# Eiropas Savienības C 21/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 21 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 28. janvāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 21

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 28. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2009/C 021/01 | Eiropas Centrālās Bankas atzinums (2009. gada 6. janvāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Kopienā (CON/2009/1) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Centrālā banka

2009/C 021/01

Eiropas Centrālās Bankas atzinums (2009. gada 6. janvāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Kopienā (CON/2009/1)

1

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | PADOME |
| 2009/C 021/02 | Eiropas Parlamenta likumdošanas rezolūcija pēc Luksemburgas Lielhercogistes iniciatīvas ar mērķi pieņemt Padomes lēmumu, ar ko pielāgo Eiropola personāla pamatalgas un pabalstus | 7 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2009/C 021/02

Eiropas Parlamenta likumdošanas rezolūcija pēc Luksemburgas Lielhercogistes iniciatīvas ar mērķi pieņemt Padomes lēmumu, ar ko pielāgo Eiropola personāla pamatalgas un pabalstus

7

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 021/03 | Euro maiņas kurss | 9 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 021/03

Euro maiņas kurss

9

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2009/C 021/04 | Paziņojumi par atklātiem konkursiem | 10 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2009/C 021/04

Paziņojumi par atklātiem konkursiem

10

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 021/05 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2009/C 021/05

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Centrālā banka

| 28.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 21/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2009. gada 6. janvāris)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Kopienā

(CON/2009/1)

(2009/C 21/01)

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2008. gada 31. oktobrī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārrobežu maksājumiem Kopienā (1), ar kuru aizstāj un atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (2) (turpmāk tekstā “ierosinātā regula”).

Tā kā ierosinātā regula ietver noteikumus attiecībā uz maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un maksājumu bilances statistikas datu vākšanu, ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punktu, kā arī Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 3.1. pantu, 4. panta a) apakšpunktu un 5. pantu. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

ECB norāda, ka ierosinātās regulas darbības joma attiecas ne tikai uz pārrobežu elektroniskajiem maksājumiem un pārskaitījumiem, bet arī uz pārrobežu tiešā debeta maksājumiem. Tas ir saskaņā ar centieniem izveidot maksājumu pakalpojumu iekšējo tirgu un, konkrēti, euro maksājumu vienoto telpu (SEPA), ko atzinīgi novērtē ECB. Tomēr ierosinātajā regulā tiek skarti arī vairāki jautājumi, kas turpmāk izklāstīti sīkāk un kuri ir rūpīgi jāapsver.

Īpaši apsvērumi

1.   Noteikumi attiecībā uz maksājumu bilances ziņošanu

| 1.1. | Attiecībā uz ierosinātajiem noteikumiem maksājumu bilances ziņošanas mērķiem, ECB uzskata, ka ir būtiski atrast tādu risinājumu, kas neradītu risku ne lietotāju pamatvajadzībām attiecībā uz euro zonu un nacionālo maksājumu statistiku, ne arī savlaicīgai SEPA izveidošanai. |
| --- | --- |

1.1.

Attiecībā uz ierosinātajiem noteikumiem maksājumu bilances ziņošanas mērķiem, ECB uzskata, ka ir būtiski atrast tādu risinājumu, kas neradītu risku ne lietotāju pamatvajadzībām attiecībā uz euro zonu un nacionālo maksājumu statistiku, ne arī savlaicīgai SEPA izveidošanai.

| 1.2. | SEPA izveidošana nozīmē to, ka maksājumu bilances ziņošanas sistēmas, kuru pamatā galvenokārt ir dati par maksājumiem, vairs turpmāk nevar atstāt nemainītas, ņemot vērā ES iekšējos maksājumus euro valūtā. Šo sistēmu reforma var ietvert ne tikai ievērojami mazāku ziņošanas pienākumu apjomu bankām, bet arī ziņošanas pienākumu apjoma palielinājumu nebankām (3), kas būtu pēc iespējas jāierobežo (piemēram, piemērojot atbilstošas apsekojuma un izlases metodes). Tajā pašā laikā ir jānodrošina, lai maksājumu bilances statistika arī turpmāk tiktu apkopota, ievērojot augstu ticamību, regularitāti un savlaicīgumu, kas nepieciešams ECB monetārās politikas veidošanas mērķiem. |
| --- | --- |

1.2.

SEPA izveidošana nozīmē to, ka maksājumu bilances ziņošanas sistēmas, kuru pamatā galvenokārt ir dati par maksājumiem, vairs turpmāk nevar atstāt nemainītas, ņemot vērā ES iekšējos maksājumus euro valūtā. Šo sistēmu reforma var ietvert ne tikai ievērojami mazāku ziņošanas pienākumu apjomu bankām, bet arī ziņošanas pienākumu apjoma palielinājumu nebankām (3), kas būtu pēc iespējas jāierobežo (piemēram, piemērojot atbilstošas apsekojuma un izlases metodes). Tajā pašā laikā ir jānodrošina, lai maksājumu bilances statistika arī turpmāk tiktu apkopota, ievērojot augstu ticamību, regularitāti un savlaicīgumu, kas nepieciešams ECB monetārās politikas veidošanas mērķiem.

| 1.3. | ECB atzinīgi novērtē 5. panta 1. punktā ietverto ierosinājumu palielināt atbrīvojuma slieksni maksājumu bilances ziņošanai līdz EUR 50 000 un atzīst, ka tas jau ir panākts lielākajā daļā dalībvalstu, kur jau gandrīz pilnībā ir mainīti vai ieviesti jauni pasākumi, lai datus vāktu ar alternatīvu avotu palīdzību (administratīvie dati vai apsekošanas/tiešā ziņošana), nevis izmantojot maksājumu sistēmas, vai arī ir radīti maksājumu datu vākšanas papildu avoti. |
| --- | --- |

1.3.

ECB atzinīgi novērtē 5. panta 1. punktā ietverto ierosinājumu palielināt atbrīvojuma slieksni maksājumu bilances ziņošanai līdz EUR 50 000 un atzīst, ka tas jau ir panākts lielākajā daļā dalībvalstu, kur jau gandrīz pilnībā ir mainīti vai ieviesti jauni pasākumi, lai datus vāktu ar alternatīvu avotu palīdzību (administratīvie dati vai apsekošanas/tiešā ziņošana), nevis izmantojot maksājumu sistēmas, vai arī ir radīti maksājumu datu vākšanas papildu avoti.

| 1.4. | Lielajiem uzņēmumiem ir izšķiroša loma maksājumu bilances statistikas apkopošanā. Tomēr tiem ir tendence centralizēt savus maksājumus specializētās struktūrās, to maksājumiem arvien lielākā mērā tiekot nošķirtiem no to saimnieciskajiem darījumiem. Tādēļ attiecībā uz šiem lielajiem uzņēmumiem ir pilnībā jāpiemēro pieeja, kuras pamatā ir apsekojumi. Pieejai mazāka apjoma uzņēmumiem var būt izlases veida raksturs. |
| --- | --- |

1.4.

Lielajiem uzņēmumiem ir izšķiroša loma maksājumu bilances statistikas apkopošanā. Tomēr tiem ir tendence centralizēt savus maksājumus specializētās struktūrās, to maksājumiem arvien lielākā mērā tiekot nošķirtiem no to saimnieciskajiem darījumiem. Tādēļ attiecībā uz šiem lielajiem uzņēmumiem ir pilnībā jāpiemēro pieeja, kuras pamatā ir apsekojumi. Pieejai mazāka apjoma uzņēmumiem var būt izlases veida raksturs.

| 1.5. | Lai noteiktu un pārraudzītu apsekojumu mēroga robežas attiecībā uz maksājumu bilances ziņošanu, ECB iesaka, lai vajadzības gadījumos, kur iespējams, tiktu pastiprināti izmantoti citi administratīvo un statistikas datu avoti, piemēram, PVN datu krātuves, INTRASTAT, uzņēmumu reģistru dati un uzņēmējdarbības strukturālā statistika, lai šos datus varētu izmantot to uzņēmumu identifikācijai, kuri apsekojami informācijas vākšanai par pārrobežu darījumiem. Ar informāciju par šādu datu izmantošanas labu praksi jau tagad var apmainīties maksājumu bilances apkopotāji. Un pretēji — neskarot respondentu ziņošanas pienākumu apjomu, noteikumiem attiecībā uz šādiem avotiem būtu jāuzlabo pārrobežu darījumu identifikāciju, īpaši attiecībā uz pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.5.

Lai noteiktu un pārraudzītu apsekojumu mēroga robežas attiecībā uz maksājumu bilances ziņošanu, ECB iesaka, lai vajadzības gadījumos, kur iespējams, tiktu pastiprināti izmantoti citi administratīvo un statistikas datu avoti, piemēram, PVN datu krātuves, INTRASTAT, uzņēmumu reģistru dati un uzņēmējdarbības strukturālā statistika, lai šos datus varētu izmantot to uzņēmumu identifikācijai, kuri apsekojami informācijas vākšanai par pārrobežu darījumiem. Ar informāciju par šādu datu izmantošanas labu praksi jau tagad var apmainīties maksājumu bilances apkopotāji. Un pretēji — neskarot respondentu ziņošanas pienākumu apjomu, noteikumiem attiecībā uz šādiem avotiem būtu jāuzlabo pārrobežu darījumu identifikāciju, īpaši attiecībā uz pakalpojumiem.

| 1.6. | ECB atzinīgi vērtē 5. panta 3. punkta ieviešanu, kurā precizēts, ka attiecībā uz statistikas prasībām, kas neietekmē SEPA maksājumu apstrādes automatizāciju, kurus veic maksājumu pakalpojumu sniedzēji un ko maksājumu pakalpojumu sniedzēji var automatizēt pilnībā, atbrīvojuma slieksnis nav piemērojams. |
| --- | --- |

1.6.

ECB atzinīgi vērtē 5. panta 3. punkta ieviešanu, kurā precizēts, ka attiecībā uz statistikas prasībām, kas neietekmē SEPA maksājumu apstrādes automatizāciju, kurus veic maksājumu pakalpojumu sniedzēji un ko maksājumu pakalpojumu sniedzēji var automatizēt pilnībā, atbrīvojuma slieksnis nav piemērojams.

| 1.7. | ECB uzskata, ka maksājumu dati ir iespējami noderīgs instruments, jo īpaši, lai identificētu apsekojamo ziņotāju grupu, t.i., izveidotu un uzturētu to uzņēmumu reģistru, kuriem ir aktīva uzņēmējdarbība starpvalstu līmenī (4). Tas attiecas uz informāciju, kas bankām jau ir pieejama un ko var sniegt maksājumu bilances apkopotājiem pilnībā automatizētā veidā un saprātīgos laika intervālos, t.sk., no vienas puses, par obligātajiem laukiem SEPA ziņojumā (t.sk. maksātāja un maksājuma saņēmēja starptautisko bankas konta numuriem (IBAN)) un, no otras puses, par jebkuriem citiem atsauces datiem, ko var izmantot un/vai glabāt bankās (piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas mērķos), piemēram, kontu turētāju adreses. Savukārt šos datus var saistīt ar nacionālo statistikas komercreģistru. Šai pieejai ir jābūt pieejamai katram nacionālajam maksājumu bilances apkopotājam, lai to izmantotu pēc saviem ieskatiem. Tā kā šī pieeja atbilst 5. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tai atbrīvojuma slieksni nepiemēro. |
| --- | --- |

1.7.

ECB uzskata, ka maksājumu dati ir iespējami noderīgs instruments, jo īpaši, lai identificētu apsekojamo ziņotāju grupu, t.i., izveidotu un uzturētu to uzņēmumu reģistru, kuriem ir aktīva uzņēmējdarbība starpvalstu līmenī (4). Tas attiecas uz informāciju, kas bankām jau ir pieejama un ko var sniegt maksājumu bilances apkopotājiem pilnībā automatizētā veidā un saprātīgos laika intervālos, t.sk., no vienas puses, par obligātajiem laukiem SEPA ziņojumā (t.sk. maksātāja un maksājuma saņēmēja starptautisko bankas konta numuriem (IBAN)) un, no otras puses, par jebkuriem citiem atsauces datiem, ko var izmantot un/vai glabāt bankās (piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas mērķos), piemēram, kontu turētāju adreses. Savukārt šos datus var saistīt ar nacionālo statistikas komercreģistru. Šai pieejai ir jābūt pieejamai katram nacionālajam maksājumu bilances apkopotājam, lai to izmantotu pēc saviem ieskatiem. Tā kā šī pieeja atbilst 5. panta 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, tai atbrīvojuma slieksni nepiemēro.

| 1.8. | Nākotnē SEPA kontekstā nefinanšu iestādes varēs izvēlēties turēt savus banku kontus bankās, kuru mītnes valsts ir cita ES dalībvalsts. Gadījumā, ja tas notiks un kad tas notiks, ierosinātās regulas 5. panta 3. punktā norādītā informācija, kuras pamatā ir pieņēmums, ka bankas un to kontu turētāji parasti ir vienas valsts rezidenti, vairs nesniegs pietiekamu ziņotāju grupas novērtējumu. Šajā kontekstā, ievērojot mērķi palīdzēt Komisijai, ECB vēlas papildus novērtēt, cik plaši izplatīta jau ir minētā parādība. Ja tās apmēri ir uzskatāmi par būtiskiem, nepieciešams vēlreiz apsvērt maksātāja iekļaušanu maksātāja mītnes valsts banku SEPA ziņojumā (5). Tas maksājuma saņēmēja bankai visos gadījumos ļautu automātiski un nepārprotami identificēt pārrobežu maksājumus. Šīs procedūras piemērošanai slieksni nepiemēro. |
| --- | --- |

1.8.

Nākotnē SEPA kontekstā nefinanšu iestādes varēs izvēlēties turēt savus banku kontus bankās, kuru mītnes valsts ir cita ES dalībvalsts. Gadījumā, ja tas notiks un kad tas notiks, ierosinātās regulas 5. panta 3. punktā norādītā informācija, kuras pamatā ir pieņēmums, ka bankas un to kontu turētāji parasti ir vienas valsts rezidenti, vairs nesniegs pietiekamu ziņotāju grupas novērtējumu. Šajā kontekstā, ievērojot mērķi palīdzēt Komisijai, ECB vēlas papildus novērtēt, cik plaši izplatīta jau ir minētā parādība. Ja tās apmēri ir uzskatāmi par būtiskiem, nepieciešams vēlreiz apsvērt maksātāja iekļaušanu maksātāja mītnes valsts banku SEPA ziņojumā (5). Tas maksājuma saņēmēja bankai visos gadījumos ļautu automātiski un nepārprotami identificēt pārrobežu maksājumus. Šīs procedūras piemērošanai slieksni nepiemēro.

| 1.9. | Lai arī turpmāk mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu kā finanšu, tā arī nefinanšu uzņēmumiem, ECB atbalsta visas iniciatīvas, kas veicinātu informācijas apmaiņu starp maksājumu bilances apkopotājiem, bet tikai statistikas mērķiem. Tas var nozīmēt juridisku šķēršļu novēršanu attiecībā uz informācijas apmaiņu ES statistikas iestāžu starpā, vienlaicīgi saglabājot noteiktos konfidencialitātes aizsardzības pasākumus. Ar mērķi palīdzēt Komisijai ECB būs gatava izpētīt iespējamos risinājumus virzībai šajā jomā. |
| --- | --- |

1.9.

Lai arī turpmāk mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu kā finanšu, tā arī nefinanšu uzņēmumiem, ECB atbalsta visas iniciatīvas, kas veicinātu informācijas apmaiņu starp maksājumu bilances apkopotājiem, bet tikai statistikas mērķiem. Tas var nozīmēt juridisku šķēršļu novēršanu attiecībā uz informācijas apmaiņu ES statistikas iestāžu starpā, vienlaicīgi saglabājot noteiktos konfidencialitātes aizsardzības pasākumus. Ar mērķi palīdzēt Komisijai ECB būs gatava izpētīt iespējamos risinājumus virzībai šajā jomā.

| 1.10. | Attiecībā uz ieteikumu no 2012. gada 1. janvāra atcelt maksājumu pakalpojumu sniedzējiem noteiktos ziņošanas pienākumus, kuru pamatā ir norēķini, kā minēts ierosinātās regulas 5. panta 2. punktā, ECB uzsver pagaidu risinājuma nepieciešamību dalībvalstīm, kuras arvien vēl izmanto ziņošanu, kuras pamatā ir norēķini, līdz laikam, kad tiek ieviests pilnībā saskaņots Eiropas mēroga risinājums. Šāds pagaidu risinājums tika apspriests Eurosistēmā, kā rezultātā ECB ir sagatavojusi šādu piedāvājumu:






  — | Šajā pārejas posmā SEPA maksājumu ziņojumā izmantotu tikai vienu lauku ziņošanai pilnībā saskaņotā veidā (t.sk. izmantots tiktu tikai viens kodu saraksts un viena metodoloģija šā kodu saraksta piemērošanai). To dalībvalstu klienti, kuras īsteno šo pieeju, tiks lūgti sniegt informāciju, lai aizpildītu SEPA ziņojuma jau esošo īpašo (balto) lauku, kas parastā kārtībā nav obligāti aizpildāms (lauks “Regulatīvā ziņošana”). Bankām visās šajās dalībvalstīs būtu jāpiemēro viens kopējs izmantošanas noteikumu kopums, tādējādi veidojot vienu Papildu izvēles pakalpojumu (PIP) kopienu. Izmantošanas noteikumu kopumu piemērotu tikai starp tām dalībvalstīm, kuras nolemj īstenot šo pieeju. Par to jāsniedz informācija Eiropas Maksājumu padomei (EPC), un jālūdz tās palīdzība PIP ieviešanā. |
| --- | --- | --- |

1.10.

Attiecībā uz ieteikumu no 2012. gada 1. janvāra atcelt maksājumu pakalpojumu sniedzējiem noteiktos ziņošanas pienākumus, kuru pamatā ir norēķini, kā minēts ierosinātās regulas 5. panta 2. punktā, ECB uzsver pagaidu risinājuma nepieciešamību dalībvalstīm, kuras arvien vēl izmanto ziņošanu, kuras pamatā ir norēķini, līdz laikam, kad tiek ieviests pilnībā saskaņots Eiropas mēroga risinājums. Šāds pagaidu risinājums tika apspriests Eurosistēmā, kā rezultātā ECB ir sagatavojusi šādu piedāvājumu:

—

Šajā pārejas posmā SEPA maksājumu ziņojumā izmantotu tikai vienu lauku ziņošanai pilnībā saskaņotā veidā (t.sk. izmantots tiktu tikai viens kodu saraksts un viena metodoloģija šā kodu saraksta piemērošanai). To dalībvalstu klienti, kuras īsteno šo pieeju, tiks lūgti sniegt informāciju, lai aizpildītu SEPA ziņojuma jau esošo īpašo (balto) lauku, kas parastā kārtībā nav obligāti aizpildāms (lauks “Regulatīvā ziņošana”). Bankām visās šajās dalībvalstīs būtu jāpiemēro viens kopējs izmantošanas noteikumu kopums, tādējādi veidojot vienu Papildu izvēles pakalpojumu (PIP) kopienu. Izmantošanas noteikumu kopumu piemērotu tikai starp tām dalībvalstīm, kuras nolemj īstenot šo pieeju. Par to jāsniedz informācija Eiropas Maksājumu padomei (EPC), un jālūdz tās palīdzība PIP ieviešanā.

| — | Bankām un klientiem, kuru mītnes valstis ir dalībvalstis, kas šo pieeju neīsteno, nebūtu jāpieņem šis izmantošanas noteikumu kopums un nebūtu jāievieš, jānosūta vai jālasa attiecīgie maksājumu bilances kodi. Infrastruktūrai, kas nodrošina maksājumu pakalpojumus visā Eiropā, izmantošanas noteikumu kopums būtu jāpieņem tikai tādā gadījumā, ja tā piedāvā pakalpojumus bankām un klientiem, kuru mītnes valsts ir dalībvalsts, kas izmanto šo pieeju. |
| --- | --- |

—

Bankām un klientiem, kuru mītnes valstis ir dalībvalstis, kas šo pieeju neīsteno, nebūtu jāpieņem šis izmantošanas noteikumu kopums un nebūtu jāievieš, jānosūta vai jālasa attiecīgie maksājumu bilances kodi. Infrastruktūrai, kas nodrošina maksājumu pakalpojumus visā Eiropā, izmantošanas noteikumu kopums būtu jāpieņem tikai tādā gadījumā, ja tā piedāvā pakalpojumus bankām un klientiem, kuru mītnes valsts ir dalībvalsts, kas izmanto šo pieeju.

| — | Visa procesa nodrošināšanai būs jāizmanto viens saskaņots kodu saraksts par pamatdarījumu raksturu, kā arī viena metodoloģija šā koda piemērošanai. ECB ir nodrošinājusi šāda kodu saraksta pieejamību. Kad SEPA ziņojumā būs ieviesta kodētā informācija, bankas to apstrādi veic pilnībā automatizēti, netraucējot maksājuma apstrādes automatizācijai. |
| --- | --- |

—

Visa procesa nodrošināšanai būs jāizmanto viens saskaņots kodu saraksts par pamatdarījumu raksturu, kā arī viena metodoloģija šā koda piemērošanai. ECB ir nodrošinājusi šāda kodu saraksta pieejamību. Kad SEPA ziņojumā būs ieviesta kodētā informācija, bankas to apstrādi veic pilnībā automatizēti, netraucējot maksājuma apstrādes automatizācijai.

Turklāt ECB iesaka rūpīgi pārraudzīt attīstības tendences turpmākajos gados, ņemot vērā SEPA tehnisko attīstību un attīstību statistikas vākšanas metodēs.

2.   Klauzula par pārskatīšanu — bankas identifikācijas koda (BIC) izmantošana

| 2.1. | Saskaņā ar ierosinātās regulas 12. panta 1. punktu Komisijai vēlākais līdz 2012. gada decembrim ir jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un ECB ziņojums par IBAN numura un BIC koda izmantošanu saistībā ar maksājumu automatizāciju, kam pievienots atbilstošs priekšlikums. Pieņemot, ka šā noteikuma mērķis ir veicināt un padarīt efektīvāku maksājumu uzsākšanu, ECB atbalstītu iespējamo prasības atcelšanu privātklientiem lietot BIC, ja ir tehniski iespējams izmantot tikai IBAN numuru, jo tas atbrīvotu no pienākuma sniegt divus dažādus identifikatorus. |
| --- | --- |

2.1.

Saskaņā ar ierosinātās regulas 12. panta 1. punktu Komisijai vēlākais līdz 2012. gada decembrim ir jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un ECB ziņojums par IBAN numura un BIC koda izmantošanu saistībā ar maksājumu automatizāciju, kam pievienots atbilstošs priekšlikums. Pieņemot, ka šā noteikuma mērķis ir veicināt un padarīt efektīvāku maksājumu uzsākšanu, ECB atbalstītu iespējamo prasības atcelšanu privātklientiem lietot BIC, ja ir tehniski iespējams izmantot tikai IBAN numuru, jo tas atbrīvotu no pienākuma sniegt divus dažādus identifikatorus.

| 2.2. | IBAN numurs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2560/2001 tika ieviests kā obligāta prasība saistībā ar vienlīdzīgu maksu, un ECB uzskata, ka tas ir bijis pamatnosacījums maksājumu standartizācijai SEPA kontekstā, jo ar to maksājuma apstrādes automatizācijas procesā tiek uzlabota un veicināta kontu numuru pārbaude. Tādēļ ECB iesaka saglabāt IBAN numura obligātu izmantošanu. Turklāt ECB norāda, ka IBAN režīmam līdzīga standarta formāta ieviešana attiecībā uz vērtspapīru kontiem varētu veicināt piemērojamā likuma noteikšanas regulējuma darbību saistībā ar starpnieku turētiem vērtspapīriem. |
| --- | --- |

2.2.

IBAN numurs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2560/2001 tika ieviests kā obligāta prasība saistībā ar vienlīdzīgu maksu, un ECB uzskata, ka tas ir bijis pamatnosacījums maksājumu standartizācijai SEPA kontekstā, jo ar to maksājuma apstrādes automatizācijas procesā tiek uzlabota un veicināta kontu numuru pārbaude. Tādēļ ECB iesaka saglabāt IBAN numura obligātu izmantošanu. Turklāt ECB norāda, ka IBAN režīmam līdzīga standarta formāta ieviešana attiecībā uz vērtspapīru kontiem varētu veicināt piemērojamā likuma noteikšanas regulējuma darbību saistībā ar starpnieku turētiem vērtspapīriem.

3.   Maksa par pārrobežu maksājumiem un atbilstošiem iekšzemes maksājumiem

Ierosinātās regulas 3. panta 1. punktā noteikts vienlīdzīgas maksas princips attiecībā uz pārrobežu maksājumiem un “tādas pašas vērtības” atbilstošiem iekšzemes maksājumiem. Vienīgais kritērijs atbilstoša iekšzemes maksājuma identificēšanai ierosinātajā regulā ir atsauce uz šādu maksājumu ekvivalentu vērtību. Šajā sakarā ECB ir bažas, ka iepriekš minētais noteikums maksājumu pakalpojumu sniedzējiem nesniedz pienācīgus norādījumus attiecībā uz atbilstošu iekšzemes maksājumu interpretāciju. Tādēļ ECB iesaka paredzēt normu, kurā noteikti vērtēšanas pamatkritēriji, lai nodrošinātu minētā noteikuma vienotu piemērošanu Kopienā un neparedzētu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem plašas iespējas interpretācijai pēc saviem ieskatiem.

4.   Piemērošanas joma

Regula (EK) Nr. 2560/2001 attiecas uz “iestādēm”, un tās 2. panta e) apakšpunktā iestāde ir definēta kā “fiziska vai juridiska persona, kuras uzņēmējdarbība saistīta ar pārrobežu maksājumu veikšanu”. No tā izriet, ka Regula (EK) Nr. 2560/2001 neattiecas ne uz ECB, ne arī uz nacionālajām centrālajām bankām (NCB). Šo situāciju maina ierosinātās regulas 2. panta 5. punkts, kas attiecas uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kuri cita starpā definēti kā “jebkura no kategorijām, kas minētas Direktīvas 2007/64/EK 1. panta 1. punktā” (6) (turpmāk tekstā “MPD”). MPD 1. panta 1. punktā ir norādītas maksājumu pakalpojumu sniedzēju kategorijas, t.sk. ECB un NCB, kad tās nerīkojas kā monetāras iestādes. No iepriekš minētajiem noteikumiem izriet, ka ierosinātā regula attieksies uz pārrobežu maksājumiem līdz EUR 50 000, ko veic ECB vai NCB, kad tās rīkojas ārpus savas kā monetāras iestādes kompetences un kad šādi darījumi netiek veikti uz pašu kontu. ECB šajā sakarā atzinīgi novērtē ierosinātās regulas paplašināto darbības jomu, kas atbilst SEPA principiem.

5.   Papildu juridiskas piezīmes

| 5.1. | ECB atbalsta ierosinātās regulas mērķi panākt atbilstību laba likumdošanas procesa standartiem un piekrīt vienkāršotu definīciju ieviešanai. Tomēr, šķiet, ka ierosinātajā regulā attiecīgi 2. panta 1. punktā un 2. panta 7. punktā pastāv zināma pārklāšanās starp jēdzieniem “pārrobežu maksājumi” un “maksājuma darījums”. |
| --- | --- |

5.1.

ECB atbalsta ierosinātās regulas mērķi panākt atbilstību laba likumdošanas procesa standartiem un piekrīt vienkāršotu definīciju ieviešanai. Tomēr, šķiet, ka ierosinātajā regulā attiecīgi 2. panta 1. punktā un 2. panta 7. punktā pastāv zināma pārklāšanās starp jēdzieniem “pārrobežu maksājumi” un “maksājuma darījums”.

| 5.2. | ECB uzskata, ka, ja noteikts jēdziens tiek minēts vairāk nekā vienā Kopienas sekundārā tiesību aktā, attiecīgajai definīcijai visos šajos tiesību aktos ir jābūt pēc iespējas vienādai, lai nodrošinātu juridisku noteiktību, jo īpaši cieši saistītu tiesību aktu gadījumā. Tomēr ir dažas atšķirības starp MPD 4. panta 23. punktā definēto jēdzienu “maksājuma instruments” un tā ekvivalentu ierosinātās regulas 2. panta 2. punktā. MPD atsaucas uz “maksājuma uzdevumu”, savukārt ierosinātajā regulā minēts “maksājuma darījums”. Šī situācija nav veiksmīga un var izraisīt pārpratumus, jo īpaši tāpēc, ka gan “maksājuma uzdevums”, gan arī “maksājuma darījums” ir definēti jēdzieni kā ierosinātajā regulā, tā arī MPD. Tādēļ ECB iesaka saskaņot šos abus tiesību aktus attiecīgās definīcijas sakarā. |
| --- | --- |

5.2.

ECB uzskata, ka, ja noteikts jēdziens tiek minēts vairāk nekā vienā Kopienas sekundārā tiesību aktā, attiecīgajai definīcijai visos šajos tiesību aktos ir jābūt pēc iespējas vienādai, lai nodrošinātu juridisku noteiktību, jo īpaši cieši saistītu tiesību aktu gadījumā. Tomēr ir dažas atšķirības starp MPD 4. panta 23. punktā definēto jēdzienu “maksājuma instruments” un tā ekvivalentu ierosinātās regulas 2. panta 2. punktā. MPD atsaucas uz “maksājuma uzdevumu”, savukārt ierosinātajā regulā minēts “maksājuma darījums”. Šī situācija nav veiksmīga un var izraisīt pārpratumus, jo īpaši tāpēc, ka gan “maksājuma uzdevums”, gan arī “maksājuma darījums” ir definēti jēdzieni kā ierosinātajā regulā, tā arī MPD. Tādēļ ECB iesaka saskaņot šos abus tiesību aktus attiecīgās definīcijas sakarā.

| 5.3. | Tā kā ierosinātajā regulā nav iekļauti noteikumi attiecībā uz maksas pārskatāmību atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2560/2001 4. pantam, ECB iesaka apsvērt, vai ierosinātajā regulā nav vajadzīga atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem MPD saistībā ar maksājumu pakalpojumu nosacījumiem un informācijas prasībām. |
| --- | --- |

5.3.

Tā kā ierosinātajā regulā nav iekļauti noteikumi attiecībā uz maksas pārskatāmību atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2560/2001 4. pantam, ECB iesaka apsvērt, vai ierosinātajā regulā nav vajadzīga atsauce uz attiecīgajiem noteikumiem MPD saistībā ar maksājumu pakalpojumu nosacījumiem un informācijas prasībām.

6.   Redakcionāli priekšlikumi

Gadījumos, kuros iepriekš tekstā minētie komentāri attiecībā uz 2. panta 1. punktu un 3. pantu saistīti ar grozījumiem ierosinātajā regulā, attiecīgie redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 6. janvārī

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2008) 640 galīgā redakcija.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2560/2001 par pārrobežu maksājumiem euro (OV L 344, 28.12.2001., 13. lpp.).

2

(3)  Saskaņā ar ierosinātās regulas 1. panta 3. punktu bankām vēl būs jāziņo par saviem pārrobežu finanšu un nefinanšu darījumiem.

3

(4)  Konkrēti, tas attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas saņem maksājumus no nerezidentu banku kontiem un/vai sūta maksājumus uz tiem (t.i., banku kontiem, kuriem ir nerezidenta valsts kods). Tā ir arī norāde uz faktu, ka šie MVU, ļoti iespējams, iesaistīsies pārrobežu darījumos. SEPA ziņojumā IBAN numurā valsts kodu var izmantot kā rādītāju šo MVU identifikācijai.

4

SEPA

(5)  Ja jāveic šī darbība, Eiropas Maksājumu padomei (EPC) var tikt lūgts par obligāti aizpildāmu noteikt esošo maksātāja mītnes valsts lauku, kas pašlaik SEPA ziņojumā nav obligāti jāaizpilda (un, iespējams, vienoties par kodifikāciju).

5

EPC

SEPA

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007, 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi |
| --- | --- |
| 1. grozījums |
| Ierosinātās regulas 2. panta 1. punkts |
| 2. panta 1. punkts
  “pārrobežu maksājumi” ir elektroniski maksājumu darījumi, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību un ko veic maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai tā filiāle vienā dalībvalstī, lai maksājuma saņēmējam nodotu naudas summu ar tā maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai maksājumu pakalpojumu sniedzēja filiāles starpniecību citā dalībvalstī; | 2. panta 1. punkts
  “pārrobežu maksājumi” ir elektroniski maksājumu darījumi, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību un ko veic maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai tā filiāle vienā dalībvalstī, lai maksājuma saņēmējam nodotu naudas summu ar tā maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai maksājumu pakalpojumu sniedzēja filiāles starpniecību citā dalībvalstī; |
| Pamatojums — sk. atzinuma 5.1. punktu |
| 2. grozījums |
| 3. punkta pievienošana ierosinātās regulas 3. pantam |
| 3. panta 3. punkts
  Teksta nav | 3. panta 3. punkts

  Līdzvērtību starp pārrobežu maksājumiem un attiecīgajiem iekšzemes maksājumiem novērtē, pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā automatizācijas uzsākšanas kanāls, ātrums un pakāpe, attiecības ar klientu un klientam sniegto pakalpojumu līmenis. |
| Pamatojums — sk. atzinuma 3. punktu |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi

1. grozījums

Ierosinātās regulas 2. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

“pārrobežu maksājumi” ir elektroniski maksājumu darījumi, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību un ko veic maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai tā filiāle vienā dalībvalstī, lai maksājuma saņēmējam nodotu naudas summu ar tā maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai maksājumu pakalpojumu sniedzēja filiāles starpniecību citā dalībvalstī;

2. panta 1. punkts

“pārrobežu maksājumi” ir elektroniski maksājumu darījumi, ko ierosina maksātājs vai maksājuma saņēmējs vai ar maksājuma saņēmēja starpniecību un ko veic maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai tā filiāle vienā dalībvalstī, lai maksājuma saņēmējam nodotu naudas summu ar tā maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai maksājumu pakalpojumu sniedzēja filiāles starpniecību citā dalībvalstī;

Pamatojums — sk. atzinuma 5.1. punktu

2. grozījums

3. punkta pievienošana ierosinātās regulas 3. pantam

3. panta 3. punkts

Teksta nav

3. panta 3. punkts

Līdzvērtību starp pārrobežu maksājumiem un attiecīgajiem iekšzemes maksājumiem novērtē, pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā automatizācijas uzsākšanas kanāls, ātrums un pakāpe, attiecības ar klientu un klientam sniegto pakalpojumu līmenis.

Pamatojums — sk. atzinuma 3. punktu

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 28.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 21/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 21/7

---

Eiropas Parlamenta likumdošanas rezolūcija pēc Luksemburgas Lielhercogistes iniciatīvas ar mērķi pieņemt Padomes lēmumu, ar ko pielāgo Eiropola personāla pamatalgas un pabalstus

(2009/C 21/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Aktu (1998. gada 3. decembris), ar ko nosaka civildienesta noteikumus, kurus piemēro Eiropola darbiniekiem (1) (turpmāk “Civildienesta noteikumi”), un jo īpaši tā 44. pantu,

ņemot vērā Francijas Republikas ierosmi (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (3),

ņemot vērā Eiropola valdes veikto Eiropola ierēdņu atalgojuma pārskatīšanu,

tā kā:

| (1) | Eiropola ierēdņu atalgojuma pārskatīšanā valde ņēma vērā dzīves dārdzības izmaiņas Nīderlandē, kā arī valsts dienestā strādājošo algu izmaiņas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(1)

Eiropola ierēdņu atalgojuma pārskatīšanā valde ņēma vērā dzīves dārdzības izmaiņas Nīderlandē, kā arī valsts dienestā strādājošo algu izmaiņas dalībvalstīs.

| (2) | Pārskatīšanas laikposms no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam pamato atalgojuma palielināšanu par 1,7 % laikposmā no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Pārskatīšanas laikposms no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam pamato atalgojuma palielināšanu par 1,7 % laikposmā no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam.

| (3) | Eiropola ierēdņu pamatalgas un pabalstus koriģē Padome ar vienprātīgu lēmumu, pamatojoties uz pārskatīšanu, |
| --- | --- |

(3)

Eiropola ierēdņu pamatalgas un pabalstus koriģē Padome ar vienprātīgu lēmumu, pamatojoties uz pārskatīšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Civildienesta noteikumus groza šādi.

No 2007. gada 1. jūlija:

| a) | 45. pantā mēneša pamatalgu tabulu aizstāj ar šādu tabulu: | «1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 15 394,26 | | | | | | | | | | |
| 2 | 13 823,39 | | | | | | | | | | |
| 3 | 9 487,89 | 9 732,93 | 9 977,99 | 10 241,90 | 10 505,80 | 10 782,24 | 11 057,44 | 11 347,77 | 11 639,94 | 11 947,84 | 12 252,56 |
| 4 | 8 262,62 | 8 482,54 | 8 699,33 | 8 928,67 | 9 158,01 | 9 399,91 | 9 638,68 | 9 893,17 | 10 147,63 | 10 414,69 | 10 681,73 |
| 5 | 6 808,03 | 6 987,10 | 7 163,03 | 7 351,54 | 7 540,05 | 7 741,11 | 7 939,03 | 8 149,53 | 8 356,88 | 8 576,79 | 8 796,72 |
| 6 | 5 834,13 | 5 988,03 | 6 142,00 | 6 305,37 | 6 465,58 | 6 635,24 | 6 804,89 | 6 983,97 | 7 163,03 | 7 351,54 | 7 540,05 |
| 7 | 4 863,32 | 4 992,14 | 5 117,80 | 5 252,90 | 5 387,97 | 5 529,37 | 5 670,73 | 5 821,54 | 5 969,20 | 6 126,29 | 6 283,37 |
| 8 | 4 134,46 | 4 244,42 | 4 351,22 | 4 467,48 | 4 580,56 | 4 699,96 | 4 819,34 | 4 948,16 | 5 073,82 | 5 208,91 | 5 340,85 |
| 9 | 3 644,36 | 3 741,74 | 3 839,15 | 3 939,65 | 4 040,21 | 4 147,02 | 4 253,84 | 4 366,94 | 4 476,94 | 4 596,29 | 4 712,53 |
| 10 | 3 160,54 | 3 245,38 | 3 327,04 | 3 414,99 | 3 499,84 | 3 594,09 | 3 688,33 | 3 785,72 | 3 879,97 | 3 983,66 | 4 084,19 |
| 11 | 3 063,15 | 3 144,84 | 3 223,36 | 3 308,20 | 3 393,01 | 3 484,12 | 3 572,10 | 3 666,35 | 3 760,60 | 3 861,15 | 3 958,50 |
| 12 | 2 431,69 | 2 497,62 | 2 560,45 | 2 626,45 | 2 692,43 | 2 764,67 | 2 836,94 | 2 912,34 | 2 984,59 | 3 063,15 | 3 141,69 |
| 13 | 2 089,21 | 2 145,77 | 2 199,18 | 2 258,88 | 2 315,43 | 2 378,25 | 2 437,95 | 2 503,92 | 2 566,78 | 2 635,88 | 2 701,84» |

a)

45. pantā mēneša pamatalgu tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

«1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

1

15 394,26

2

13 823,39

3

9 487,89

9 732,93

9 977,99

10 241,90

10 505,80

10 782,24

11 057,44

11 347,77

11 639,94

11 947,84

12 252,56

4

8 262,62

8 482,54

8 699,33

8 928,67

9 158,01

9 399,91

9 638,68

9 893,17

10 147,63

10 414,69

10 681,73

5

6 808,03

6 987,10

7 163,03

7 351,54

7 540,05

7 741,11

7 939,03

8 149,53

8 356,88

8 576,79

8 796,72

6

5 834,13

5 988,03

6 142,00

6 305,37

6 465,58

6 635,24

6 804,89

6 983,97

7 163,03

7 351,54

7 540,05

7

4 863,32

4 992,14

5 117,80

5 252,90

5 387,97

5 529,37

5 670,73

5 821,54

5 969,20

6 126,29

6 283,37

8

4 134,46

4 244,42

4 351,22

4 467,48

4 580,56

4 699,96

4 819,34

4 948,16

5 073,82

5 208,91

5 340,85

9

3 644,36

3 741,74

3 839,15

3 939,65

4 040,21

4 147,02

4 253,84

4 366,94

4 476,94

4 596,29

4 712,53

10

3 160,54

3 245,38

3 327,04

3 414,99

3 499,84

3 594,09

3 688,33

3 785,72

3 879,97

3 983,66

4 084,19

11

3 063,15

3 144,84

3 223,36

3 308,20

3 393,01

3 484,12

3 572,10

3 666,35

3 760,60

3 861,15

3 958,50

12

2 431,69

2 497,62

2 560,45

2 626,45

2 692,43

2 764,67

2 836,94

2 912,34

2 984,59

3 063,15

3 141,69

13

2 089,21

2 145,77

2 199,18

2 258,88

2 315,43

2 378,25

2 437,95

2 503,92

2 566,78

2 635,88

2 701,84»

| b) | 59. panta 3. punktā summu “EUR 1 019,43” aizstāj ar summu “EUR 1 036,76”; |
| --- | --- |

b)

59. panta 3. punktā summu “EUR 1 019,43” aizstāj ar summu “EUR 1 036,76”;

| c) | 59. panta 3. punktā summu “EUR 2 038,85” aizstāj ar summu “EUR 2 073,51”; |
| --- | --- |

c)

59. panta 3. punktā summu “EUR 2 038,85” aizstāj ar summu “EUR 2 073,51”;

| d) | 60. panta 1. punktā summu “EUR 271,86” aizstāj ar summu “EUR 276,48”; |
| --- | --- |

d)

60. panta 1. punktā summu “EUR 271,86” aizstāj ar summu “EUR 276,48”;

| e) | 5. papildinājuma 2. panta 1. punktā summu “EUR 284,20” aizstāj ar summu “EUR 289,03”; |
| --- | --- |

e)

5. papildinājuma 2. panta 1. punktā summu “EUR 284,20” aizstāj ar summu “EUR 289,03”;

| f) | 5. papildinājuma 3. panta 1. punktā summu “EUR 12 356,67” aizstāj ar summu “EUR 12 566,73”; |
| --- | --- |

f)

5. papildinājuma 3. panta 1. punktā summu “EUR 12 356,67” aizstāj ar summu “EUR 12 566,73”;

| g) | 5. papildinājuma 3. panta 1. punktā summu “EUR 2 780,26” aizstāj ar summu “EUR 2 827,52”; |
| --- | --- |

g)

5. papildinājuma 3. panta 1. punktā summu “EUR 2 780,26” aizstāj ar summu “EUR 2 827,52”;

| h) | 5. papildinājuma 3. panta 2. punktā summu “EUR 16 681,50” aizstāj ar summu “EUR 16 965,09”; |
| --- | --- |

h)

5. papildinājuma 3. panta 2. punktā summu “EUR 16 681,50” aizstāj ar summu “EUR 16 965,09”;

| i) | 5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 1 235,67” aizstāj ar summu “EUR 1 256,68”; |
| --- | --- |

i)

5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 1 235,67” aizstāj ar summu “EUR 1 256,68”;

| j) | 5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 926,77” aizstāj ar summu “EUR 942,53”; |
| --- | --- |

j)

5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 926,77” aizstāj ar summu “EUR 942,53”;

| k) | 5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 617,83” aizstāj ar summu “EUR 628,33”; |
| --- | --- |

k)

5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 617,83” aizstāj ar summu “EUR 628,33”;

| l) | 5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 494,26” aizstāj ar summu “EUR 502,66”; |
| --- | --- |

l)

5. papildinājuma 4. panta 1. punktā summu “EUR 494,26” aizstāj ar summu “EUR 502,66”;

| m) | 5. papildinājuma 5. panta 3. punktā summu “EUR 1 743,78” aizstāj ar summu “EUR 1 773,42”; |
| --- | --- |

m)

5. papildinājuma 5. panta 3. punktā summu “EUR 1 743,78” aizstāj ar summu “EUR 1 773,42”;

| n) | 5. papildinājuma 5. panta 3. punktā summu “EUR 2 325,04” aizstāj ar summu “EUR 2 364,57”; |
| --- | --- |

n)

5. papildinājuma 5. panta 3. punktā summu “EUR 2 325,04” aizstāj ar summu “EUR 2 364,57”;

| o) | 5. papildinājuma 5. panta 3. punktā summu “EUR 2 906,29” aizstāj ar summu “EUR 2 955,70”. |
| --- | --- |

o)

5. papildinājuma 5. panta 3. punktā summu “EUR 2 906,29” aizstāj ar summu “EUR 2 955,70”.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

...,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 26, 30.1.1999., 23. lpp.

1

(2)  OV C ...

2

(3)  Atzinums sniegts ...

3

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 28.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 21/9

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 27. janvāris

(2009/C 21/03)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3174 |
| JPY | Japānas jēna | 117,59 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4527 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,9352 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5375 |
| CHF | Šveices franks | 1,5017 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,8975 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,638 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 285,32 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,703 |
| PLN | Polijas zlots | 4,354 |
| RON | Rumānijas leja | 4,238 |
| TRY | Turcijas lira | 2,1377 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9884 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,619 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,222 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4922 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,98 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 830,92 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,1772 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,0084 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3608 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 919,56 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7762 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,58 |
| RUB | Krievijas rublis | 43,535 |
| THB | Taizemes bats | 45,971 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0462 |
| MXN | Meksikas peso | 18,5095 |
| INR | Indijas rūpija | 64,256 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3174

JPY

Japānas jēna

117,59

DKK

Dānijas krona

7,4527

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,9352

SEK

Zviedrijas krona

10,5375

CHF

Šveices franks

1,5017

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,8975

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,638

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

285,32

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,703

PLN

Polijas zlots

4,354

RON

Rumānijas leja

4,238

TRY

Turcijas lira

2,1377

AUD

Austrālijas dolārs

1,9884

CAD

Kanādas dolārs

1,619

HKD

Hongkongas dolārs

10,222

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4922

SGD

Singapūras dolārs

1,98

KRW

Dienvidkorejas vons

1 830,92

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,1772

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,0084

HRK

Horvātijas kuna

7,3608

IDR

Indonēzijas rūpija

14 919,56

MYR

Malaizijas ringits

4,7762

PHP

Filipīnu peso

61,58

RUB

Krievijas rublis

43,535

THB

Taizemes bats

45,971

BRL

Brazīlijas reāls

3,0462

MXN

Meksikas peso

18,5095

INR

Indijas rūpija

64,256

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 28.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 21/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 21/10

---

PAZIŅOJUMI PAR ATKLĀTIEM KONKURSIEM

(2009/C 21/04)

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) organizē atklātos konkursus nolūkā izveidot rezervi, lai pieņemtu darbā nodaļu vadītājus (AD 9) mutiskās tulkošanas jomā:

| | EPSO/AD/152/09 čehu valodai (CS) |
| --- | --- |

EPSO/AD/152/09 čehu valodai (CS)

| | EPSO/AD/153/09 lietuviešu valodai (LT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/153/09 lietuviešu valodai (LT)

| | EPSO/AD/154/09 maltiešu valodai (MT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/154/09 maltiešu valodai (MT)

| | EPSO/AD/155/09 slovāku valodai (SK) |
| --- | --- |

EPSO/AD/155/09 slovāku valodai (SK)

| | EPSO/AD/156/09 slovēņu valodai (SL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/156/09 slovēņu valodai (SL)

Paziņojumi par konkursiem ir publicēti tikai angļu, franču un vācu valodā Oficiālā Vēstneša C sērijā 21 A 2009. gada 28. janvārī.

Papildu informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē: http://europa.eu/epso

---

28.1.2009

| 28.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 21/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 21/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---