén nedves |
| Íz és aroma | A kisült kenyér és a köménymag kellemes aromája, édes-savanykás rozskenyérízzel |
| A kenyér savassága (pH) | 8–14 |
| A kenyér nedvességtartalma (%) | 38–45 |

Forma, külső megjelenés

Hosszúkás cipó, amelynek hosszúsága legalább kétszerese a szélességének; vastag, sötét, csillogó héj; adott esetben köménymaggal meghintve

A kenyérbél állaga

Egyenletesen porózus; a pórusok kisebbek-nagyobbak lehetnek

A kenyérbél rugalmassága

Sötét, rugalmas és enyhén nedves

Íz és aroma

A kisült kenyér és a köménymag kellemes aromája, édes-savanykás rozskenyérízzel

A kenyér savassága (pH)

8–14

A kenyér nedvességtartalma (%)

38–45

A forró kenyeret a sütést követően hagyják kihűlni, majd hűvös, jól szellőző helyiségbe teszik, vagy vászonruhával lefedik. A kenyeret a hűlést követően egész cipóként vagy pedig kisebb darabokra, szeletekre vágva lehet értékesíteni. A kenyér textil-, papír- vagy műanyag zacskóba is csomagolható. Szobahőmérsékleten (15–25 °C) vagy fagyasztva (– 18 °C) tartható el. A „salinātā rudzu rupjmaize” hosszú ideig friss marad, és legalább 5–10 napig eltartható.

3.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése)

A „salinātā rudzu rupjmaize” sajátos jellege az előállítás során felhasznált receptnek és technikának köszönhető.

Egyéb rozskenyérfajtáktól eltérően a „salinātā rudzu rupjmaize” receptje nem tartalmaz élesztőt, az összetevők között viszont szerepel rozsliszt, kb. 0,8 % köménymag, 4–8 % cukor és 0,3 % erjesztetlen rozsmaláta.

Az előállítási technika egyedisége annak köszönhető, hogy a nyers tészta elkészítését megelőzően a rozsliszt kb. 30 %-át „édesítik”, vagyis leforrázzák, majd a leforrázott lisztet félreteszik, és legalább 12 órán át kelesztik. Emellett a leforrázott lisztet lombhullató fából készült teknőkben készítik el, és a forrázást követően a liszt lassabban hűl az ilyen teknőkben, mint a fémből vagy más anyagból készült edényekben. A lisztet, miután forró (85–95 °C-os) vízzel leöntötték, további 2–4 órán keresztül 63–65 °C-os hőmérsékleten tartják, hogy elősegítsék a keményítő cukrokká történő lebomlását, és hogy a termék édes ízt kapjon. Emellett az erjesztéshez korábban használt leforrázott lisztből származó, tejsavbaktériumokat tartalmazó mikroflórát megőrzik a teknő oldalán, és ez a hűlés során elősegíti a tejsav fokozatos erjedését és a leforrázott liszt savasságának a fokozódását. A nem kívánatos mikroorganizmusok kialakulása meggátolja a tejsav erjedését. A leforrázott liszt és a kovász elkészítésének az időtartama lehetővé teszi, hogy a mikroorganizmusok kellő számban szaporodjanak, és így a kenyér megfelelően savanyúvá, aromássá és porózussá váljon, ezért nem kerül sor élesztő hozzáadására.

A lett „salinātā rudzu rupjmaize” további sajátos jellemzője, hogy a leforrázott liszt és a nyers tészta elkészítése során köménymagot adnak hozzá, és ezzel a kenyér különleges köménymagaromát kap.

A lett „salinātā rudzu rupjmaize” megkülönböztető jegye továbbá a cipó hosszúkás formája – hosszúsága legalább kétszerese a szélességének –, kézzel formált, lekerekített végei, sima és csillogó, sötétbarna héja, amelyet keményítőmázzal vontak be, illetve az aromás kenyérbél. A „salinātā rudzu rupjmaize” cipót forró kemence tűzterében sütik, sütőtepsi vagy sütőforma felhasználása nélkül. Ez biztosítja az intenzív hőáramlást, a kenyér kézzel kialakított formájának a megőrzését és azt, hogy vastagabb héjjal rendelkező, nagyobb cipók süthetők.

3.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos tulajdonsága (az 1216/2007/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése)

A rozskenyér mindig is a lett háztartások egyik alapvető élelmiszere volt, így maradhatott a mai napig a lett nemzeti identitás egyik szimbóluma. A rozskenyér szerepel a lett kulturális kánon „Néphagyományok” című fejezetében. A lett kulturális kánont – a más európai országokban fellelhető megfelelőihez hasonlóan – a legkiemelkedőbb és legjelentősebb művészeti alkotások és kulturális kincsek gyűjteményeként állították össze, amely a nemzet történetének legfontosabb kulturális vívmányait tükrözi.

Indra Čekstere néprajzkutató Mūsu maize. Our Daily Bread (Mindennapi kenyerünk) című tanulmánykötetében (2004) arról ír, hogy Kurzemében „az olyan rozskenyeret (rupjmaize), amelynek elkészítésekor a liszt egy részét vízzel leforrázzák, »salinātā maize« névvel illetik. A korábbi kenyérsütésből származó nyers tészta egy darabját meleg vízben feloldják, és kovászként a tésztához adják. A pépes állagú nyers tésztát a teknőben összekeverik, és egy éjszakán át kelni hagyják. Hosszú faspatulával kevergetik. Reggel megkezdődik a dagasztás. A dagasztás hosszú ideig tart, közben köménymagot és még több lisztet adnak a tésztához. Amikor a nyers tészta már nem ragad a kézhez, a dagasztást befejezik. A megkelt nyers tésztát tartalmazó teknőt a kemence mellé helyezik, és a liszttel meghintett vagy juharlevelekkel borított sütőlapáton kisebb, hosszú cipókat formáznak, majd azokat gyorsan a kemencébe teszik.”

A Latviešu tradicionālie ēdieni (Hagyományos lett ételek) című kiadvány (összeállította I. Heinola és S. Stinkule, megjelent 2006-ban az állami Kulturális Főváros Alapítvány támogatásával) szerint a lettek és a lívek fő tevékenysége egészen a 20. század elejéig a gazdálkodás és a halászat volt, így étrendjük alapjául a házi rozskenyér és különféle főtt ételek szolgáltak. A kiadvány leírást tesz közzé a „salinātā rudzu rupjmaize” cipóról, megjegyezve, hogy a kenyér elkészítésekor rozslisztet használtak, és a liszt egy részét leforrázták. A tésztát fateknőben készítették, megkelését pedig a korábbi kenyérsütésből maradt kovász és a teknő oldalán megőrzött mikroorganizmusok biztosították. A nyers tésztából hosszúkás cipókat formáztak, és ezeket fatüzelésű kemencében sütötték meg.

Zigrīda Liepiņa sütőipari szakértő Daudzveidīgā maizīte (A kenyér sokféle formája) című könyvében (1993) szintén leírja a hagyományos „salinātā rudzu rupjmaize” készítését, a 20. század elején alkalmazott módszernek megfelelően. A leírás hangsúlyozza a liszt leforrázásának és a fateknőkben történő kelesztés időtartamának egyedülálló jellegét, és hogy ennek köszönhető a kenyér sajátos, kellemes aromája és a kenyérbél porózus, rugalmas állaga.

A háztartástan és kézművesség oktatásával foglalkozó M. Leiše leírta a „salinātā rudzu rupjmaize” elkészítésének módját és receptjét. Megállapította, hogy a kenyér elkészítéséhez legjobb valamilyen lombhullató fából készült edényt használni, és hogy a liszt egy részére bizonyos mennyiségű forró vizet kell önteni, majd ezt faspatulával kell keverni, míg a nyers tészta homogén állagúvá nem válik. Nagyjából 12 órával később, amikor a leforrázott liszt kihűlt, hozzá kell adni a kovászt, és a keveréket kelni kell hagyni; a nyers tészta csak ekkor dagasztható meg. A megkelt nyers tésztát ezután feldarabolják és forró kemence tűzterében megsütik. (Praktiskā mājturība (Gyakorlati háztartásvezetés). A. Gulbis, Riga, 1931).

L. Dumpe Latviešu tautas ēdieni (Lett nemzeti ételek) (2006) című kiadványában leírta a „salinātā rudzu rupjmaize” 1915 körüli elkészítési módját, amely a néprajzi kutatóútjai során összegyűjtött anyagokon alapul. Megállapította, hogy „a rendes kenyeret 45–65 °C-os meleg víz felhasználásával kelesztették, míg a „salinātā” kenyér 95 °C-os forró víz felhasználásával készült. Addig keverték, amíg a nyers tészta már nem ragadt a kézhez, és ha egy ujjal kihúzták, fehér csík maradt az ujj nyomán. A megdagasztott nyers tésztát lefedték, és meleg helyen ismét megkelesztették. A megkelt nyers tésztát darabokra vágták, hosszúkás cipókat formáztak belőlük, és kemence tűzterében megsütötték. A forró cipókat ezt követően vízzel vagy keményítőmázzal vonták be. A héj így puha és csillogó lett.”

3.9.   A különleges tulajdonság ellenőrzésének minimális követelményei és eljárásai (az 1216/2007/EK bizottsági rendelet 4. cikke)

A „salinātā rudzu rupjmaize” cipónak meg kell felelnie a vállalkozás által összeállított termékleírásban meghatározott minimális alapkövetelményeknek, illetve a termék megfelelő sajátos jellemzőinek.

A „salinātā rudzu rupjmaize” cipóra vonatkozó minimális alapkövetelmények a következők:

| 1. | a „salinātā rudzu rupjmaize” elkészítésére a 3.6. pontban ismertetett előállítási módszernek megfelelően kerül sor, a meghatározott összetevők felhasználásával; |
| --- | --- |

1.

a „salinātā rudzu rupjmaize” elkészítésére a 3.6. pontban ismertetett előállítási módszernek megfelelően kerül sor, a meghatározott összetevők felhasználásával;

| 2. | a kisütött rozskenyér






  — | külső megjelenése és formája: szépen megformázott, hosszúkás cipó, lekerekített végekkel; oldalán vagy tetején esetleg jelek, lenyomatok lehetnek elhelyezve; |
| --- | --- | --- |

2.

a kisütött rozskenyér

—

külső megjelenése és formája: szépen megformázott, hosszúkás cipó, lekerekített végekkel; oldalán vagy tetején esetleg jelek, lenyomatok lehetnek elhelyezve;

| — | héja: sötét, sima és csillogó; adott esetben köménymaggal megszórva; a héj alsó részét esetleg korpa vagy liszt borítja, és a cipó juharleveleken is megsüthető; |
| --- | --- |

—

héja: sötét, sima és csillogó; adott esetben köménymaggal megszórva; a héj alsó részét esetleg korpa vagy liszt borítja, és a cipó juharleveleken is megsüthető;

| — | bele: kisebb-nagyobb pórusok; rugalmas; a bél enyhén nedves lehet; |
| --- | --- |

—

bele: kisebb-nagyobb pórusok; rugalmas; a bél enyhén nedves lehet;

| — | íze és aromája: a kisült kenyér és a köménymag kellemes aromája, édes-savanykás rozskenyérízzel. |
| --- | --- |

—

íze és aromája: a kisült kenyér és a köménymag kellemes aromája, édes-savanykás rozskenyérízzel.

Az egy-egy vállalkozó által előállított és értékesített „salinātā rudzu rupjmaize” mennyiségét a megfelelő nyilvántartásban fel kell tüntetni.

Az előállítók kötelesek összegyűjteni és a vizsgálatot végző személy számára átadni a termék összetételének meghatározásához szükséges dokumentumokat.

Az előállító ezzel megbízott munkavállalója, évente egyszer pedig a felügyeleti szerv minden egyes tétel tekintetében ellenőrzi a leírásnak való megfelelést, a meghatározott összetevők felhasználását, az előállítási folyamatot, valamint a késztermék megjelenését és érzékszervi jellemzőit.

4.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

4.1.   Név és cím

| Név: | Pārtikas un veterinārais dienests (Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Szolgálat) |
| --- | --- |
| Cím: | Peldu iela 30
  Rīga, LV-1050
  LATVIJA |
| Tel. | +371 67095230 |
| E-mail: cím: | pvd@pvd.gov.lv |

Név:

Pārtikas un veterinārais dienests (Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Szolgálat)

Cím:

Peldu iela 30

Rīga, LV-1050

LATVIJA

Tel.

+371 67095230

E-mail: cím:

pvd@pvd.gov.lv

| ☒ állami |  magán |
| --- | --- |

☒ állami

 magán

4.2.   A hatóság vagy szerv meghatározott feladatai

A 3.6. pontban leírt előállítási folyamatnak és a minőségi mutatóknak való megfelelés ellenőrzéséért a felügyeleti szerv, vagyis az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Szolgálat felelős. Az előállítási folyamattal és a termék elkészítéséhez használt recepttel való egybevetés alapján ellenőrzéseket végeznek, emellett pedig értékelik a termék érzékszervi jellemzőit.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 1. o.

(3)  Ezzel a recepttel kb. 15–20 kg nyers tészta készíthető, amelyből – sütés közben 10 %-os tömegcsökkenést figyelembe véve – 13–18, egyenként 1 kg tömegű cipót lehet sütni. A sütést követően a cipókat keményítőmázzal vonják be, amely úgy készül, hogy burgonyalisztet vízben felforralnak.

---

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/18

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 177/09

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„PERAS DE RINCÓN DE SOTO”

EK-sz.: ES-PDO-0105-0251-05.10.2010

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A termékleírás módosítással érintett szakaszcíme

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — |  | Címkézés |
| — |  | Nemzeti előírások |
| — | ☒ | Egyéb (ellenőrző szerv; jogi követelmények) |

—



A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—



Címkézés

—



Nemzeti előírások

—

☒

Egyéb (ellenőrző szerv; jogi követelmények)

2.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása. |
| --- | --- | --- |
| — |  | Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre. |
| — |  | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése). |
| — |  | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés). |

—

☒

Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása.

—



Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre.

—



A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése).

—



A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés).

3.   Módosítás(ok)

3.1.   A termék leírása

A B.3. Megkülönböztető sajátosságok című bekezdés módosul, tartalma a következő albekezdésekben szerepel: B.3.1. Fizikai-kémiai jellemzők, B.3.2. Érzékszervi jellemzők és B.3.3. Fizikai jellemzők.

Továbbá a B.3.1. Fizikai-kémiai jellemzők (amelyek mérését a termék szállításának elindításakor és nem a szedés alatt kell elvégezni) című albekezdésben el kell hagyni egyrészt a maximális oldható szilárdanyag-tartalmat, mivel ennek a határértéknek meghatározása ellentmondásos, hiszen az édesség termékünk meghatározó és megkülönböztető jegye, másrészt a legalacsonyabb keménységi értéket, figyelembe véve ennek az utóérő gyümölcsnek a fejlődését, amely a szedést követően tovább érik – édessége növekszik, húsának keménysége csökken –, valamint a piac szükségleteit és a fogyasztói ízlést is. Ugyanakkor, és a szerzett tapasztalatnak köszönhetően, elfogadható a minimális méretkategória 5 mm-rel történő csökkentése, amennyiben a rendeltetési piac így kívánja. A B.3.3. Fizikai jellemzők című albekezdésben az 1619/2001/EGK rendeletre való utalást el kell hagyni, mivel annak teljesítése kötelező.

3.2.   Földrajzi terület

Mivel először helytelenül lett meghatározva, a földrajzi terület az Ebro-völgy következő településeivel bővül: Albelda, Alberite, Alcanadre, Agoncillo, Arrubal, Ausejo, Azofra, Cenicero, Entrena, Fuenmayor, Hormilla, Hormilleja, Huércanos, Lardero, Logroño, Murillo, Nalda, Nájera, Navarrete, Pradejón, San Asensio, Torremontalbo, Uruñuela és Villamediana de Iregua.

Ez a térség, amely teljes egészében az Ebro völgyében található, messze a hegyes vidéktől, ugyanolyan jellegzetes és közös emberi és természeti tényezőkkel rendelkezik, mint az először kijelölt terület, amellyel egységes és oszthatatlan egységet alkot.

3.3.   A származás igazolása

Új, rövidebb és tömörebb megfogalmazást kap, az Instituto de Calidad Agroalimentaria de La Rioja új nómenklatúrájával és a vállalkozói regiszter új struktúrájával kiegészítve. Az „Asociación para la Promoción de la Pera de Rincón de Soto” elnevezés helyébe a „szabályozó tanács” kifejezés lép.

3.4.   Az előállítás módja

Megfogalmazása megváltozott: rövidebb és tömörebb lett, illeszkedve a termék minőségét károsan nem befolyásoló technológiai fejlesztésekhez, és követve a magánszektor saját minőségi előírásait. Kikerültek szövegéből a csak manuálisan végezhető műveletekre vonatkozó utalások és a kizárólag fából készült rekeszek használatára vonatkozó követelmény.

3.5.   Egyéb

A G. Ellenőrző szerv című bekezdésben az ellenőrző szerv új elnevezése szerepel, és az L. Jogi előírások című fejezetben aktualizálásra kerültek a hatályos jogszabályok.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (3)

„PERAS DE RINCÓN DE SOTO”

EK-sz.: ES-PDO-0105-0251-05.10.2010

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Peras de Rincón de Soto”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.6. osztály: | Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály:

Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A Pyrus communis L. fajhoz tartozó Blanquilla és Conferencia fajták extra és első osztályú minőségű, frissen történő fogyasztásra szánt termései.

A körtének a kiszállítás pillanatában a következő paraméterekkel kell rendelkeznie:

| | A gyümölcshús keménysége: legfeljebb 6,12 kg/cm2 |
| --- | --- |

A gyümölcshús keménysége: legfeljebb 6,12 kg/cm2

| | Minimális oldható szilárdanyag-tartalom: legalább 13 Brix-fok. |
| --- | --- |

Minimális oldható szilárdanyag-tartalom: legalább 13 Brix-fok.

| | Minimális méret: a legnagyobb átmérő által meghatározott méret a Blanquilla esetén 58 mm, a Conferencia esetén pedig 60 mm. A piaci kívánalmaknak megfelelően a minimális méretek 5 mm-rel csökkenthetők. |
| --- | --- |

Minimális méret: a legnagyobb átmérő által meghatározott méret a Blanquilla esetén 58 mm, a Conferencia esetén pedig 60 mm. A piaci kívánalmaknak megfelelően a minimális méretek 5 mm-rel csökkenthetők.

Természetes héjpárásodás (perzseltség) csiszoló vegyi termékek alkalmazása nélkül.

Kocsány, látható.

3.2.1.   Érzékszervi jellemzők

A meghatározott térségben termesztett Blanquilla fajtájú körtének jellemzően erőteljes, intenzív és a savasság-édesség tekintetében kiegyensúlyozott az íze. A fás állagú Conferencia fajta íze savasság és édesség tekintetében kitűnő: erőteljes, intenzív és kiegyensúlyozott. Mindkét fajta nagyon lédús, és magas cukortartalommal rendelkezik, ami rendkívüli mértékben meghatározza a termék ízhatását.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A termesztési terület megegyezik azzal, amelyen a tárolás és a végső válogatás történik.

A „Pera de Rincón de Soto” eredetmegjelölés oltalma alatt álló körtének nem csak tökéletes állapotban kell a fogyasztókhoz érkeznie, hanem folyamatosan biztosítani kell összes meghatározott paraméterének teljesítését.

Ezért a megfelelő tároláson kívül a „Pera de Rincón de Soto”-t kiszállítása előtt aprólékos végső termékválogatásnak kell alávetni, amelynek során nemcsak a hibás körtéket kell eltávolítani, hanem azokat is, amelyek nem felelnek meg a megkülönböztető minőségi paramétereknek.

Mivel ezt a végső válogatást közvetlenül a terméknek a zöldség- és gyümölcstermesztő központból történő kiszállítása előtt kell elvégezni, akkor amikor a körtéket kiemelik a szedésre és tárolásra használt rekeszekből, ez a munkaszakasz is a termesztési folyamat részének tekintendő, következésképpen az oltalom alatt álló földrajzi területen végzendő el.

Ha a termesztés, a tárolás és a végső válogatás az oltalom alatt álló földrajzi területen történik, nemcsak a kérdéses termék eredetét, hanem annak optimális ellenőrzését, ezáltal fizikai és érzékszervi tulajdonságainak megőrzését is biztosítani lehet.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

Mivel a „Peras de Rincón de Soto” OEM oltalom alatt álló termék végső kiválogatásának folyamata során kiszerelés is történik a termékleírásban meghatározott követelményeknek megfelelő körtéknek a rekeszekből a szállítóládákba történő átrakásával, a kiszerelést is a kijelölt földrajzi területen kell elvégezni.

A begyűjtési központban a terméket olyan ládákba kell elhelyezni, amelyek egyetlen rétegben tárolják, valamint rögzítik a gyümölcsöket, nehogy azok szállítás és forgalmazás közben sérüljenek.

Az említett kiszerelést azonban nem lehet csomagolásnak tekinteni, mivel nem szükségszerűen ebben a formában kerül a fogyasztóhoz.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkéken kötelezően fel kell tüntetni a „Peras de Rincón de Soto” eredetmegjelölést. A fogyasztót bármely okból megtévesztő címkék nem engedélyezhetők.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Albelda, Alberite, Alcanadre, Agoncillo, Arrubal, Ausejo, Azofra, Cenicero, Entrena, Fuenmayor, Hormilla, Hormilleja, Huércanos, Lardero, Logroño, Murillo, Nalda, Nájera, Navarrete, Pradejón, San Asensio, Torremontalbo, Uruñuela és Villamediana de Iregua települések, amelyek az Ebro-völgyben elszórtan helyezkednek el.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Természeti tényezők

La Rioja-ban oly mértékben érvényesül a felszíni topográfia hatása, hogy a délen emelkedő hegyek természetes választóvonalként szolgálnak az Ebro völgye és a többi terület között, és ezáltal jelentős esőzési és termikus gradiensnek adnak helyet.

Jellegzetes, egységes edafológiájának és éghajlatának köszönhetően a hegyvidéktől távol, teljes egészében az Ebro völgyében található földrajzi terület különösen alkalmas a meghatározott érzékszervi és minőségi sajátosságokkal rendelkező, igen nagyra értékelt körte termesztésére, és e kultúra erősen beágyazott mezőgazdasági hagyományával együtt egyedülálló és oszthatatlan egységet alkot.

Domborzat: A fagyok, a napsugárzás és a párolgás tekintetében az Ebro völgye szomszédságában található oltalom alatt álló földrajzi terület helyzetéből adódóan ideális környezetet biztosít a kivételes minőségű körte megfelelő fejlődéséhez, mivel sík, nyílt, akadályoktól mentes, jól szellőző és párás térségek alkotják, amelyek egyrészről kedveznek a magas napsugárzási értékeknek, másrészről megelőzik a párolgás okozta fagyokat.

Edafológia: Igényeik miatt a körteültetvényeket az oltalom alatt álló földrajzi terület folyókhoz közeli, jól szellőző nagy síkságaira koncentrálják, amelyeknek egészséges, homogén, mély, agyagos vagy szilikát-agyagos talajai mentesek a túlzott jelenléte esetén klorózisra hajlamosító aktív mésztől, továbbá jó vízáteresztő képességgel rendelkeznek, mivel a körte öntözést igényel és nagyon érzékeny a területen pangó vízre.

Éghajlat: A kijelölt földrajzi terület az Ebro völgyében, a hegyvidéktől távol fekszik, éghajlata mérsékelten földközi-tengeri, ugyanakkor bizonyos fokig kontinentális, amelyet enyhe telek, hosszú nyarak, a nappalok és az éjszakák közötti csekély hőingadozás (kivéve a nyári hónapokat) jellemez, és ezért ideális a körtefa megfelelő fejlődése számára.

A nedvességtartalom, a száraz időszak időtartama, intenzitása és a száraz időszak idényjellege vonatkozásában száraz földközi-tengeri éghajlatnak minősül.

Emberi tényezők

A termesztési és/vagy termelési körülmények: A mezőgazdasági termelők gondoskodnak arról, hogy fáik megfelelő termés/faanyag aránnyal rendelkezzenek, ennek érdekében a legalkalmasabb időpontban manuális ritkítást végeznek.

A mezőgazdasági termelők régóta szívügyüknek tekintik, hogy manuális metszéssel biztosítsák fáik kiegyensúlyozottságát, szépen formált vázát, amely megfelelő utat enged a levegő és a fény számára, elősegítve a fotoszintézist, a lélegzést és a rendszeres termést.

Ahhoz azonban, hogy a mezőgazdasági termelők megfelelő termést kapjanak és a kijelölt terület földközi-tengeri éghajlata miatti zsugorodást elkerüljék, öntözés formájában vizet kell kijuttatniuk. A mezőgazdasági termelőknek a térség sajátos éghajlati viszonyain alapuló tapasztalata azt mutatja, hogy az öntözés leggyakrabban a rügyek megjelenése és a terméskötődés közötti időben, valamint az érési folyamattól kezdődően egész nyáron szükséges, mivel a kultúra vízigénye éppen a legkevésbé csapadékos időszakban a legnagyobb.

Valamennyi mezőgazdasági termelő tisztában van azzal, hogy a szedés a minőségi termések előállításának egyik legfontosabb pillanata, ezért azt mindig nagyon gondosan és a megfelelő érettség pillanatára kell időzíteni. Az érés alapvetően fontos jelenség nem csupán a minőségi gyümölcs előállítása, hanem annak hosszú és tökéletes tárolása szempontjából is. A kocsány megőrzése érdekében a gyümölcsöt közvetlenül ott kell leszakítani, ahol a kocsány az ággal találkozik. A Blanquilla körtét nehezebb leszedni, mivel héja sokkal finomabb, mint a Conferencia fajtájú körtéé, és kocsánya is sokkal törékenyebb, ezért különleges figyelmet igényel.

5.2.   A termék sajátosságai

A védett földrajzi területen termesztett körte nagyobb, hosszúkásabb alakú, édesebb, keményebb és héja kissé zöldesebb színű, mint a határos területeken termesztett egyéb körték, ezért piaci értéke magasabb. A térség magas fekvése és a szomszédos folyók közelsége lehetővé teszi azt is, hogy a héjpárásodás (perzseltség) vegyszerek alkalmazása nélkül, természetes módon jelentkezzen.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzője közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Hírnév

A térségben folyó gyümölcstermesztés és -értékesítés jelentőségét igazoló történelmi adatok között a Blanquilla fajtájú körtére vonatkozó egyik ismert utalás 1747-ből származik, amely azt már V. Fülöp király udvarában is fogyasztott „különlegesen finom gyümölcsnek” minősíti, a másik néhány 1752-es kéziratban fordul elő, amelyek bizonyítják, hogy Rincón de Soto településen már azokban az időkben is folyt a körte termesztése és szedése. A XIX. században az egyházi javak elkobzásával a földrajzi területen megkezdődött a mezőgazdasági tevékenység liberalizálódása és ezzel egy időben a friss gyümölcsök értékesítése is. Alfaro (járásbírósági székhely, amely Calahorrával együtt osztozott Rincón de Soto – amely a XIX. századig nem kapta meg a közigazgatási egység minősítést – történelmében és hagyományban) már országszerte és külföldi országokba is szállította felülmúlhatatlan gyümölcseit és Blanquilla fajtájú kivételes körtéjét, ezzel egyidejűleg a Conferencia fajta is egyre nagyobb jelentőségre tett szert. Így vált a mezőgazdaság a térség egyetlen kincsévé, amelybe legszebb fénnyel, a már akkoriban is igen nagyra becsült „Körte” csillogott.

Természeti tényezők

Domborzat: A völgy magas fekvése és a közeli folyók miatt reggelente köd képződik, amely néhány óra múlva hirtelen eltűnik és helyét a ragyogó napsütés veszi át. Az állandó napsütésben a Conferencia fajtájú körte felszínén a köd által alkotott nedvesség elpárolog. Ez lehetővé teszi a természetes héjpárásodás (perzseltség) megjelenését, így nem kell vegyszereket alkalmazni, amelyek mesterségesen égetik a héj felszínét. A héjpárásodás (perzseltség) természetes előfordulását nagyra értékelik a térségben, mivel terméküket megkülönbözteti a közeli területeken termesztett terméktől.

Éghajlat

Az oltalom alatt álló földrajzi terület éghajlata egyértelmű befolyást gyakorol arra, hogy a „Peras de Rincón de Soto” rendelkezzen azzal a színnel, zamattal, mérettel, savassággal, gyümölcshús keménységgel és magas oldható szárazanyag-tartalommal, amely kizárólagosan a térségre jellemző. A jelentős éjszakai kontrasztoktól és tavaszi fagyoktól mentes magas júniusi középhőmérsékletek elősegítik a termések gyors növekedését. A cukortartalom, amely a savassággal együtt meghatározza az ízt, a belső minőség legfontosabb mértéke, ezért az érés ideje alatt a nappalok rövidülése, az éjszakai hőmérsékletek kontrasztja, a sok napos óra és napsugárzás közvetlenül felelős azért, hogy „Peras de Rincón de Soto” magasabb oldható szárazanyag-tartalommal rendelkezik, mint a szomszédos földrajzi területeken termesztett körte.

Ugyanakkor nyáron a magas nappali hőmérsékletek és a szedéshez közeli időszak friss éjszakai hőmérsékletei közötti kontraszt felelős a jellegzetes keménységért és textúráért, míg az érés alatt regisztrált magas hőmérsékletek illékony anyagok, főként etilén és aroma anyagok kibocsátását idézik elő, amelyek hozzájárulnak a „Peras de Rincón de Soto” sajátos zamatához.

Emberi tényezők

A „Peras de Rincón de Soto” sajátosságai, valamint emberi és földrajzi környezete közötti kapcsolat egyik elemét a térség hagyományos és sajátos gyakorlatai alkotják.

A mezőgazdasági termelők gondoskodnak fáik megfelelő termés/faanyag arányáról, és ennek érdekében már nagyon régóta manuálisan ritkítják és metszik fáikat. A fán lévő termések megfelelő aránya növeli méretüket és édességi fokukat. Másrészt a mezőgazdasági termelőknek a terület éghajlati sajátosságaival kapcsolatos tapasztalatai lehetővé teszik, hogy a megfelelő termés biztosítása és a termés nyári zsugorodásának elkerülése céljából bármikor megfelelő öntözési formát válasszanak a víz kijuttatására, hogy ezáltal megelőzzék a kisebb termésméretet, az érzékszervi jellemzőket érő veszteségeket, a ráncosodást vagy a tömeges hullást. Szedés előtt, ha az időjárási feltételek nem rosszak, nem öntöznek, mivel az csökkentené az oldható szárazanyag-koncentrációt, ami értékcsökkenéssel és a későbbi tárolás megnehezítésével járna.

A termések fejlődésének, színének, a magok színének, a letépéssel szembeni ellenállásnak és a gyümölcshús keménységének helyszíni megfigyelése, valamint az oldható szilárdanyag-tartalom elemzése és a termés penetrometriás mérése alapján a szedés időpontjának majdnem pontos megállapítására szerzett képesség lehetővé teszi a Peras de Rincón de Soto szedését az érettség megfelelő pillanatában, amikor a gyümölcs nem túl zöld és nem is túlérett.

A kijelölt földrajzi területen a zöldség- és gyümölcstermesztő központok azon túl, hogy nagy tapasztalattal rendelkeznek a körte kezelése, tárolása és válogatása terén, komoly ismeretekkel bírnak a „Pera de Rincón de Soto” sajátosságait illetően, tudják, hogyan tárolják a szállításig, és ránézésre felismerik a nem megfelelő vagy sérült terméseket.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (4) 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.larioja.org/upload/documents/733015_Pliego_y_documento_unico_peras_de_rincon.pdf?idtab=438497

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

(4)  L. 2. lábjegyzet.

---

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/24

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 177/10

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„MONTES DE GRANADA”

EK-sz.: ES-PDO-0105-0169-28.07.2008

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A termékleírás módosítással érintett szakaszcíme

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — |  | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☒ | Kapcsolat |
| — |  | Címkézés |
| — | ☒ | Nemzeti előírások |
| — | ☒ | Egyéb (ellenőrző szerv) |

—



A termék elnevezése

—



A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☒

Kapcsolat

—



Címkézés

—

☒

Nemzeti előírások

—

☒

Egyéb (ellenőrző szerv)

2.   A módosítás típusa

| — | ☒ | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása |
| --- | --- | --- |
| — |  | Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre |
| — |  | A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) |
| — |  | A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés) |

—

☒

Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló módosítása

—



Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentum, sem az összefoglaló nem került közzétételre

—



A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)

—



A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikk (4) bekezdés)

3.   Módosítás(ok)

3.1.   Földrajzi terület

Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező Montes de Granada előállításának és feldolgozásának földrajzi területe 22 településsel egészül ki.

Egyrészt a Sierra Arana környezetében található Peligros és Víznar településsel, másrészt a granadai felföld következő településeivel:

Beas de Guadix, Benalúa de Guadix, Cortes y Graena, Gor közigazgatási területe (a Sierra de Baza Nemzeti Parkhoz tartozó területrész kivételével), Gorafe, Guadix, Marchal, Purullena, valamint Baza és Caniles közigazgatási területe (kivéve ezeknek a Sierra de Baza Nemzeti Parkhoz tartozó területrészét), Benamaurel, Cortes de Baza, Cúllar, Cuevas del Campo, Freila, Zújar, Castilléjar, Castril, Galera és Huéscar.

Azon túlmenően, hogy a bővítés céljából javasolt közigazgatási területeken előállított olaj fizikai-kémiai és érzékszervi sajátosságai megegyeznek az OEM oltalom alatt álló területről származó olajéval, az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező„Montes de Granada”előállítási területe azért bővül a fenti településekkel, mivel azok a jelenlegi területtel homogén egységet alkotnak mind természeti szempontból (hegyrajz, geológia, talajviszonyok, éghajlat stb.), mind pedig az emberi tényezőt (a felhasznált olívafajtákat, a művelés és a szűz olívaolaj előállításának technikáit) tekintve.

3.2.   Csomagolás

Az eredeti csomagolás követelménye megszűnt, ugyanakkor létrejöttek az oltalom alatt álló termék nyomon követhetőségét biztosító eszközök.

3.3.   Kapcsolat

Az egységes dokumentum 5. bekezdésének szerkezetével való megfelelés érdekében a kapcsolatra vonatkozó szöveg megváltozik.

3.4.   Ellenőrző szerv

Megnevezésre kerül az ellenőrzésért felelős illetékes hatóság és honlapjának címe. A honlap tartalmazza azon intézmények felsorolását, amelyek a termék termékleírásnak való megfelelőségének értékesítés előtti ellenőrzésére kaptak megbízást.

3.5.   Nemzeti előírások

A jogszabályi követelmények aktualizálása, a hatályos jogszabályok részletezése.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (3)

„MONTES DE GRANADA”

EK-sz.: ES-PDO-0105-0169-28.07.2008

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Montes de Granada”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.5. osztály: | Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.) |
| --- | --- |

1.5. osztály:

Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A meghatározott térségben termesztett olajfa (Olea europea) legjellemzőbb fajtáinak (Picual, Lucio és Loaime) és másodlagos fajtáinak (Escarabajuelo, Negrillo de Iznalloz, Hojiblanca és Gordal de Granada) érett, egészséges terméséből nyert extra szűz olívaolaj.

A kinyert olajok a legjellemzőbb és a másodlagos fajták együttes sajtolásából származnak, tehát többfajtájú olajokról van szó, amelyeket a különböző fajták sajátosságai gazdagítanak. Érzékszervi jellegzetességei közül kiemelkedik az uralkodó Picual fajta erőteljes karaktere (zöld szín, közepesen-erősen keserű íz és gyümölcsös zamat), amelyet tompít a különböző gyümölcsökre emlékeztető friss zamatú, kevésbé keserű ízű és intenzívebben aranyos színű Lucio és Loaime fajták és a másodlagos fajták jelenléte.

Összességében a térségben előállított extra szűz olívaolajok gyümölcsös zamata és íze a frissen sajtolt friss vagy érett olajbogyót idézi, ízük enyhén keserű és testes, amelynek intenzitása az olajbogyó érettségi fokától függ. Kevésbé savasak, színük a zöld tartományban mozog az erőteljes zöld és a zöldessárga között.

A lipid profilban kitűnik a magas olajsavtartalom, amely általában 80 % feletti, de egyes esetekben a 83 %-ot is eléri. Az egybázisos telítetlen/polibázisos telítetlen zsírsavak magas aránya (12–20 %) magas dietetikus értéket és oxidációval szembeni stabilitást biztosít. Főként a keserű ízért felelős polifenol-összetevők biztosítják a nagy kémiai stabilitást, amelynek köszönhetően más szűz olívaolajoknál jobban ellenállnak az oxidációnak.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Tárgytalan

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Tárgytalan

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az olajbogyó termesztése és a termék előállítása a 4. pontban leírt földrajzi területen belül történik.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termék hosszú eltarthatóságának biztosítása érdekében a csomagolás megfelelő körülmények között, és élelmiszerek tárolására alkalmas csomagolóanyagok használatával történik. A csomagolt terméket annak érdekében, hogy optimális állapotban érkezzen a fogyasztóhoz, fénytől és melegtől óvni kell.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A terméken nyomon követhetőséget biztosító alfanumerikus kóddal ellátott megfelelőségi jelölést, úgynevezett igazoló címkét kell elhelyezni, oly módon, hogy ismételt felhasználására ne legyen lehetőség.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Az oltalom alatt álló földrajzi terület a következő településeket foglalja magába: Alamedilla, Alfacar, Alicún de Ortega, Beas de Guadix, Benalúa de Guadix, Benalúa de las Villas, Benamaurel, Calicasas, Campotéjar, Castillejar, Castril, Cogollos Vega, Colomera, Cortes de Baza, Cortes y Graena, Cúllar, Cuevas del Campo, Darro, Dehesas de Guadix, Deifontes, Diezma, Fonelas, Freila, Galera, Gobernador, Gorafe, Guadahortuna, Guadix, Güevéjar, Huélago, Huéscar, Iznalloz (a Fardes folyóig), Marchal, Montejícar, Montillana, Morelábor, Nívar, Pedro Martínez, Píñar, Peligros, Purullena, Torrecardela, Villanueva de las Torres, Víznar, Zújar, Moclín közigazgatási terület egy része (keleti rész a Velillos folyó képezte természetes határig), Albolote és Atarfe közigazgatási területek egy része (a Cubillas és Colomera folyók természetes határa által közrezárt terület egészen e folyók találkozásáig), Baza, Caniles és Gor közigazgatási területek (e három utóbbi esetében a „Sierra de Baza” Nemzeti Parkhoz tartozó területek kivételével).

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A „Montes de Granada” eredetmegjelölés által meghatározott terület az olajfakultúra szempontjából az Ibériai-félszigeten egyedülálló, homogén mezőgazdasági környezet.

A környezet jellegzetessége, hogy itt, a Subbético hegyrendszerek szívében, 900 métert meghaladó átlagos tengerszint feletti magasságban található az Ibériai-félsziget legmagasabban fekvő olajfakultúrája. Ennek köszönhetően Granada tartomány a hagyományosan Montes de Granada (Granadai hegység) néven ismert térségben jelentős kiterjedésű „hegyi vagy középhegységbeli” olajfaültetvénnyel rendelkezik. A „Montes de Granada” eredetmegjelöléshez kapcsolódóan az első fellelt utalás a XVI. századból származik és a Granadai hegység „dombos területeit” és „olajfakultúráit” említi. Granada katolikus királyok általi visszahódítását követően, a visszafoglalt területek újraelosztásakor keletkezett dokumentumok egyikében található egy jegyzet, amely szerint „... mindegyik település kapott egy részt azokból az olajfákból is, amelyek ...” (Peinado Santaella, 1989; La repoblación de la tierra de Granada: Los Montes, Universidad de Granada).

A tájat a 750–900 m tengerszint feletti magasságban található katlanok és az 1 400–2 000 m-es csúcsokkal rendelkező, kelet-nyugati irányban elhelyezkedő hegyláncok váltakozása jellemzi. Általában elmondható, hogy a mészkőhegységek a legmeredekebbek, de más morfológiai képződmények, mint a mészkő, márgás mészkő és márga dombok és dombvonulatok felszíne is erősen szabdalt. A meghatározott terület legdélnyugatibb települése, a Vega de Granada közeli Peligros felől kelet felé haladva a táj megszelídül, 1 200 m magas fennsíkká alakul, amelyen a „Montes de Granada” eredetmegjelölés által meghatározott terület legészakkeletibb közigazgatási területén, Huéscarnál, a Subbéticas hegység összeolvad az Intrabética katlannal.

A „Montes de Granada” eredetmegjelölés által meghatározott terület sajátos éghajlati jellemzői meghatározóak az ott előállított szűz olívaolaj jellemzői szempontjából.

Klimatikus szempontból a térséget kontinentális mediterrán éghajlat jellemzi, jelentős napi és évszakok közötti hőingadozással. Különösen ki kell emelni a hosszú, hideg teleket, amelyek novembertől márciusig tartanak, 5–6 °C közötti középhőmérséklettel, 2 °C alatti legalacsonyabb középhőmérséklettel és a nagy magasság (750–2 000 m) okozta gyakori havazásokkal. Másrészt Granada tartomány déli fekvése miatt a hosszú és forró nyarak május végétől októberig tartanak, amelyek legmagasabb középhőmérsékleti értékei meghaladják a 30 °C-ot. Az átlagos éves csapadékmennyiség 400–600 mm között mozog, sőt, a száraz években ennél is kevesebb.

Az ilyen jellegű telek, annak ellenére, hogy délen vagyunk, az Ibériai-félsziget északi felföldjén szokásos telekre emlékeztetnek. Az ehhez hasonló déli szélességek esetében egyáltalán nem tipikus éghajlatra a „Montes de Granada” meghatározott területének földrajzi elhelyezkedése ad magyarázatot: ez a terület egy négyzetben helyezkedik el, amelynek csúcsainál található hegyvonulatok a legalacsonyabb hőmérsékleti értékekkel rendelkeznek az Ibériai-félsziget egész déli részén. A hegyvonulatok a „Montes de Granada” eredetmegjelölés által meghatározott terület viszonylatában a következők szerint helyezkednek el: a terület délnyugaton a Sierra Nevadával (éves középhőmérséklete 8–10 °C), északnyugaton a Sierra Mágina–Sierra de Lucena-Montejícar hegyláncokkal (éves középhőmérsékletük 10–12 °C), délkeleten a Sierra de Bazával (éves középhőmérséklete 10–12 °C) és északkeleten a Sierra de Castrillal és a Sierra de la Sagrával (éves középhőmérsékletük 8–10 °C) határos.

A történelem során a szélsőséges időjárásra tekintettel alakultak ki a „Montes de Granada” térségre jellemző olajfa-termesztési gyakorlatok: a különösen hideg teleket elviselő olajfafajták kiválasztásától kezdve a januári-februári fagyok elkerülését szolgáló „korai szedés” vagy az olajfát a kemény téli fagyoktól védő maximális lomb/faanyag arányt biztosító metszés. Ugyanezek az éghajlati feltételek másrészről kedveztek annak, hogy ne terjedjenek el az andalúziai olajfaligetekben előforduló olyan kártevők és fertőző megbetegedések, mint az „olajbogyó-fúrólégy” és a „levélfoltosodás” (repilo), hozzájárulva ezáltal mind a termés (alacsony savasság), mind pedig a belőle előállított olaj minőségéhez.

A „Montes de Granada” eredetmegjelölés által meghatározott területnek olyan őshonos olívafajtáit, mint a Lucio, a Loaime, az Escarabajuelo és a Negrillo de Iznalloz magán a területen választották ki az idők során a szélsőséges agrológiai körülményekhez való alkalmazkodásuk miatt. Külön említést érdemel fagytűrő képességük és a bogyóknak a téli fagyok beállta előtti szedés szempontjából kívánatos korai beérése. Egy 1634-es referencia „márkás olajfákat” említ, azokra a nagy fákra utalva, amelyek minőségi termést adnak (Cogollos Vega Dicséretének Könyve, Granadai Királyi Főtörvényszék). Ezen a Montes de Granada-i környéken a mai napig élnek olyan, több mint 500 éves Loaime fajtájú fák – a fajtanév arab eredetű –, amelyeket Granadának a katolikus királyok általi visszahódítása előtt ültettek.

Az előbb említett őshonos fajtákhoz képest életerősebb Picual fajtát (legjellemzőbb fajta), amelyre kevésbé jellemző, hogy egyik évben terem, a másikban nem, a XIX. század közepén hozták be a területre. Ennek a fajtának a mezőgazdasági környezethez való adaptálása tette lehetővé a jelenlegi olajligetek legnagyobb részének kialakítását.

A XIX. század közepén íródott egy fontos történelmi feljegyzés (Statisztikai és Történelmi Földrajzi Szótár, Pascual Madoz, 1845, újraszerkesztette: Bosque Maurel, 1987), amely megemlíti a tájkörzet kiváló olajfaligeteit és kitűnő olaját, majd szó szerint ezt írja: „Montes de Granada ... és bár kevés a tiszta ivóvíz, a Cubillas, Benalúa és Moclín folyók vizét a partjaikon fekvő földek öntözésére használják, amelyeken gabonaféléket termelnek, gyönyörű áttetsző és igen ízletes olajat, bort és különböző vetőmagokat állítanak elő ...”

5.2.   A termék sajátosságai

A „Montes de Granada” olívaolajat a következő sajátosságok határozzák meg:

| — | Jellegzetes lipid profil, kiemelkedően magas, 80 % feletti, akár 83 %-os olajsavtartalom. Az egybázisos telítetlen/polibázisos telítetlen zsírsavak magas aránya (12–20 %) meghatározza a termék magas dietetikus értékét. |
| --- | --- |

—

Jellegzetes lipid profil, kiemelkedően magas, 80 % feletti, akár 83 %-os olajsavtartalom. Az egybázisos telítetlen/polibázisos telítetlen zsírsavak magas aránya (12–20 %) meghatározza a termék magas dietetikus értékét.

| — | Alacsony savasság. |
| --- | --- |

—

Alacsony savasság.

| — | Színe a zöld tartományban mozog az erőteljes zöld és a zöldessárga között, az érettség fokától és a többfajtájú olaj összetételétől függően. |
| --- | --- |

—

Színe a zöld tartományban mozog az erőteljes zöld és a zöldessárga között, az érettség fokától és a többfajtájú olaj összetételétől függően.

| — | A friss és érett olajbogyó ízét idéző gyümölcsös zamat és íz, közepestől erősig terjedő intenzitással (közepesen gyümölcsös ≥ 3). |
| --- | --- |

—

A friss és érett olajbogyó ízét idéző gyümölcsös zamat és íz, közepestől erősig terjedő intenzitással (közepesen gyümölcsös ≥ 3).

| — | Enyhén keserű és csípős íz, amelynek intenzitása az olajbogyó érettségi fokától függ, az olajok polifenolszintjével arányosan. |
| --- | --- |

—

Enyhén keserű és csípős íz, amelynek intenzitása az olajbogyó érettségi fokától függ, az olajok polifenolszintjével arányosan.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Montes de Granada” termesztési területének nagy magassága, valamint az olajbogyó beérése őszi-téli időszakának extrém hőmérsékleti körülményei meghatározó szerepet játszanak az olajok kivételes minőségében.

A tudományos világban meglehetősen közismert az olívatermesztő területek környezeti hőmérsékletének és magasságának hatása az olajbogyók őszi-téli érési folyamatára. Ezek a körülmények nagyon erősen befolyásolják az olajok zsírsavprofilját és az olajok zöld színéért felelős klorofiltartalmat. Olyannyira, hogy minél nagyobb a magasság és minél alacsonyabb a hőmérséklet, főként a bogyó beérésének hónapjaiban (ősz-tél), az alacsony hőmérséklet következtében a „Montes de Granada” előállítási területére jellemzően lelassult érési folyamat eredményeként annál magasabb lesz az olajok telítetlen zsírsav-, különösen olajsavtartalma és megnő klorofiltartalmuk is. Jelentősége van az olajbogyó fajtájának is: a Spanyolországban termesztett összes fajta közül az előállítási terület legjellemzőbb fajtája, a Picual rendelkezik a legmagasabb olajsavtartalommal. A „Montes de Granada” olajok 80–83 %-os olajsavtartalma a szűz olívaolajokban mérhető legmagasabbak között van. Ugyanazon okokból ezekben az olajokban nagyon magas – 12–20 % közötti – az egybázisos telítetlen/polibázisos telítetlen zsírsavak aránya, amely a Lucio és Loime őshonos fajták hatására részben módosul, mivel az említett arány ezek esetében valamivel alacsonyabb, mint a Picual fajtánál. Ugyanakkor a „Montes de Granada” olívaolajok az erőteljes zöld és zöldessárga közötti változó erősségű színüket az egyik legmagasabb klorofiltartalommal rendelkező spanyolországi olajbogyófajtának, a Picualnak köszönhetik, amelynek ezen sajátosságát a termesztési terület hatására kialakult lassú beérése még jobban kihangsúlyozza.

A „Montes de Granada” olajligetes térségének nagy, 900 m feletti átlagos magassága a hegyvonulat vagy középhegység jelentős területe esetében meghatározó jellegű. A szedési idő (tél) alacsony hőmérsékleti viszonyai miatt az előállított olajok savtartalma alacsony, mivel a lipáz enzimek tevékenysége a hőmérséklettel együtt csökken. Ugyanakkor az őszi időszakban a „fúrólégyhez” hasonló bizonyos kártevők ritka előfordulása megelőzi lipolitikus folyamatok előfordulását a bogyóban.

Végezetül, nagyon régóta ismert a mezőgazdasági környezet befolyása a szűz olívaolajok érzékszervi jellegzetességeinek minőségére oly módon, hogy amikor azok előállítása „hegyvidéki területeken” folyik, zamatosabbak és jobb ízűek, mint amelyeket alacsonyabb területeken vagy sík vidékeken állítottak elő. Erre az ad magyarázatot, hogy az aromákért a kinyert szűz olívaolajok nem szappanosodó frakciója felelős, amely a magassággal arányosan növekszik. A „Sierra” vagy a „Monte Bajo” mezőgazdasági környezetében tehát a termés lassabb érése zamatosabb olajbogyót eredményez, és a „Montes de Granada” területén a tipikus őszi-téli környezeti stresszel (alacsony hőmérsékletek és vízstressz) együtt a polifenol vegyületek szaporodását, és ezáltal az olajok keserű ízének és csípősségének erősödését idézi elő. Egyes fajták jelentős hatást fejtenek ki a polifenol vegyületekre, amelyeket a Spanyolországban termesztett összes olajfafajta közül a legnagyobb koncentrációban a Picual tartalmazza.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (4) 5. cikk (7) bekezdés)

Az eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás teljes szövegét a következő link segítségével lehet megtekinteni:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/PliegoMontesdeGranadamodificado.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

(4)  L. 2. lábjegyzet.

---

22.6.2013

| 22.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 177/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 177/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Zöldségfajok Közös Fajtajegyzéke – negyedik kiegészítés a 31. teljes kiadáshoz”2013. június 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 177. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található és O/......-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében forgalmazó partnereinktől (lásd http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm) szerezhetik be.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, CA, CE) – ingyen elérhető a http://eur-lex.europa.eu internetcímen.

Image

---