# Jurnalul Oficial C 167/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.167.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 167 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5613 iunie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.167.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 167

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5613 iunie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 167/01 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 167/02 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  2
  ) | 6 |
| 2013/C 167/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  ) | 7 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 167/01

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

1

2013/C 167/02

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  2
  )

2

6

2013/C 167/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  )

1

7

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 167/04 | Rata de schimb a monedei euro | 8 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2013/C 167/05 | Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13; JO C 326, 3.12.2010, p. 17; JO C 355, 29.12.2010, p. 34; JO C 22, 22.1.2011, p. 22; JO C 37, 5.2.2011, p. 12; JO C 149, 20.5.2011, p. 8; JO C 190, 30.6.2011, p. 17; JO C 203, 9.7.2011, p. 14; JO C 210, 16.7.2011, p. 30; JO C 271, 14.9.2011, p. 18; JO C 356, 6.12.2011, p. 12; JO C 111, 18.4.2012, p. 3; JO C 183, 23.6.2012, p. 7; JO C 313, 17.10.2012, p. 11; JO C 394, 20.12.2012, p. 22; JO C 51, 22.2.2013, p. 9) | 9 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 167/04

Rata de schimb a monedei euro

8

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2013/C 167/05

Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13; JO C 326, 3.12.2010, p. 17; JO C 355, 29.12.2010, p. 34; JO C 22, 22.1.2011, p. 22; JO C 37, 5.2.2011, p. 12; JO C 149, 20.5.2011, p. 8; JO C 190, 30.6.2011, p. 17; JO C 203, 9.7.2011, p. 14; JO C 210, 16.7.2011, p. 30; JO C 271, 14.9.2011, p. 18; JO C 356, 6.12.2011, p. 12; JO C 111, 18.4.2012, p. 3; JO C 183, 23.6.2012, p. 7; JO C 313, 17.10.2012, p. 11; JO C 394, 20.12.2012, p. 22; JO C 51, 22.2.2013, p. 9)

9

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 167/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 18 |
| 2013/C 167/07 | Comunicarea Comisiei privind cuantificarea prejudiciilor în acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea articolului 101 sau 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  1
  ) | 19 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 167/08 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 22 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2013/C 167/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

18

2013/C 167/07

Comunicarea Comisiei privind cuantificarea prejudiciilor în acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea articolului 101 sau 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  1
  )

1

19

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2013/C 167/08

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat

2

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/1

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 167/01

| Data adoptării deciziei | 2.5.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.25745 (13/NN) |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de |
| Temei legal | Zwangsversteigerungsgesetz |
| Tipul măsurii | Ajutor individual | Land Nordrhein-Westfalen |
| Obiectiv | Altele |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 0,12 EUR (în milioane) |
| Valoare | Măsura nu reprezintă ajutor |
| Durată (perioadă) | Începând cu data de 11.11.2005 |
| Sectoare economice | Activități de editare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Bundesländer |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

2.5.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.25745 (13/NN)

Stat membru

Germania

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de

Temei legal

Zwangsversteigerungsgesetz

Tipul măsurii

Ajutor individual

Land Nordrhein-Westfalen

Obiectiv

Altele

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 0,12 EUR (în milioane)

Valoare

Măsura nu reprezintă ajutor

Durată (perioadă)

Începând cu data de 11.11.2005

Sectoare economice

Activități de editare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Bundesländer

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 26.9.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34208 (12/NN) |
| Stat membru | Lituania |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Lithuanian Central Credit Union |
| Temei legal | — |
| Tipul măsurii | Ajutor ad hoc | Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution) |
| Obiectiv | Remediu pentru o perturbare gravă în cadrul economiei |
| Forma de ajutor | Alte forme de aport de capital |
| Buget | Buget global: 6 LTL (în milioane) |
| Valoare | 32 % |
| Durată (perioadă) | 19.12.2011-31.12.2016 |
| Sectoare economice | Alte activități de intermedieri monetare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministry of Finance of the Republic of Lithuania |
| Lukiškių g. 2 |
| LT-01512 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Data adoptării deciziei

26.9.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.34208 (12/NN)

Stat membru

Lituania

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Lithuanian Central Credit Union

Temei legal

—

Tipul măsurii

Ajutor ad hoc

Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution)

Obiectiv

Remediu pentru o perturbare gravă în cadrul economiei

Forma de ajutor

Alte forme de aport de capital

Buget

Buget global: 6 LTL (în milioane)

Valoare

32 %

Durată (perioadă)

19.12.2011-31.12.2016

Sectoare economice

Alte activități de intermedieri monetare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministry of Finance of the Republic of Lithuania

Lukiškių g. 2

LT-01512 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 2.4.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.35565 (13/N) |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme |
| Temei legal | Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)
  Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)
  A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Protecția mediului, Dezvoltare sectorială |
| Forma de ajutor | Altele – Sumele de bani percepute de la furnizorii autorizați care nu prezintă certificate de respectare a obligației privind furnizarea de energie electrică din surse regenerabile (Renewables Obligation Certificates, ROCs) pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea sunt redistribuite acelor furnizori care oferă astfel de certificate pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea. |
| Buget | Buget global: 1 158 GBP (în milioane) |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 31.3.2037 |
| Sectoare economice | Producția și furnizarea de energie electrică și termică, gaze, apă caldă și aer condiționat |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Data adoptării deciziei

2.4.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.35565 (13/N)

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme

Temei legal

Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)

Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)

A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Protecția mediului, Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Altele – Sumele de bani percepute de la furnizorii autorizați care nu prezintă certificate de respectare a obligației privind furnizarea de energie electrică din surse regenerabile (Renewables Obligation Certificates, ROCs) pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea sunt redistribuite acelor furnizori care oferă astfel de certificate pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea.

Buget

Buget global: 1 158 GBP (în milioane)

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 31.3.2037

Sectoare economice

Producția și furnizarea de energie electrică și termică, gaze, apă caldă și aer condiționat

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 29.4.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36084 (13/N) |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | Northern Ireland | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Renewables Obligation in Northern Ireland |
| Temei legal | Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008
  Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078) |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma de ajutor | Altele – Sumele de bani percepute de la furnizorii autorizați care nu prezintă certificate de respectare a obligației privind furnizarea de energie electrică din surse regenerabile (Renewables Obligation Certificates, ROCs) pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea sunt redistribuite acelor furnizori care oferă astfel de certificate pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea. |
| Buget | — |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 31.3.2037 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Department of Enterprise, Trade and Investment |
| Netherleigh |
| Massey Avenue |
| Belfast |
| Northern Ireland |
| BT4 2JP |
| UNITED KINGDOM |

Data adoptării deciziei

29.4.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36084 (13/N)

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

Northern Ireland

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Renewables Obligation in Northern Ireland

Temei legal

Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008

Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078)

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Protecția mediului

Forma de ajutor

Altele – Sumele de bani percepute de la furnizorii autorizați care nu prezintă certificate de respectare a obligației privind furnizarea de energie electrică din surse regenerabile (Renewables Obligation Certificates, ROCs) pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea sunt redistribuite acelor furnizori care oferă astfel de certificate pentru îndeplinirea tuturor obligațiilor lor sau a unora dintre acestea.

Buget

—

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 31.3.2037

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Department of Enterprise, Trade and Investment

Netherleigh

Massey Avenue

Belfast

Northern Ireland

BT4 2JP

UNITED KINGDOM

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 6.5.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36519 (13/N) |
| Stat membru | Lituania |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas) |
| Temei legal | Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);
  Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).
  Žiūrėti informaciją Priede. |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate |
| Forma de ajutor | Anularea datoriei |
| Buget | Buget global: 258 LTL (în milioane) |
| Valoare | 100 % |
| Durată (perioadă) | 2.7.2013-31.12.2015 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Modestas Kaseliauskas |
| Antanas Šipavičius |
| Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| Vasario 16-osios g. 15 |
| LT-01514 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Data adoptării deciziei

6.5.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36519 (13/N)

Stat membru

Lituania

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas)

Temei legal

Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);

Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).

Žiūrėti informaciją Priede.

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate

Forma de ajutor

Anularea datoriei

Buget

Buget global: 258 LTL (în milioane)

Valoare

100 %

Durată (perioadă)

2.7.2013-31.12.2015

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Modestas Kaseliauskas

Antanas Šipavičius

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Vasario 16-osios g. 15

LT-01514 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos |
| --- |
| Konstitucijos pr. 12 |
| LT-09308 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Konstitucijos pr. 12

LT-09308 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Mindaugas Sinkevičius |
| --- |
| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| A. Jakšto g. 1/25 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Mindaugas Sinkevičius

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/6

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2013/C 167/02

| Data adoptării deciziei | 15.5.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36009 (13/N) |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | — | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aide à la cessation d'activité laitière |
| Temei legal | — | articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime |

Data adoptării deciziei

15.5.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36009 (13/N)

Stat membru

Franța

Regiune

—

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aide à la cessation d'activité laitière

Temei legal

—

articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime

| — | arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

| — | arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Închiderea capacităților

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

| | Buget global: 40 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget global: 40 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 40 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 40 EUR (în milioane)

Valoare

Măsura nu reprezintă ajutor

Durată (perioadă)

Până la 31.3.2014

Sectoare economice

Agricultură, silvicultură și pescuit

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt |
| --- |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/7

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6930 – KKR/SMCP)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 167/03

La data de 7 iunie 2013, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6930. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32013M6930. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/8

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

12 iunie 2013

2013/C 167/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3277 |
| JPY | yen japonez | 128,30 |
| DKK | coroana daneză | 7,4571 |
| GBP | lira sterlină | 0,84825 |
| SEK | coroana suedeză | 8,6808 |
| CHF | franc elvețian | 1,2323 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,6650 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,660 |
| HUF | forint maghiar | 296,40 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7019 |
| PLN | zlot polonez | 4,2532 |
| RON | leu românesc nou | 4,4910 |
| TRY | lira turcească | 2,4906 |
| AUD | dolar australian | 1,3927 |
| CAD | dolar canadian | 1,3489 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,3095 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6604 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6672 |
| KRW | won sud-coreean | 1 498,19 |
| ZAR | rand sud-african | 13,2994 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1434 |
| HRK | kuna croată | 7,4705 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 090,63 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1577 |
| PHP | peso Filipine | 57,140 |
| RUB | rubla rusească | 42,8380 |
| THB | baht thailandez | 41,106 |
| BRL | real brazilian | 2,8243 |
| MXN | peso mexican | 16,9295 |
| INR | rupie indiană | 76,7610 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3277

JPY

yen japonez

128,30

DKK

coroana daneză

7,4571

GBP

lira sterlină

0,84825

SEK

coroana suedeză

8,6808

CHF

franc elvețian

1,2323

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,6650

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,660

HUF

forint maghiar

296,40

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7019

PLN

zlot polonez

4,2532

RON

leu românesc nou

4,4910

TRY

lira turcească

2,4906

AUD

dolar australian

1,3927

CAD

dolar canadian

1,3489

HKD

dolar Hong Kong

10,3095

NZD

dolar neozeelandez

1,6604

SGD

dolar Singapore

1,6672

KRW

won sud-coreean

1 498,19

ZAR

rand sud-african

13,2994

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1434

HRK

kuna croată

7,4705

IDR

rupia indoneziană

13 090,63

MYR

ringgit Malaiezia

4,1577

PHP

peso Filipine

57,140

RUB

rubla rusească

42,8380

THB

baht thailandez

41,106

BRL

real brazilian

2,8243

MXN

peso mexican

16,9295

INR

rupie indiană

76,7610

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/9

---

Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13; JO C 326, 3.12.2010, p. 17; JO C 355, 29.12.2010, p. 34; JO C 22, 22.1.2011, p. 22; JO C 37, 5.2.2011, p. 12; JO C 149, 20.5.2011, p. 8; JO C 190, 30.6.2011, p. 17; JO C 203, 9.7.2011, p. 14; JO C 210, 16.7.2011, p. 30; JO C 271, 14.9.2011, p. 18; JO C 356, 6.12.2011, p. 12; JO C 111, 18.4.2012, p. 3; JO C 183, 23.6.2012, p. 7; JO C 313, 17.10.2012, p. 11; JO C 394, 20.12.2012, p. 22; JO C 51, 22.2.2013, p. 9)

2013/C 167/05

Publicarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) are la bază informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 34 din Codul frontierelor Schengen.

În afară de publicarea în Jurnalul Oficial, o actualizare periodică este disponibilă pe site-ul Direcției Generale Afaceri Interne.

FRANȚA

Modificarea informațiilor publicate în JO C 316, 28.12.2007

LISTA PUNCTELOR DE TRECERE A FRONTIEREI

Frontiere aeriene

| 1. | Abbeville |
| --- | --- |

1.

Abbeville

| 2. | Agen-la Garenne |
| --- | --- |

2.

Agen-la Garenne

| 3. | Ajaccio-Campo dell'Oro |
| --- | --- |

3.

Ajaccio-Campo dell'Oro

| 4. | Albert-Bray |
| --- | --- |

4.

Albert-Bray

| 5. | Amiens-Glisy |
| --- | --- |

5.

Amiens-Glisy

| 6. | Angers-Marcé |
| --- | --- |

6.

Angers-Marcé

| 7. | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

7.

Angoulême-Brie-Champniers

| 8. | Annecy-Methet |
| --- | --- |

8.

Annecy-Methet

| 9. | Annemasse |
| --- | --- |

9.

Annemasse

| 10. | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

10.

Auxerre-Branches

| 11. | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

11.

Avignon-Caumont

| 12. | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

12.

Bâle-Mulhouse

| 13. | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

13.

Bastia-Poretta

| 14. | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

14.

Beauvais-Tillé

| 15. | Bergerac-Roumanière |
| --- | --- |

15.

Bergerac-Roumanière

| 16. | Besançon-la Vèze |
| --- | --- |

16.

Besançon-la Vèze

| 17. | Béziers-Vias |
| --- | --- |

17.

Béziers-Vias

| 18. | Biarritz-Bayonne-Anglet |
| --- | --- |

18.

Biarritz-Bayonne-Anglet

| 19. | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

19.

Bordeaux-Mérignac

| 20. | Brest-Guipavas |
| --- | --- |

20.

Brest-Guipavas

| 21. | Brive-Souillac |
| --- | --- |

21.

Brive-Souillac

| 22. | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

22.

Caen-Carpiquet

| 23. | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

23.

Calais-Dunkerque

| 24. | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

24.

Calvi-Sainte-Catherine

| 25. | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

25.

Cannes-Mandelieu

| 26. | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

26.

Carcassonne-Salvaza

| 27. | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

27.

Châlons-Vatry

| 28. | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

28.

Chambéry-Aix-les-Bains

| 29. | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

29.

Châteauroux-Déols

| 30. | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

30.

Cherbourg-Mauperthus

| 31. | Clermont-Ferrand-Aulnat |
| --- | --- |

31.

Clermont-Ferrand-Aulnat

| 32. | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

32.

Colmar-Houssen

| 33. | Deauville-Saint-Gatien |
| --- | --- |

33.

Deauville-Saint-Gatien

| 34. | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

34.

Dijon-Longvic

| 35. | Dinard-Pleurtuit |
| --- | --- |

35.

Dinard-Pleurtuit

| 36. | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

36.

Dôle-Tavaux

| 37. | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

37.

Epinal-Mirecourt

| 38. | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

38.

Figari-Sud Corse

| 39. | Grenoble-Saint-Geoirs |
| --- | --- |

39.

Grenoble-Saint-Geoirs

| 40. | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

40.

Hyères-le Palivestre

| 41. | Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

41.

Issy-les-Moulineaux

| 42. | La Môle |
| --- | --- |

42.

La Môle

| 43. | Lannion |
| --- | --- |

43.

Lannion

| 44. | La Rochelle-Laleu |
| --- | --- |

44.

La Rochelle-Laleu

| 45. | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

45.

Laval-Entrammes

| 46. | Le Castelet |
| --- | --- |

46.

Le Castelet

| 47. | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

47.

Le Havre-Octeville

| 48. | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

48.

Le Mans-Arnage

| 49. | Le Touquet-Paris-Plage |
| --- | --- |

49.

Le Touquet-Paris-Plage

| 50. | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

50.

Lille-Lesquin

| 51. | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

51.

Limoges-Bellegarde

| 52. | Lognes-Emerainville |
| --- | --- |

52.

Lognes-Emerainville

| 53. | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

53.

Lorient-Lann-Bihoué

| 54. | Lyon-Bron |
| --- | --- |

54.

Lyon-Bron

| 55. | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

55.

Lyon-Saint-Exupéry

| 56. | Marseille-Provence |
| --- | --- |

56.

Marseille-Provence

| 57. | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

57.

Metz-Nancy-Lorraine

| 58. | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

58.

Monaco-Héliport

| 59. | Montbéliard-Courcelles |
| --- | --- |

59.

Montbéliard-Courcelles

| 60. | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

60.

Montpellier-Méditérranée

| 61. | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

61.

Nantes-Atlantique

| 62. | Nevers-Fourchambault |
| --- | --- |

62.

Nevers-Fourchambault

| 63. | Nice-Côte d'Azur |
| --- | --- |

63.

Nice-Côte d'Azur

| 64. | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

64.

Nîmes-Garons

| 65. | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

65.

Orléans-Bricy

| 66. | Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel |
| --- | --- |

66.

Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel

| 67. | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

67.

Paris-Charles de Gaulle

| 68. | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

68.

Paris-le Bourget

| 69. | Paris-Orly |
| --- | --- |

69.

Paris-Orly

| 70. | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

70.

Pau-Pyrénées

| 71. | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

71.

Perpignan-Rivesaltes

| 72. | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

72.

Poitiers-Biard

| 73. | Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, cu titlu temporar:






  — | între 12 și 16 iunie 2013, orele 12-16; |
| --- | --- | --- |

73.

Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, cu titlu temporar:

—

între 12 și 16 iunie 2013, orele 12-16;

| — | între 17 și 20 iunie 2013, orele 12-18; |
| --- | --- |

—

între 17 și 20 iunie 2013, orele 12-18;

| — | între 21 și 23 iunie 2013, orele 11-19. |
| --- | --- |

—

între 21 și 23 iunie 2013, orele 11-19.

| 74. | Quimper-Cornouailles, cu titlu temporar, în perioada 30 mai-8 septembrie 2013 |
| --- | --- |

74.

Quimper-Cornouailles, cu titlu temporar, în perioada 30 mai-8 septembrie 2013

| 75. | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

75.

Rennes Saint-Jacques

| 76. | Rodez-Marcillac |
| --- | --- |

76.

Rodez-Marcillac

| 77. | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

77.

Rouen-Vallée de Seine

| 78. | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

78.

Saint-Brieuc-Armor

| 79. | Saint-Étienne-Bouthéon |
| --- | --- |

79.

Saint-Étienne-Bouthéon

| 80. | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

80.

Saint-Nazaire-Montoir

| 81. | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

81.

Strasbourg-Entzheim

| 82. | Tarbes-Ossun-Lourdes |
| --- | --- |

82.

Tarbes-Ossun-Lourdes

| 83. | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

83.

Toulouse-Blagnac

| 84. | Tours-Saint-Symphorien |
| --- | --- |

84.

Tours-Saint-Symphorien

| 85. | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

85.

Troyes-Barberey

| 86. | Vichy-Charmeil |
| --- | --- |

86.

Vichy-Charmeil

Frontiere maritime

| 1. | Ajaccio |
| --- | --- |

1.

Ajaccio

| 2. | Bastia |
| --- | --- |

2.

Bastia

| 3. | Bayonne |
| --- | --- |

3.

Bayonne

| 4. | Bonifacio |
| --- | --- |

4.

Bonifacio

| 5. | Bordeaux |
| --- | --- |

5.

Bordeaux

| 6. | Boulogne |
| --- | --- |

6.

Boulogne

| 7. | Brest |
| --- | --- |

7.

Brest

| 8. | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

8.

Caen-Ouistreham

| 9. | Calais |
| --- | --- |

9.

Calais

| 10. | Calvi |
| --- | --- |

10.

Calvi

| 11. | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

11.

Cannes-Vieux Port

| 12. | Carteret |
| --- | --- |

12.

Carteret

| 13. | Cherbourg |
| --- | --- |

13.

Cherbourg

| 14. | Dieppe |
| --- | --- |

14.

Dieppe

| 15. | Douvres |
| --- | --- |

15.

Douvres

| 16. | Dunkerque |
| --- | --- |

16.

Dunkerque

| 17. | Granville |
| --- | --- |

17.

Granville

| 18. | Honfleur |
| --- | --- |

18.

Honfleur

| 19. | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

19.

La Rochelle-La Pallice

| 20. | Le Havre |
| --- | --- |

20.

Le Havre

| 21. | Les Sables-d'Olonne-Port |
| --- | --- |

21.

Les Sables-d'Olonne-Port

| 22. | L'Ile-Rousse |
| --- | --- |

22.

L'Ile-Rousse

| 23. | Lorient |
| --- | --- |

23.

Lorient

| 24. | Marseille |
| --- | --- |

24.

Marseille

| 25. | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

25.

Monaco-Port de la Condamine

| 26. | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

26.

Nantes-Saint-Nazaire

| 27. | Nice |
| --- | --- |

27.

Nice

| 28. | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

28.

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| 29. | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

29.

Port-la-Nouvelle

| 30. | Porto-Vecchio |
| --- | --- |

30.

Porto-Vecchio

| 31. | Port-Vendres |
| --- | --- |

31.

Port-Vendres

| 32. | Roscoff |
| --- | --- |

32.

Roscoff

| 33. | Rouen |
| --- | --- |

33.

Rouen

| 34. | Saint-Brieuc (maritime) |
| --- | --- |

34.

Saint-Brieuc (maritime)

| 35. | Saint-Malo |
| --- | --- |

35.

Saint-Malo

| 36. | Sète |
| --- | --- |

36.

Sète

| 37. | Toulon |
| --- | --- |

37.

Toulon

Frontiere terestre

Cu Regatul Unit

(legături fixe prin tunelul de sub Canalul Mânecii)

| 1. | Gare d’Ashford International |
| --- | --- |

1.

Gare d’Ashford International

| 2. | Gare d'Avignon-Centre |
| --- | --- |

2.

Gare d'Avignon-Centre

| 3. | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

3.

Cheriton/Coquelles

| 4. | Gare de Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

4.

Gare de Chessy-Marne-la-Vallée

| 5. | Gare de Fréthun |
| --- | --- |

5.

Gare de Fréthun

| 6. | Gare de Lille-Europe |
| --- | --- |

6.

Gare de Lille-Europe

| 7. | Gare de Paris-Nord |
| --- | --- |

7.

Gare de Paris-Nord

| 8. | Gare de St-Pancras International |
| --- | --- |

8.

Gare de St-Pancras International

| 9. | Gare d’Ebbsfleet International |
| --- | --- |

9.

Gare d’Ebbsfleet International

Cu Andorra

| 1. | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

1.

Pas de la Case-Porta

ITALIA

Modificarea informațiilor publicate în JO C 316, 28.12.2007

LISTA PUNCTELOR DE TRECERE A FRONTIEREI

Frontiere aeriene

| 1. | Alghero (SS) |
| --- | --- |

1.

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 2. | Ancona |
| --- | --- |

2.

Ancona

Polizia di Stato

| 3. | Aosta |
| --- | --- |

3.

Aosta

Polizia di Stato

| 4. | Bari |
| --- | --- |

4.

Bari

Polizia di Stato

| 5. | Bergamo |
| --- | --- |

5.

Bergamo

Polizia di Stato

| 6. | Biella |
| --- | --- |

6.

Biella

Polizia di Stato

| 7. | Bologna |
| --- | --- |

7.

Bologna

Polizia di Stato

| 8. | Bolzano |
| --- | --- |

8.

Bolzano

Polizia di Stato

| 9. | Brescia |
| --- | --- |

9.

Brescia

Polizia di Stato

| 10. | Brindisi |
| --- | --- |

10.

Brindisi

Polizia di Stato

| 11. | Cagliari |
| --- | --- |

11.

Cagliari

Polizia di Stato

| 12. | Catania |
| --- | --- |

12.

Catania

Polizia di Stato

| 13. | Comiso (RG) |
| --- | --- |

13.

Comiso (RG)

Polizia di Stato

| 14. | Crotone |
| --- | --- |

14.

Crotone

Polizia di Stato

| 15. | Cuneo Levaldigi (CN) |
| --- | --- |

15.

Cuneo Levaldigi (CN)

Polizia di Stato

| 16. | Fano (PU) |
| --- | --- |

16.

Fano (PU)

Polizia di Stato

| 17. | Firenze |
| --- | --- |

17.

Firenze

Polizia di Stato

| 18. | Foggia |
| --- | --- |

18.

Foggia

Polizia di Stato

| 19. | Forlì |
| --- | --- |

19.

Forlì

Polizia di Stato

| 20. | Genova |
| --- | --- |

20.

Genova

Polizia di Stato

| 21. | Grosseto |
| --- | --- |

21.

Grosseto

Polizia di Stato

| 22. | Lamezia Terme (CZ) |
| --- | --- |

22.

Lamezia Terme (CZ)

Polizia di Stato

| 23. | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

23.

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 24. | Lecce |
| --- | --- |

24.

Lecce

Polizia di Stato

| 25. | Marina di Campo (LI) |
| --- | --- |

25.

Marina di Campo (LI)

Carabinieri

| 26. | Milano Linate |
| --- | --- |

26.

Milano Linate

Polizia di Stato

| 27. | Napoli |
| --- | --- |

27.

Napoli

Polizia di Stato

| 28. | Novi Ligure |
| --- | --- |

28.

Novi Ligure

Carabinieri

| 29. | Olbia (SS) |
| --- | --- |

29.

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 30. | Oristano |
| --- | --- |

30.

Oristano

Polizia di Stato

| 31. | Palermo |
| --- | --- |

31.

Palermo

Polizia di Stato

| 32. | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

32.

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 33. | Parma |
| --- | --- |

33.

Parma

Polizia di Stato

| 34. | Perugia |
| --- | --- |

34.

Perugia

Polizia di Stato

| 35. | Pescara |
| --- | --- |

35.

Pescara

Polizia di Stato

| 36. | Pisa |
| --- | --- |

36.

Pisa

Polizia di Stato

| 37. | Pontecagnano (SA) |
| --- | --- |

37.

Pontecagnano (SA)

Polizia di Stato

| 38. | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

38.

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 39. | Rimini |
| --- | --- |

39.

Rimini

Polizia di Stato

| 40. | Roma Ciampino |
| --- | --- |

40.

Roma Ciampino

Polizia di Stato

| 41. | Roma Fiumicino |
| --- | --- |

41.

Roma Fiumicino

Polizia di Stato

| 42. | Roma Urbe |
| --- | --- |

42.

Roma Urbe

Polizia di Stato

| 43. | Ronchi dei Legionari (GO) |
| --- | --- |

43.

Ronchi dei Legionari (GO)

Polizia di Stato

| 44. | Siena |
| --- | --- |

44.

Siena

Polizia di Stato

| 45. | Taranto-Grottaglie |
| --- | --- |

45.

Taranto-Grottaglie

Polizia di Stato

| 46. | Torino |
| --- | --- |

46.

Torino

Polizia di Stato

| 47. | Trapani |
| --- | --- |

47.

Trapani

Polizia di Stato

| 48. | Tortoli (NU) |
| --- | --- |

48.

Tortoli (NU)

Polizia di Stato

| 49. | Treviso |
| --- | --- |

49.

Treviso

Polizia di Stato

| 50. | Varese Malpensa |
| --- | --- |

50.

Varese Malpensa

Polizia di Stato

| 51. | Venezia |
| --- | --- |

51.

Venezia

Polizia di Stato

| 52. | Verona |
| --- | --- |

52.

Verona

Polizia di Stato

| 53. | Villanova d'Albenga (SV) |
| --- | --- |

53.

Villanova d'Albenga (SV)

Carabinieri

Frontiere maritime

| 1. | Alassio (SV) |
| --- | --- |

1.

Alassio (SV)

Polizia di Stato

| 2. | Alghero (SS) |
| --- | --- |

2.

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 3. | Ancona |
| --- | --- |

3.

Ancona

Polizia di Stato

| 4. | Anzio — Nettuno (RM) |
| --- | --- |

4.

Anzio — Nettuno (RM)

Polizia di Stato

| 5. | Augusta (SR) |
| --- | --- |

5.

Augusta (SR)

Polizia di Stato

| 6. | Bacoli (NA) |
| --- | --- |

6.

Bacoli (NA)

Carabinieri

| 7. | Bari |
| --- | --- |

7.

Bari

Polizia di Stato

| 8. | Barletta (BA) |
| --- | --- |

8.

Barletta (BA)

Polizia di Stato

| 9. | Brindisi |
| --- | --- |

9.

Brindisi

Polizia di Stato

| 10. | Cagliari |
| --- | --- |

10.

Cagliari

Polizia di Stato

| 11. | Campo nell'Elba (LI) |
| --- | --- |

11.

Campo nell'Elba (LI)

Carabinieri

| 12. | Caorle (VE) |
| --- | --- |

12.

Caorle (VE)

Carabinieri

| 13. | Capraia Isola (LI) |
| --- | --- |

13.

Capraia Isola (LI)

Carabinieri

| 14. | Capri (NA) |
| --- | --- |

14.

Capri (NA)

Polizia di Stato

| 15. | Carbonia (CA) |
| --- | --- |

15.

Carbonia (CA)

Polizia di Stato

| 16. | Castellammare di Stabia (NA) |
| --- | --- |

16.

Castellammare di Stabia (NA)

Polizia di Stato

| 17. | Castellammare del Golfo (TP) |
| --- | --- |

17.

Castellammare del Golfo (TP)

Polizia di Stato

| 18. | Catania |
| --- | --- |

18.

Catania

Polizia di Stato

| 19. | Cesenatico |
| --- | --- |

19.

Cesenatico

Polizia di Stato

| 20. | Chioggia (VE) |
| --- | --- |

20.

Chioggia (VE)

Polizia di Stato

| 21. | Civitanova Marche (MC) |
| --- | --- |

21.

Civitanova Marche (MC)

Polizia di Stato

| 22. | Civitavecchia (RM) |
| --- | --- |

22.

Civitavecchia (RM)

Polizia di Stato

| 23. | Corigliano Calabro (CS) |
| --- | --- |

23.

Corigliano Calabro (CS)

Polizia di Stato

| 24. | Crotone |
| --- | --- |

24.

Crotone

Polizia di Stato

| 25. | Duino Aurisina (TS) |
| --- | --- |

25.

Duino Aurisina (TS)

Polizia di Stato

| 26. | Finale Ligure (SV) |
| --- | --- |

26.

Finale Ligure (SV)

Carabinieri

| 27. | Fiumicino (RM) |
| --- | --- |

27.

Fiumicino (RM)

Polizia di Stato

| 28. | Formia (LT) |
| --- | --- |

28.

Formia (LT)

Polizia di Stato

| 29. | Gaeta (LT) |
| --- | --- |

29.

Gaeta (LT)

Polizia di Stato

| 30. | Gallipoli (LE) |
| --- | --- |

30.

Gallipoli (LE)

Polizia di Stato

| 31. | Gela (CL) |
| --- | --- |

31.

Gela (CL)

Polizia di Stato

| 32. | Genova |
| --- | --- |

32.

Genova

Polizia di Stato

| 33. | Gioia Tauro (RC) |
| --- | --- |

33.

Gioia Tauro (RC)

Polizia di Stato

| 34. | Giulianova (TE) |
| --- | --- |

34.

Giulianova (TE)

Polizia di Stato

| 35. | Grado (GO) |
| --- | --- |

35.

Grado (GO)

Carabinieri

| 36. | Ischia (NA) |
| --- | --- |

36.

Ischia (NA)

Polizia di Stato

| 37. | La Maddalena (SS) |
| --- | --- |

37.

La Maddalena (SS)

Carabinieri

| 38. | La Spezia |
| --- | --- |

38.

La Spezia

Polizia di Stato

| 39. | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

39.

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 40. | Lerici (SP) |
| --- | --- |

40.

Lerici (SP)

Carabinieri

| 41. | Levanto (SP) |
| --- | --- |

41.

Levanto (SP)

Carabinieri

| 42. | Licata (AG) |
| --- | --- |

42.

Licata (AG)

Polizia di Stato

| 43. | Lignano Sabbiadoro (VE) |
| --- | --- |

43.

Lignano Sabbiadoro (VE)

Carabinieri

| 44. | Lipari (ME) |
| --- | --- |

44.

Lipari (ME)

Carabinieri

| 45. | Livorno |
| --- | --- |

45.

Livorno

Polizia di Stato

| 46. | Loano (SV) |
| --- | --- |

46.

Loano (SV)

Carabinieri

| 47. | Manfredonia (FG) |
| --- | --- |

47.

Manfredonia (FG)

Polizia di Stato

| 48. | Marciana Marina (LI) |
| --- | --- |

48.

Marciana Marina (LI)

Carabinieri

| 49. | Marina di Carrara (MS) |
| --- | --- |

49.

Marina di Carrara (MS)

Polizia di Stato

| 50. | Marsala (TP) |
| --- | --- |

50.

Marsala (TP)

Polizia di Stato

| 51. | Mazara del Vallo (TP) |
| --- | --- |

51.

Mazara del Vallo (TP)

Polizia di Stato

| 52. | Messina |
| --- | --- |

52.

Messina

Polizia di Stato

| 53. | Milazzo (ME) |
| --- | --- |

53.

Milazzo (ME)

Polizia di Stato

| 54. | Molfetta (BA) |
| --- | --- |

54.

Molfetta (BA)

Carabinieri

| 55. | Monopoli (BA) |
| --- | --- |

55.

Monopoli (BA)

Polizia di Stato

| 56. | Muggia (TS) |
| --- | --- |

56.

Muggia (TS)

Polizia di Stato

| 57. | Napoli |
| --- | --- |

57.

Napoli

Polizia di Stato

| 58. | Olbia (SS) |
| --- | --- |

58.

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 59. | Oneglia (IM) |
| --- | --- |

59.

Oneglia (IM)

Polizia di Stato

| 60. | Oristano |
| --- | --- |

60.

Oristano

Polizia di Stato

| 61. | Ortona (CH) |
| --- | --- |

61.

Ortona (CH)

Carabinieri

| 62. | Ostia (RM) |
| --- | --- |

62.

Ostia (RM)

Polizia di Stato

| 63. | Otranto (LE) |
| --- | --- |

63.

Otranto (LE)

Polizia di Stato

| 64. | Palau (SS) |
| --- | --- |

64.

Palau (SS)

Polizia di Stato

| 65. | Palermo |
| --- | --- |

65.

Palermo

Polizia di Stato

| 66. | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

66.

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 67. | Pesaro |
| --- | --- |

67.

Pesaro

Polizia di Stato

| 68. | Pescara |
| --- | --- |

68.

Pescara

Polizia di Stato

| 69. | Piombino (LI) |
| --- | --- |

69.

Piombino (LI)

Polizia di Stato

| 70. | Porto Azzurro (LI) |
| --- | --- |

70.

Porto Azzurro (LI)

Carabinieri

| 71. | Porto Cervo (SS) |
| --- | --- |

71.

Porto Cervo (SS)

Polizia di Stato

| 72. | Porto Empedocle (AG) |
| --- | --- |

72.

Porto Empedocle (AG)

Polizia di Stato

| 73. | Porto Ferraio (LI) |
| --- | --- |

73.

Porto Ferraio (LI)

Polizia di Stato

| 74. | Porto Nogaro (UD) |
| --- | --- |

74.

Porto Nogaro (UD)

Carabinieri

| 75. | Porto Tolle (RO) |
| --- | --- |

75.

Porto Tolle (RO)

Polizia di Stato

| 76. | Porto Torres (SS) |
| --- | --- |

76.

Porto Torres (SS)

Polizia di Stato

| 77. | Porto Venere (SV) |
| --- | --- |

77.

Porto Venere (SV)

Carabinieri

| 78. | Portofino (GE) |
| --- | --- |

78.

Portofino (GE)

Carabinieri

| 79. | Pozzallo (RG) |
| --- | --- |

79.

Pozzallo (RG)

Carabinieri

| 80. | Pozzuoli (NA) |
| --- | --- |

80.

Pozzuoli (NA)

Polizia di Stato

| 81. | Rapallo (GE) |
| --- | --- |

81.

Rapallo (GE)

Polizia di Stato

| 82. | Ravenna |
| --- | --- |

82.

Ravenna

Polizia di Stato

| 83. | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

83.

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 84. | Rimini |
| --- | --- |

84.

Rimini

Polizia di Stato

| 85. | Rio Marina (LI) |
| --- | --- |

85.

Rio Marina (LI)

Carabinieri

| 86. | Riposto (CT) |
| --- | --- |

86.

Riposto (CT)

Carabinieri

| 87. | Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO) |
| --- | --- |

87.

Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO)

Polizia di Stato

| 88. | Santa Margherita Ligure (GE) |
| --- | --- |

88.

Santa Margherita Ligure (GE)

Carabinieri

| 89. | Sanremo (IM) |
| --- | --- |

89.

Sanremo (IM)

Polizia di Stato

| 90. | Santa Maria di Leuca (LE) |
| --- | --- |

90.

Santa Maria di Leuca (LE)

Polizia di Stato

| 91. | Santa Teresa di Gallura (SS) |
| --- | --- |

91.

Santa Teresa di Gallura (SS)

Polizia di Stato

| 92. | San Benedetto del Tronto (AP) |
| --- | --- |

92.

San Benedetto del Tronto (AP)

Polizia di Stato

| 93. | Salerno |
| --- | --- |

93.

Salerno

Polizia di Stato

| 94. | Savona |
| --- | --- |

94.

Savona

Polizia di Stato

| 95. | Siracusa |
| --- | --- |

95.

Siracusa

Polizia di Stato

| 96. | Sorrento (NA) |
| --- | --- |

96.

Sorrento (NA)

Polizia di Stato

| 97. | Taormina (ME) |
| --- | --- |

97.

Taormina (ME)

Polizia di Stato

| 98. | Taranto |
| --- | --- |

98.

Taranto

Polizia di Stato

| 99. | Termini Imerese (PA) |
| --- | --- |

99.

Termini Imerese (PA)

Polizia di Stato

| 100. | Termoli (CB) |
| --- | --- |

100.

Termoli (CB)

Polizia di Stato

| 101. | Terracina (LT) |
| --- | --- |

101.

Terracina (LT)

Polizia di Stato

| 102. | Torre Annunziata (NA) |
| --- | --- |

102.

Torre Annunziata (NA)

Polizia di Stato

| 103. | Tortolì (NU) |
| --- | --- |

103.

Tortolì (NU)

Polizia di Stato

| 104. | Torviscosa (UD) |
| --- | --- |

104.

Torviscosa (UD)

Carabinieri

| 105. | Trani (BA) |
| --- | --- |

105.

Trani (BA)

Polizia di Stato

| 106. | Trapani |
| --- | --- |

106.

Trapani

Polizia di Stato

| 107. | Trieste |
| --- | --- |

107.

Trieste

Polizia di Stato

| 108. | Varazze (SV) |
| --- | --- |

108.

Varazze (SV)

Carabinieri

| 109. | Vasto (CH) |
| --- | --- |

109.

Vasto (CH)

Polizia di Stato

| 110. | Venezia |
| --- | --- |

110.

Venezia

Polizia di Stato

| 111. | Viareggio (LU) |
| --- | --- |

111.

Viareggio (LU)

Polizia di Stato

| 112. | Vibo Valentia Marina (VV) |
| --- | --- |

112.

Vibo Valentia Marina (VV)

Polizia di Stato

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/18

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 167/06

| 1. | La data de 4 iunie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea KKR & Co. L.P. („KKR”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Gardner Denver, Inc. („GDI”, SUA), prin achiziționare de valori mobiliare. |
| --- | --- |

1.

La data de 4 iunie 2013, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea KKR & Co. L.P. („KKR”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Gardner Denver, Inc. („GDI”, SUA), prin achiziționare de valori mobiliare.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii KKR: furnizarea unei game largi de servicii alternative de gestionare a activelor investitorilor publici și privați de pe piață și de soluții privind piețele de capital pentru firmă, societățile din portofoliul său și clienți; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii KKR: furnizarea unei game largi de servicii alternative de gestionare a activelor investitorilor publici și privați de pe piață și de soluții privind piețele de capital pentru firmă, societățile din portofoliul său și clienți;

| — | în cazul întreprinderii GDI: fabricarea și vânzarea de compresoare industriale, suflante, pompe, brațe de încărcare și sisteme de alimentare cu combustibil. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii GDI: fabricarea și vânzarea de compresoare industriale, suflante, pompe, brațe de încărcare și sisteme de alimentare cu combustibil.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/19

---

Comunicarea Comisiei privind cuantificarea prejudiciilor în acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea articolului 101 sau 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

(Text cu relevanță pentru SEE)

2013/C 167/07

1.   DESPĂGUBIRI ACORDATE PERSOANELELOR PREJUDICIATE DE ÎNCĂLCĂREA DREPTULUI CONCURENȚEI: DIFICULTATEA CUANTIFICĂRII PREJUDICIULUI SUFERIT

| 1. | Încălcarea articolului 101 sau 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”, denumite în continuare „normele UE în materie de concurență”) cauzează grave prejudicii economiei în ansamblul său și împiedică buna funcționare a pieței interne. Pentru a preveni astfel de prejudicii, Comisia are competența de a impune amenzi întreprinderilor și asociațiilor de întreprinderi pentru încălcarea normelor UE în materie de concurență (1). Obiectivul amenzilor impuse de Comisie îl reprezintă descurajarea, și anume sancționarea întreprinderilor respective (descurajare cu caracter specific) și descurajarea altor întreprinderi de la adoptarea sau continuarea unui comportament care încalcă articolele 101 și 102 din TFUE (descurajare cu caracter general) (2). |
| --- | --- |

1.

Încălcarea articolului 101 sau 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”, denumite în continuare „normele UE în materie de concurență”) cauzează grave prejudicii economiei în ansamblul său și împiedică buna funcționare a pieței interne. Pentru a preveni astfel de prejudicii, Comisia are competența de a impune amenzi întreprinderilor și asociațiilor de întreprinderi pentru încălcarea normelor UE în materie de concurență (1). Obiectivul amenzilor impuse de Comisie îl reprezintă descurajarea, și anume sancționarea întreprinderilor respective (descurajare cu caracter specific) și descurajarea altor întreprinderi de la adoptarea sau continuarea unui comportament care încalcă articolele 101 și 102 din TFUE (descurajare cu caracter general) (2).

| 2. | În plus, încălcarea articolului 101 sau 102 din TFUE cauzează în mod direct prejudicii grave consumatorilor și întreprinderilor. Oricine a suferit un prejudiciu ca urmare a unei încălcări a normelor UE în materie de concurență are dreptul la despăgubiri. Acest drept este garantat de legislația UE, așa cum a subliniat în repetate rânduri Curtea de Justiție (3). În timp ce obiectivul amenzilor îl constituie descurajarea, cel al acțiunilor în despăgubire este de a repara prejudiciul efectiv suferit ca urmare a încălcării. Instituirea unor mecanisme reparatorii mai eficace pentru consumatori și întreprinderi în vederea obținerii de despăgubiri ar avea, de asemenea, în mod inerent, efecte benefice în ceea ce privește descurajarea unor viitoare încălcări și asigurarea unui grad mai mare de respectare a acestor norme (4). |
| --- | --- |

2.

În plus, încălcarea articolului 101 sau 102 din TFUE cauzează în mod direct prejudicii grave consumatorilor și întreprinderilor. Oricine a suferit un prejudiciu ca urmare a unei încălcări a normelor UE în materie de concurență are dreptul la despăgubiri. Acest drept este garantat de legislația UE, așa cum a subliniat în repetate rânduri Curtea de Justiție (3). În timp ce obiectivul amenzilor îl constituie descurajarea, cel al acțiunilor în despăgubire este de a repara prejudiciul efectiv suferit ca urmare a încălcării. Instituirea unor mecanisme reparatorii mai eficace pentru consumatori și întreprinderi în vederea obținerii de despăgubiri ar avea, de asemenea, în mod inerent, efecte benefice în ceea ce privește descurajarea unor viitoare încălcări și asigurarea unui grad mai mare de respectare a acestor norme (4).

| 3. | O dificultate deosebită cu care se confruntă instanțele și părțile la acțiunile în despăgubire o constituie cuantificarea prejudiciului suferit. Cuantificarea se bazează pe compararea poziției efective a reclamantului cu cea în care s-ar fi regăsit în cazul în care încălcarea nu ar fi avut loc. În orice evaluare ipotetică a modului în care ar fi evoluat condițiile de piață și interacțiunile dintre participanții pe piață în absența încălcării, apar adesea probleme complexe și specifice de natură economică și care țin de legislația în materie de concurență. Instanțele și părțile se confruntă tot mai mult cu aceste probleme și cu analiza metodelor și tehnicilor disponibile pentru a le soluționa. |
| --- | --- |

3.

O dificultate deosebită cu care se confruntă instanțele și părțile la acțiunile în despăgubire o constituie cuantificarea prejudiciului suferit. Cuantificarea se bazează pe compararea poziției efective a reclamantului cu cea în care s-ar fi regăsit în cazul în care încălcarea nu ar fi avut loc. În orice evaluare ipotetică a modului în care ar fi evoluat condițiile de piață și interacțiunile dintre participanții pe piață în absența încălcării, apar adesea probleme complexe și specifice de natură economică și care țin de legislația în materie de concurență. Instanțele și părțile se confruntă tot mai mult cu aceste probleme și cu analiza metodelor și tehnicilor disponibile pentru a le soluționa.

2.   INTERACȚIUNEA DINTRE NORMELE ȘI PRINCIPIILE LEGISLAȚIEI UE, PE DE O PARTE, ȘI LEGISLAȚIA NAȚIONALĂ, PE DE ALTĂ PARTE

2.1.   Acquis-ul comunitar

| 4. | Articolele 101 și 102 din TFUE țin de politica publică (5) și sunt esențiale pentru funcționarea pieței interne, care include un sistem de asigurare a faptului că nu se denaturează concurența (6). Aceste dispoziții ale tratatului creează drepturi și obligații pentru persoane, fie că este vorba de persoane juridice ori de persoane fizice (consumatori). Astfel de drepturi devin parte a activelor juridice ale acestor persoane (7) și sunt protejate în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (8). Instanțele naționale au datoria, în temeiul dreptului UE, de a garanta asigurarea integrală și eficace a respectării acestor drepturi și obligații în toate procedurile inițiate în fața acestora. |
| --- | --- |

4.

Articolele 101 și 102 din TFUE țin de politica publică (5) și sunt esențiale pentru funcționarea pieței interne, care include un sistem de asigurare a faptului că nu se denaturează concurența (6). Aceste dispoziții ale tratatului creează drepturi și obligații pentru persoane, fie că este vorba de persoane juridice ori de persoane fizice (consumatori). Astfel de drepturi devin parte a activelor juridice ale acestor persoane (7) și sunt protejate în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (8). Instanțele naționale au datoria, în temeiul dreptului UE, de a garanta asigurarea integrală și eficace a respectării acestor drepturi și obligații în toate procedurile inițiate în fața acestora.

| 5. | Printre drepturile garantate de legislația UE se numără dreptul la despăgubiri pentru un prejudiciu suferit în urma încălcării articolului 101 sau 102 din TFUE: eficacitatea deplină a normelor UE în materie de concurență ar fi pusă în pericol în cazul în care persoanele afectate nu ar avea dreptul să solicite despăgubiri pentru prejudiciile care le-au fost aduse prin încălcarea acestor norme. Oricine poate solicita despăgubiri pentru prejudiciile suferite atunci când există o relație de cauzalitate între prejudiciul suferit și o înțelegere sau o practică interzisă în temeiul normelor UE în materie de concurență (9). |
| --- | --- |

5.

Printre drepturile garantate de legislația UE se numără dreptul la despăgubiri pentru un prejudiciu suferit în urma încălcării articolului 101 sau 102 din TFUE: eficacitatea deplină a normelor UE în materie de concurență ar fi pusă în pericol în cazul în care persoanele afectate nu ar avea dreptul să solicite despăgubiri pentru prejudiciile care le-au fost aduse prin încălcarea acestor norme. Oricine poate solicita despăgubiri pentru prejudiciile suferite atunci când există o relație de cauzalitate între prejudiciul suferit și o înțelegere sau o practică interzisă în temeiul normelor UE în materie de concurență (9).

| 6. | Prin acordarea de despăgubiri pentru prejudiciul suferit, părțile sunt aduse în situația în care s-ar fi aflat dacă nu ar fi fost încălcat articolul 101 sau 102 din TFUE. Prin urmare, părților prejudiciate de o încălcare a unor norme ale UE direct aplicabile ar trebui să le fie restituită valoarea reală întreagă a pierderilor suferite: dreptul la despăgubire integrală acoperă pierderea efectivă (damnum emergens), despăgubirea pentru pierderea profitului (lucrum cessans) suferită ca urmare a încălcării (10), precum și dreptul la (perceperea de) dobânzi din momentul în care s-a produs prejudiciul (11). |
| --- | --- |

6.

Prin acordarea de despăgubiri pentru prejudiciul suferit, părțile sunt aduse în situația în care s-ar fi aflat dacă nu ar fi fost încălcat articolul 101 sau 102 din TFUE. Prin urmare, părților prejudiciate de o încălcare a unor norme ale UE direct aplicabile ar trebui să le fie restituită valoarea reală întreagă a pierderilor suferite: dreptul la despăgubire integrală acoperă pierderea efectivă (damnum emergens), despăgubirea pentru pierderea profitului (lucrum cessans) suferită ca urmare a încălcării (10), precum și dreptul la (perceperea de) dobânzi din momentul în care s-a produs prejudiciul (11).

| 7. | Având în vedere că nu există norme UE privind acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea articolului 101 sau 102 din TFUE, responsabilitatea de a stabili nomele privind exercitarea dreptului la despăgubiri garantat de legislația UE revine sistemului juridic intern al fiecărui stat membru. Prin astfel de norme însă nu trebuie ca exercitarea drepturilor conferite de legislația UE să devină excesiv de dificilă sau practic imposibilă (principiul eficacității). De asemenea, acestea nu pot fi mai puțin favorabile decât cele care reglementează acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea unor drepturi similare conferite de legislația internă (principiul echivalenței) (12). |
| --- | --- |

7.

Având în vedere că nu există norme UE privind acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea articolului 101 sau 102 din TFUE, responsabilitatea de a stabili nomele privind exercitarea dreptului la despăgubiri garantat de legislația UE revine sistemului juridic intern al fiecărui stat membru. Prin astfel de norme însă nu trebuie ca exercitarea drepturilor conferite de legislația UE să devină excesiv de dificilă sau practic imposibilă (principiul eficacității). De asemenea, acestea nu pot fi mai puțin favorabile decât cele care reglementează acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea unor drepturi similare conferite de legislația internă (principiul echivalenței) (12).

2.2.   Legislația națională și interacțiunea acesteia cu principiile legislației UE

| 8. | În ceea ce privește cuantificarea prejudiciului, în măsura în care aceasta nu este guvernată de legislația UE, normele juridice ale statelor membre stabilesc nivelul probatoriu adecvat și gradul de precizie necesar pentru a se stabili valoarea prejudiciului suferit. De asemenea, normele naționale vor atribui sarcina probei și responsabilitățile care revin fiecărei părți privind elementele de fapt care trebuie prezentate instanței. Legislația națională poate prevedea ca sarcina probei să revină celeilalte părți de îndată ce reclamantul a dovedit anumiți factori și poate prevedea, de asemenea, aplicarea unor reguli simplificate de calcul și prezumții juris tantum sau incontestabile. Legislația națională stabilește, de asemenea, în ce măsură și modul în care instanțele sunt abilitate să cuantifice prejudiciul suferit în baza celor mai bune estimări aproximative sau a normelor de echitate. Toate aceste norme și proceduri naționale care reglementează cuantificarea prejudiciului ar trebui să fie stabilite și aplicate în cazuri individuale într-un mod care să le permită părților prejudiciate de încălcarea normelor UE în materie de concurență să obțină despăgubirea integrală a prejudiciilor suferite, fără a exista dificultăți disproporționate. Acestea nu pot fi în niciun caz mai puțin eficace decât acțiunile similare bazate pe dreptul intern. |
| --- | --- |

8.

În ceea ce privește cuantificarea prejudiciului, în măsura în care aceasta nu este guvernată de legislația UE, normele juridice ale statelor membre stabilesc nivelul probatoriu adecvat și gradul de precizie necesar pentru a se stabili valoarea prejudiciului suferit. De asemenea, normele naționale vor atribui sarcina probei și responsabilitățile care revin fiecărei părți privind elementele de fapt care trebuie prezentate instanței. Legislația națională poate prevedea ca sarcina probei să revină celeilalte părți de îndată ce reclamantul a dovedit anumiți factori și poate prevedea, de asemenea, aplicarea unor reguli simplificate de calcul și prezumții juris tantum sau incontestabile. Legislația națională stabilește, de asemenea, în ce măsură și modul în care instanțele sunt abilitate să cuantifice prejudiciul suferit în baza celor mai bune estimări aproximative sau a normelor de echitate. Toate aceste norme și proceduri naționale care reglementează cuantificarea prejudiciului ar trebui să fie stabilite și aplicate în cazuri individuale într-un mod care să le permită părților prejudiciate de încălcarea normelor UE în materie de concurență să obțină despăgubirea integrală a prejudiciilor suferite, fără a exista dificultăți disproporționate. Acestea nu pot fi în niciun caz mai puțin eficace decât acțiunile similare bazate pe dreptul intern.

| 9. | O consecință a principiului eficacității este faptul că normele juridice naționale aplicabile și interpretarea acestora ar trebui să reflecte dificultățile și limitele inerente cuantificării prejudiciilor în cauzele de dreptul concurenței. Cuantificarea acestui tip de prejudicii necesită compararea situației efective a părții prejudiciate cu cea în care s-ar fi aflat în absența încălcării. Acest lucru nu poate fi constatat în realitate, fiind imposibil să se știe cu certitudine în ce mod ar fi evoluat condițiile de piață și interacțiunile dintre participanții pe piață în lipsa încălcării. Tot ceea ce se poate face este să se estimeze scenariul care este probabil să fi existat în absența încălcării. Cuantificarea prejudiciilor în cauzele de dreptul concurenței a fost întotdeauna, prin însăși natura sa, caracterizată de limite semnificative în ceea ce privește gradul de certitudine și de precizie care poate fi așteptat. Uneori, nu se pot face doar estimări aproximative (13). |
| --- | --- |

9.

O consecință a principiului eficacității este faptul că normele juridice naționale aplicabile și interpretarea acestora ar trebui să reflecte dificultățile și limitele inerente cuantificării prejudiciilor în cauzele de dreptul concurenței. Cuantificarea acestui tip de prejudicii necesită compararea situației efective a părții prejudiciate cu cea în care s-ar fi aflat în absența încălcării. Acest lucru nu poate fi constatat în realitate, fiind imposibil să se știe cu certitudine în ce mod ar fi evoluat condițiile de piață și interacțiunile dintre participanții pe piață în lipsa încălcării. Tot ceea ce se poate face este să se estimeze scenariul care este probabil să fi existat în absența încălcării. Cuantificarea prejudiciilor în cauzele de dreptul concurenței a fost întotdeauna, prin însăși natura sa, caracterizată de limite semnificative în ceea ce privește gradul de certitudine și de precizie care poate fi așteptat. Uneori, nu se pot face doar estimări aproximative (13).

3.   ORIENTĂRI PRIVIND CUANTIFICAREA PREJUDICILOR

| 10. | În acest context, serviciile Comisiei au elaborat un Ghid practic privind cuantificarea prejudiciilor în acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea articolului 101 sau 102 din TFUE (denumit în continuare „ghidul practic”). |
| --- | --- |

10.

În acest context, serviciile Comisiei au elaborat un Ghid practic privind cuantificarea prejudiciilor în acțiunile în despăgubire întemeiate pe încălcarea articolului 101 sau 102 din TFUE (denumit în continuare „ghidul practic”).

| 11. | Scopul ghidului practic este de a oferi asistență instanțelor naționale și părților implicate în acțiuni în despăgubiri, punând la dispoziție unui public mai larg informațiile privind cuantificarea prejudiciilor cauzate de încălcarea normelor în materie de concurență ale UE. Prin urmare, acesta oferă informații cu privire la diverse tipuri de prejudicii cauzate în mod tipic de practici anticoncurențiale și, în special, prezintă informații privind metodele și tehnicile disponibile pentru cuantificarea unor astfel de prejudicii. Prin oferirea acestor informații unui public mai larg se va îmbunătăți eficacitatea acțiunilor în despăgubiri. De asemenea, astfel de acțiuni vor deveni în acest mod mai previzibile, ceea ce va duce la sporirea securității juridice pentru toate părțile implicate. În plus, ghidul practic poate ajuta părțile să ajungă la o soluție amiabilă a litigiilor dintre acestea, fie în cadrul, fie în afara contextului procedurilor judiciare sau alternative de soluționare a litigiilor. |
| --- | --- |

11.

Scopul ghidului practic este de a oferi asistență instanțelor naționale și părților implicate în acțiuni în despăgubiri, punând la dispoziție unui public mai larg informațiile privind cuantificarea prejudiciilor cauzate de încălcarea normelor în materie de concurență ale UE. Prin urmare, acesta oferă informații cu privire la diverse tipuri de prejudicii cauzate în mod tipic de practici anticoncurențiale și, în special, prezintă informații privind metodele și tehnicile disponibile pentru cuantificarea unor astfel de prejudicii. Prin oferirea acestor informații unui public mai larg se va îmbunătăți eficacitatea acțiunilor în despăgubiri. De asemenea, astfel de acțiuni vor deveni în acest mod mai previzibile, ceea ce va duce la sporirea securității juridice pentru toate părțile implicate. În plus, ghidul practic poate ajuta părțile să ajungă la o soluție amiabilă a litigiilor dintre acestea, fie în cadrul, fie în afara contextului procedurilor judiciare sau alternative de soluționare a litigiilor.

| 12. | Ghidul practic are un rol pur informativ și nu are un caracter obligatoriu pentru instanțele naționale sau pentru părți. Prin urmare, acesta nu modifică normele juridice ale statelor membre care reglementează acțiunile în despăgubire și nu aduce atingere drepturilor și obligațiilor pe care le au statele membre sau persoanele fizice sau juridice în temeiul legislației UE. |
| --- | --- |

12.

Ghidul practic are un rol pur informativ și nu are un caracter obligatoriu pentru instanțele naționale sau pentru părți. Prin urmare, acesta nu modifică normele juridice ale statelor membre care reglementează acțiunile în despăgubire și nu aduce atingere drepturilor și obligațiilor pe care le au statele membre sau persoanele fizice sau juridice în temeiul legislației UE.

| 13. | În special, ghidul practic nu ar trebui interpretat ca stabilind un nivel mai ridicat sau mai scăzut în ceea ce privește elementele de probă ori elementele de fapt pe care părțile au obligația să le prezinte în temeiul sistemelor juridice ale statelor membre. De asemenea, nu ar trebui interpretat ca aducând atingere normelor și practicilor statelor membre în ceea ce privește sarcina probei. Instanțele naționale au adoptat adesea, în cadrul sistemelor lor juridice, abordări pragmatice pentru a stabili valoarea despăgubirilor care trebuie acordate, inclusiv utilizarea prezumțiilor, schimbarea părții căreia îi revine sarcina probei sau competența instanțelor de a face cele mai bune evaluări estimative aproximative. Rolul ghidului practic este de a furniza informații care să poată fi utilizate în cadrul practicilor și normelor juridice naționale, nu de a se substitui acestora. Prin urmare, în funcție de normele juridice aplicabile și de caracteristicile specifice ale fiecărei cauze, este posibil să fie suficient ca părțile să furnizeze date și elemente de probă cu privire la cuantumul prejudiciilor care să fie mai puțin detaliate decât cele prevăzute de unele dintre metodele și tehnicile menționate în ghidul practic. |
| --- | --- |

13.

În special, ghidul practic nu ar trebui interpretat ca stabilind un nivel mai ridicat sau mai scăzut în ceea ce privește elementele de probă ori elementele de fapt pe care părțile au obligația să le prezinte în temeiul sistemelor juridice ale statelor membre. De asemenea, nu ar trebui interpretat ca aducând atingere normelor și practicilor statelor membre în ceea ce privește sarcina probei. Instanțele naționale au adoptat adesea, în cadrul sistemelor lor juridice, abordări pragmatice pentru a stabili valoarea despăgubirilor care trebuie acordate, inclusiv utilizarea prezumțiilor, schimbarea părții căreia îi revine sarcina probei sau competența instanțelor de a face cele mai bune evaluări estimative aproximative. Rolul ghidului practic este de a furniza informații care să poată fi utilizate în cadrul practicilor și normelor juridice naționale, nu de a se substitui acestora. Prin urmare, în funcție de normele juridice aplicabile și de caracteristicile specifice ale fiecărei cauze, este posibil să fie suficient ca părțile să furnizeze date și elemente de probă cu privire la cuantumul prejudiciilor care să fie mai puțin detaliate decât cele prevăzute de unele dintre metodele și tehnicile menționate în ghidul practic.

| 14. | Ghidul practic explică caracteristicile speciale, inclusiv punctele forte și deficiențele, ale diverselor metode și tehnici disponibile pentru cuantificarea prejudiciilor cauzate de încălcarea normelor antitrust. Legislația aplicabilă este cea care stabilește care dintre abordările privind cuantificarea poate fi considerată adecvată în circumstanțele specifice ale unui anumit caz. Printre elementele pertinente analizate pentru a lua o decizie se numără – pe lângă nivelul probatoriu și sarcina probei prevăzute de legislația aplicabilă – disponibilitatea datelor, costurile și timpul necesar și proporționalitatea acestora comparativ cu valoarea despăgubirilor solicitate. |
| --- | --- |

14.

Ghidul practic explică caracteristicile speciale, inclusiv punctele forte și deficiențele, ale diverselor metode și tehnici disponibile pentru cuantificarea prejudiciilor cauzate de încălcarea normelor antitrust. Legislația aplicabilă este cea care stabilește care dintre abordările privind cuantificarea poate fi considerată adecvată în circumstanțele specifice ale unui anumit caz. Printre elementele pertinente analizate pentru a lua o decizie se numără – pe lângă nivelul probatoriu și sarcina probei prevăzute de legislația aplicabilă – disponibilitatea datelor, costurile și timpul necesar și proporționalitatea acestora comparativ cu valoarea despăgubirilor solicitate.

| 15. | De asemenea, ghidul practic prezintă și analizează o serie de exemple practice. Acestea ilustrează efectele tipice pe care tind să le aibă încălcările normelor UE în materie de concurență și modul în care metodele și tehnicile de cuantificare a prejudiciului menționate anterior pot fi aplicate în practică. |
| --- | --- |

15.

De asemenea, ghidul practic prezintă și analizează o serie de exemple practice. Acestea ilustrează efectele tipice pe care tind să le aibă încălcările normelor UE în materie de concurență și modul în care metodele și tehnicile de cuantificare a prejudiciului menționate anterior pot fi aplicate în practică.

| 16. | Aspectele economice ale prejudiciilor cauzate de încălcarea normelor antitrust și metodele și tehnicile de cuantificare a acestora pot evolua în timp, în funcție de cercetările economice empirice și teoretice și de practica judiciară în acest domeniu. Prin urmare, nu ar trebui să se considere că ghidul practic oferă o imagine exhaustivă sau definitivă a informațiilor, metodelor și tehnicilor disponibile. |
| --- | --- |

16.

Aspectele economice ale prejudiciilor cauzate de încălcarea normelor antitrust și metodele și tehnicile de cuantificare a acestora pot evolua în timp, în funcție de cercetările economice empirice și teoretice și de practica judiciară în acest domeniu. Prin urmare, nu ar trebui să se considere că ghidul practic oferă o imagine exhaustivă sau definitivă a informațiilor, metodelor și tehnicilor disponibile.

---

(1)  A se vedea articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat, JO L 1, 4.1.2003, p. 1. De la 1 decembrie 2009, articolele 81 și 82 din Tratatul CE au devenit articolele 101 și 102 din TFUE. Conținutul articolelor respective a rămas același.

(2)  Orientările Comisiei privind calcularea amenzilor aplicate în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, JO C 210, 1.9.2006, p. 2, punctul 4.

(3)  Cauza C-453/99, Courage și Crehan, Rec., 2001, p. I-6297; cauzele conexate C-295-298/04, Manfredi, Rec., 2006, p. I-6619; cauza C-360/09, Pfleiderer, Rep., 2011, p. I-5161, și cauza C-199/11, Comunitatea Europeană/Otis NV și alții, 2012, nepublicată încă în Repertoriu.

(4)  Cauza C-453/99, Courage și Crehan, Rec., 2001, p. I-6297, punctul 27; cauzele conexate C-295-298/04, Manfredi, Rec., 2006, p. I-6619, punctul 91.

(5)  Cauzele conexate C-295-298/04, Manfredi, Rec., 2006, p. I-6619, punctul 31.

(6)  Protocolul privind piața internă și concurența (nr. 27) la Tratatul privind Uniunea Europeană.

(7)  Cauza C-453/99, Courage și Crehan, Rec., 2001, p. I-6297, punctele 19 și 23; cauzele conexate C-295-298/04, Manfredi, Rec., 2006, p. I-6619, punctul 39.

(8)  A se vedea articolul 17 din Carta pentru protecția activelor persoanelor; dreptul la o cale de atac eficace ca urmare a încălcării drepturilor garantate de legislația Uniunii este prevăzut la articolul 47 din cartă.

(9)  Cauza C-360/09, Pfleiderer, Rep., 2011, p. I-5161, punctul 28; cauza C-199/11, Comunitatea Europeană/Otis NV și alții, 2012, nepublicată încă în Repertoriu, punctul 43.

(10)  Cauzele conexate C-295-298/04, Manfredi, Rec., 2006, p. I-6619, punctele 95 și 96, și cauzele conexate C-46/93 și C-48/93, Brasserie du Pêcheur și Factortame, Rec., 1996, p. I-1029, punctul 87.

(11)  Cauzele conexate C-295-298/04, Manfredi, Rec., 2006, p. I-6619, punctul 97 referitor la cauza C-271/91, Marshall, Rec., 1993, p. I-4367, punctul 31.

(12)  Cauza C-453/99, Courage și Crehan, Rec., 2001, p. I-6297, punctul 29; cauzele conexate C-295-298/04, Manfredi, Rec., 2006, p. I-6619, punctul 62.

(13)  Limitele unor astfel de evaluări ale unei situații ipotetice au fost recunoscute de Curtea de Justiție în contextul cuantificării pierderii veniturilor într-o acțiune în despăgubiri înaintată împotriva Comunității Europene, a se vedea cauzele conexate C-104/89 și C-37/90, Mulder și alții/Consiliul, Rec., 2000, p. I-203, punctul 79.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 13.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/22

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 167/08

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„ΤΟΜΑΤΑΚΙ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ” (TOMATAKI SANTORINIS)

NR. CE: EL-PDO-0005-0888-26.08.2011

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire

„Τοματάκι Σαντορίνης” (Tomataki Santorinis)

2.   Statul membru sau țara terță

Grecia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

| Clasa 1.6 – | Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate |
| --- | --- |

Clasa 1.6 –

Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Tomataki Santorinis” reprezintă fructele proaspete ale unui ecotip local de Lycopersicon esculentum Mill., din familia Solanaceae, care este clasificat ca fiind o varietate de tomate mici, cu un ciclu de dezvoltare care durează în medie 80 până la 90 de zile. „Tomataki Santorinis” au formă rotundă, ușor aplatizată [raportul dintre diametrul cel mai mic (polar) și diametrul cel mai mare (ecuatorial) se situează între 0,65 și 0,85] și o greutate (în grame) cuprinsă între 15 (minimum) și 27 (maximum). Fructul prezintă caneluri superficiale sau pronunțate, care sunt marcate în mod deosebit la baza plantelor (aproape de rădăcini). „Tomataki Santorinis” are culoare roșu-închis, iar pulpa este tare, nefiind foarte zemoasă; fructul are multe semințe. Procentajul de substanțe solide solubile variază de la 7 la 10 °Brix, în timp ce concentrația de substanțe solide solubile în raport cu totalul de solide este mai mică și variază între 73 și 87 % (13-27 % reziduu solid). În plus, are un nivel mai ridicat de acid ascorbic (de la 14 la 18 mg per 100 g greutate produs proaspăt), fenoli solubili cumulați (54-57 mg/100 g greutate produs proaspăt) și licopen (3,8-7,5 mg/100 g greutate produs proaspăt). În același timp, „Tomataki Santorinis” proaspete se caracterizează prin aciditate ridicată (pΗ = 4-4,5) care, în combinație cu o concentrație ridicată de carbohidrați, îi conferă un gust dulce, puternic acid.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de producție, de tratare și de prelucrare a produselor comercializate sub denumirea de „Tomataki Santorinis” trebuie să se desfășoare în cadrul ariei geografice de producție delimitate.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Se consideră că este necesar să se restricționeze operațiunile de ambalare la aria geografică delimitată pentru a se garanta calitatea produsului comercializat sub denumirea de „Tomataki Santorinis” și pentru a se asigura controlul eficient al originii produsului final.

Mai precis, operațiunile de ambalare trebuie să fie limitate la zona de producție din cauza riscului deosebit de ridicat de deteriorare a calității unui astfel de produs fragil în timpul transportului inevitabil realizat în vrac, pe mare; există un risc important ca tomatele să absoarbă umezeala și să fie atacate după recoltare de dăunători și de boli. Obiectivul este, de asemenea, reducerea fraudei. Dat fiind randamentul scăzut la 1 000 m2 (aproximativ 500 de kilograme la 1 000 m2, comparativ cu aproximativ 10 tone la 1 000 m2 pentru tomatele cultivate în aer liber în țară), „Tomataki Santorinis” au un preț mai ridicat, ceea ce reprezintă un stimulent major pentru fraudă. Aceste restricții vor proteja reputația excelentă a produsului comercializat sub denumirea de origine protejată.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe ambalaj figurează codul produsului, în conformitate cu sistemul de trasabilitate.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică în care se produc „Tomataki Santorinis” cuprinde insulele grecești Thira (Santorini), Thirasia, Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani și Askania, situate în prefectura Cicladelor, în sudul Mării Egee.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Toate aceste insule au un sol vulcanic și un microclimat specific, cu vânturi deosebit de puternice, cu un număr mare de ore cu soare pe parcursul întregului an și cu o cantitate anuală de precipitații foarte scăzută. Mai exact:

| (a) | Climatul: următorii factori climatici specifici sunt considerați esențiali pentru calitatea produsului:






  1. | umiditatea relativă medie anuală de 71 %; |
| --- | --- | --- |

(a)

Climatul: următorii factori climatici specifici sunt considerați esențiali pentru calitatea produsului:

1.

umiditatea relativă medie anuală de 71 %;

| 2. | precipitațiile anuale maxime de 370 de milimetri; |
| --- | --- |

2.

precipitațiile anuale maxime de 370 de milimetri;

| 3. | vânturile din nord, care predomină pe parcursul întregului an; |
| --- | --- |

3.

vânturile din nord, care predomină pe parcursul întregului an;

| 4. | temperatura medie anuală de 17,5 °C; |
| --- | --- |

4.

temperatura medie anuală de 17,5 °C;

| 5. | 202 zile însorite pe an; și |
| --- | --- |

5.

202 zile însorite pe an; și

| 6. | absența aproape totală a înghețului. |
| --- | --- |

6.

absența aproape totală a înghețului.

| (b) | Solul: Materialul parental al solului vulcanic care se găsește în aproape toată insula Santorini constă în depozite ale solului din Santorini datând din perioada terțiară, piatră ponce și lavă. Acest sol este clasificat ca profund, cu ravene de eroziune superficiale și cu pante ușoare. În general, acest sol are o structură fină, nu conține azot (N), element nutritiv anorganic de bază, și este deosebit de sărac în materie organică. În plus, solul conține sodiu (Na), care creează condițiile pentru stres hidric și are capacitatea de a absorbi umezeala din atmosferă și de a o transfera treptat către plante în timpul zilei (piatra ponce este foarte cunoscută pentru capacitatea ei de a reține apa). Astfel, plantele sunt supuse stresului hidric și acest fapt, împreună cu solul alcalin, îi conferă produsului caracteristici speciale. În sfârșit, resursele de apă terestre sunt minime sau inexistente. |
| --- | --- |

(b)

Solul: Materialul parental al solului vulcanic care se găsește în aproape toată insula Santorini constă în depozite ale solului din Santorini datând din perioada terțiară, piatră ponce și lavă. Acest sol este clasificat ca profund, cu ravene de eroziune superficiale și cu pante ușoare. În general, acest sol are o structură fină, nu conține azot (N), element nutritiv anorganic de bază, și este deosebit de sărac în materie organică. În plus, solul conține sodiu (Na), care creează condițiile pentru stres hidric și are capacitatea de a absorbi umezeala din atmosferă și de a o transfera treptat către plante în timpul zilei (piatra ponce este foarte cunoscută pentru capacitatea ei de a reține apa). Astfel, plantele sunt supuse stresului hidric și acest fapt, împreună cu solul alcalin, îi conferă produsului caracteristici speciale. În sfârșit, resursele de apă terestre sunt minime sau inexistente.

| (c) | Factori umani: există trei proceduri specifice și foarte importante în procesul de producție, care ilustrează contribuția umană la metoda de cultivare tradițională:






  1. | colectarea/alegerea semințelor care urmează să fie folosite pentru următoarea cultură (semințe produse în exploatație); |
| --- | --- | --- |

(c)

Factori umani: există trei proceduri specifice și foarte importante în procesul de producție, care ilustrează contribuția umană la metoda de cultivare tradițională:

1.

colectarea/alegerea semințelor care urmează să fie folosite pentru următoarea cultură (semințe produse în exploatație);

| 2. | metodele de cultivare au fost adaptate la condițiile climatice și de sol specifice regiunii (precipitații reduse, un număr mare de ore cu soare și vânturi foarte puternice). Mai precis, de-a lungul anilor, producătorii au selecționat un soi timpuriu adecvat pentru climatul caracterizat prin precipitații reduse; acest soi soluționează, în mare măsură, problema vântului puternic din nord și a lipsei resurselor de apă, ceea ce îi permite plantei să se dezvolte pe deplin, în special în solul de la nivelul mării, în lunile martie, aprilie și mai. În aceste trei luni, Santorini este în mare parte la adăpost de vânt și primește un volum redus de precipitații, care oferă o sursă valoroasă de apă; |
| --- | --- |

2.

metodele de cultivare au fost adaptate la condițiile climatice și de sol specifice regiunii (precipitații reduse, un număr mare de ore cu soare și vânturi foarte puternice). Mai precis, de-a lungul anilor, producătorii au selecționat un soi timpuriu adecvat pentru climatul caracterizat prin precipitații reduse; acest soi soluționează, în mare măsură, problema vântului puternic din nord și a lipsei resurselor de apă, ceea ce îi permite plantei să se dezvolte pe deplin, în special în solul de la nivelul mării, în lunile martie, aprilie și mai. În aceste trei luni, Santorini este în mare parte la adăpost de vânt și primește un volum redus de precipitații, care oferă o sursă valoroasă de apă;

| 3. | însămânțarea directă în solul insulei Santorini, ceea ce reprezintă o adaptare tehnică specifică a metodei de cultivare. Această procedură asigură conservarea rădăcinii pivotante profunde, spre deosebire de metoda clasică de cultivare a tomatelor, care implică plantarea răsadurilor și scurtarea rădăcinii. |
| --- | --- |

3.

însămânțarea directă în solul insulei Santorini, ceea ce reprezintă o adaptare tehnică specifică a metodei de cultivare. Această procedură asigură conservarea rădăcinii pivotante profunde, spre deosebire de metoda clasică de cultivare a tomatelor, care implică plantarea răsadurilor și scurtarea rădăcinii.

5.2.   Specificitatea produsului

Caracteristicile specifice ale produsului sunt rezultatul materialului vegetal, al condițiilor pedoclimatice specifice insulei Santorini și insulelor din apropiere și al metodelor de cultivare tradiționale utilizate de producători.

| (a) | „Tomataki Santorinis” este un soi local de tomate (Lycopersicon esculentum Mill.), atestat documentar, o identitate proprie și o variație genetică specifică și este adaptat condițiilor climatice de precipitații reduse și solului calcaros și alcalin din Santorini. Tomatele sunt produse la scară comercială, numai în aria geografică delimitată. Este vorba despre o cultură locală, realizată chiar de producători în Santorini și reprezintă rezultatul agriculturii tradiționale cu inputuri reduse. Aceste caracteristici au fost obținute în timp, prin procedura de colectare și selectare a semințelor pentru recolta următoare. Prin urmare, semințele sunt foarte rezistente la stresul biotic și abiotic, fapt ce permite obținerea unui randament satisfăcător și foarte stabil în condițiile culturii în zone aride din Santorini. |
| --- | --- |

(a)

„Tomataki Santorinis” este un soi local de tomate (Lycopersicon esculentum Mill.), atestat documentar, o identitate proprie și o variație genetică specifică și este adaptat condițiilor climatice de precipitații reduse și solului calcaros și alcalin din Santorini. Tomatele sunt produse la scară comercială, numai în aria geografică delimitată. Este vorba despre o cultură locală, realizată chiar de producători în Santorini și reprezintă rezultatul agriculturii tradiționale cu inputuri reduse. Aceste caracteristici au fost obținute în timp, prin procedura de colectare și selectare a semințelor pentru recolta următoare. Prin urmare, semințele sunt foarte rezistente la stresul biotic și abiotic, fapt ce permite obținerea unui randament satisfăcător și foarte stabil în condițiile culturii în zone aride din Santorini.

| (b) | După cum s-a arătat în descrierea produsului, una dintre caracteristicile specifice ale „Tomataki Santorinis” este conținutul de substanțe solide solubile, care contribuie în mod pozitiv la calitățile sale nutriționale și gustative. Aceste tomate au o concentrație mai mică de substanțe solide solubile în raport cu totalul de solide, variind de la 73 % la 87 % (13-27 % reziduuri solide), în timp ce soiurile clasice de tomate au o concentrație de 95-98 % (2-5 % reziduuri solide). Așadar aceste tomate au mai multe reziduuri solide. Experimentele care au comparat acești parametri cu cei ai soiului de tomate mari „Gs 67”, în condiții echivalente de cultură clasică, au arătat că „Tomataki Santorinis” înregistrează, de asemenea, valori mai mari pentru conținutul de acid ascorbic, fenoli solubili cumulați și licopen, care fac parte din substanțele solide solubile. Mai concret, pentru 100 g de produs proaspăt, valorile elementelor menționate anterior sunt de 14-18 mg, 54-57 mg și 3,8-7,5 mg pentru „Tomataki Santorinis” și, respectiv, de 8-12 mg, 30-35 mg și 1,8-7 mg pentru soiul clasic de tomate „Gs 67”. Studiile similare privind caracteristicile sale gustative au arătat că „Tomataki Santorinis” au un procentaj mai ridicat de substanțe solide solubile și valori mai mari ale acidității titrabile. Aceste diferențe se datorează capacității acestui ecotip de a recicla acidul ascorbic în fruct. |
| --- | --- |

(b)

După cum s-a arătat în descrierea produsului, una dintre caracteristicile specifice ale „Tomataki Santorinis” este conținutul de substanțe solide solubile, care contribuie în mod pozitiv la calitățile sale nutriționale și gustative. Aceste tomate au o concentrație mai mică de substanțe solide solubile în raport cu totalul de solide, variind de la 73 % la 87 % (13-27 % reziduuri solide), în timp ce soiurile clasice de tomate au o concentrație de 95-98 % (2-5 % reziduuri solide). Așadar aceste tomate au mai multe reziduuri solide. Experimentele care au comparat acești parametri cu cei ai soiului de tomate mari „Gs 67”, în condiții echivalente de cultură clasică, au arătat că „Tomataki Santorinis” înregistrează, de asemenea, valori mai mari pentru conținutul de acid ascorbic, fenoli solubili cumulați și licopen, care fac parte din substanțele solide solubile. Mai concret, pentru 100 g de produs proaspăt, valorile elementelor menționate anterior sunt de 14-18 mg, 54-57 mg și 3,8-7,5 mg pentru „Tomataki Santorinis” și, respectiv, de 8-12 mg, 30-35 mg și 1,8-7 mg pentru soiul clasic de tomate „Gs 67”. Studiile similare privind caracteristicile sale gustative au arătat că „Tomataki Santorinis” au un procentaj mai ridicat de substanțe solide solubile și valori mai mari ale acidității titrabile. Aceste diferențe se datorează capacității acestui ecotip de a recicla acidul ascorbic în fruct.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Caracteristicile fizice, chimice și organoleptice ale tomatelor comercializate sub denumirea de „Tomataki Santorinis” reprezintă rezultatul efectelor combinate ale mediului, ale cunoștințelor localnicilor și ale potențialului resurselor genetice.

Prin urmare, principalele caracteristici de calitate care leagă „Tomataki Santorinis” de aria geografică sunt:

| (a) | materialul genetic specific utilizat, care are în prezent caracteristicile unui soi local, în urma unei lungi perioade de adaptare la condițiile specifice ale regiunii și a metodei tradiționale de colectare și selecționare a semințelor pentru semănatul din anul următor. Adaptarea plantelor la mediul din Santorini a dus la dezvoltarea unor caracteristici specifice care au făcut ca „Tomataki Santorinis” să fie foarte apreciate pe piață și considerate un produs de calitate superioară. Aceste caracteristici sunt identitatea proprie, variația genetică și adaptarea specifică la condițiile de precipitații reduse și sol calcaros, alcalin din Santorini; ele sunt legate de sistemul de cultivare tradițional. Studii recente au arătat următoarele: (a) cercetarea legăturilor filogenetice dintre două recolte de „Tomataki Santorinis” și șapte soiuri naționale de tomate, referitoare la 38 de proprietăți ale plantei, au arătat în mod clar o diferență genetică (distanță genetică) între „Tomataki Santorinis” autentice și toate celelalte soiuri, ceea ce le conferă tomatelor o identitate proprie (unicitate); și (b) evaluarea în paralel a unor genotipuri selectate din Santorini (folosind sistemul tradițional de agricultură cu inputuri reduse) și din exploatații care aparțin Fundației Naționale pentru Cercetare Agricolă din Salonic (utilizând un sistem convențional de cultivare cu inputuri ridicate) a arătat o puternică influență a mediului asupra caracteristicilor producției, iar o comparație între categoriile de produse obținute a arătat că produsul și elementele sale constitutive s-au dezvoltat pe deplin numai în mediul din Santorini, fapt care dovedește că selecția in situ este mai fiabilă.
  În plus, ar trebui notat faptul că solul puternic alcalin determină un conținut mai ridicat de zahăr în roșiile coapte.
  Prin urmare, se poate concluziona că acest ecotip local a dobândit o înaltă valoare agricolă, întrucât are o rezistență remarcabilă la ariditate și la o serie de boli precum alternarioza, făinarea, fuzarioza și Verticillium și s-a adaptat, de asemenea, la solul vulcanic al insulei, care este calcaros și alcalin. Randamentul mediu în condițiile solului uscat din Santorini este de aproximativ 500 kg la 1 000 m2; în cazuri excepționale se poate obține o producție de 1 000 kg; |
| --- | --- |

(a)

materialul genetic specific utilizat, care are în prezent caracteristicile unui soi local, în urma unei lungi perioade de adaptare la condițiile specifice ale regiunii și a metodei tradiționale de colectare și selecționare a semințelor pentru semănatul din anul următor. Adaptarea plantelor la mediul din Santorini a dus la dezvoltarea unor caracteristici specifice care au făcut ca „Tomataki Santorinis” să fie foarte apreciate pe piață și considerate un produs de calitate superioară. Aceste caracteristici sunt identitatea proprie, variația genetică și adaptarea specifică la condițiile de precipitații reduse și sol calcaros, alcalin din Santorini; ele sunt legate de sistemul de cultivare tradițional. Studii recente au arătat următoarele: (a) cercetarea legăturilor filogenetice dintre două recolte de „Tomataki Santorinis” și șapte soiuri naționale de tomate, referitoare la 38 de proprietăți ale plantei, au arătat în mod clar o diferență genetică (distanță genetică) între „Tomataki Santorinis” autentice și toate celelalte soiuri, ceea ce le conferă tomatelor o identitate proprie (unicitate); și (b) evaluarea în paralel a unor genotipuri selectate din Santorini (folosind sistemul tradițional de agricultură cu inputuri reduse) și din exploatații care aparțin Fundației Naționale pentru Cercetare Agricolă din Salonic (utilizând un sistem convențional de cultivare cu inputuri ridicate) a arătat o puternică influență a mediului asupra caracteristicilor producției, iar o comparație între categoriile de produse obținute a arătat că produsul și elementele sale constitutive s-au dezvoltat pe deplin numai în mediul din Santorini, fapt care dovedește că selecția in situ este mai fiabilă.

În plus, ar trebui notat faptul că solul puternic alcalin determină un conținut mai ridicat de zahăr în roșiile coapte.

Prin urmare, se poate concluziona că acest ecotip local a dobândit o înaltă valoare agricolă, întrucât are o rezistență remarcabilă la ariditate și la o serie de boli precum alternarioza, făinarea, fuzarioza și Verticillium și s-a adaptat, de asemenea, la solul vulcanic al insulei, care este calcaros și alcalin. Randamentul mediu în condițiile solului uscat din Santorini este de aproximativ 500 kg la 1 000 m2; în cazuri excepționale se poate obține o producție de 1 000 kg;

| (b) | proprietățile fizice și chimice ale fructului, care are un conținut deosebit de ridicat de zaharuri și de solide totale, care se reflectă în caracteristicile organoleptice ale produsului. Acesta este rezultatul, pe de o parte, al prezenței sodiului, care creează condiții de stres hidric și, pe de altă parte, al faptului că solul din Santorini absoarbe umezeala din atmosferă (degajată de căldură în timpul nopții) și o transferă treptat plantelor în cursul zilei (piatra ponce este foarte cunoscută pentru capacitatea de reținere a apei). În plus, nu se aplică îngrășăminte, ceea ce înseamnă că plantele sunt supuse stresului hidric, și acest lucru, împreună cu alcalinitatea ridicată a solului, explică în mare parte conținutul ridicat de zaharuri și de solide totale și, în general, prezența elementelor constitutive care dau gust și îi conferă produsului valoare nutrițională; |
| --- | --- |

(b)

proprietățile fizice și chimice ale fructului, care are un conținut deosebit de ridicat de zaharuri și de solide totale, care se reflectă în caracteristicile organoleptice ale produsului. Acesta este rezultatul, pe de o parte, al prezenței sodiului, care creează condiții de stres hidric și, pe de altă parte, al faptului că solul din Santorini absoarbe umezeala din atmosferă (degajată de căldură în timpul nopții) și o transferă treptat plantelor în cursul zilei (piatra ponce este foarte cunoscută pentru capacitatea de reținere a apei). În plus, nu se aplică îngrășăminte, ceea ce înseamnă că plantele sunt supuse stresului hidric, și acest lucru, împreună cu alcalinitatea ridicată a solului, explică în mare parte conținutul ridicat de zaharuri și de solide totale și, în general, prezența elementelor constitutive care dau gust și îi conferă produsului valoare nutrițională;

| (c) | reputația – datele istorice. Cele mai vechi dovezi concludente ale cultivării tomatelor în Santorini datează de la sfârșitul secolului al XIX-lea și atestă faptul că aceasta a început în anii 1870. Prima atestare documentară oficială a tomatelor cultivate în Santorini apare în primul raport sistematic privind flora și producția agricolă din Santorini întocmit la scurt timp după acest moment (1899). Cu toate acestea, raportul nu oferă date economice privind cultura tomatelor, ceea ce dovedește că aceasta avea doar o contribuție redusă la economie și că produsul era utilizat în principal pentru a acoperi nevoile nutriționale ale populației locale. |
| --- | --- |

(c)

reputația – datele istorice. Cele mai vechi dovezi concludente ale cultivării tomatelor în Santorini datează de la sfârșitul secolului al XIX-lea și atestă faptul că aceasta a început în anii 1870. Prima atestare documentară oficială a tomatelor cultivate în Santorini apare în primul raport sistematic privind flora și producția agricolă din Santorini întocmit la scurt timp după acest moment (1899). Cu toate acestea, raportul nu oferă date economice privind cultura tomatelor, ceea ce dovedește că aceasta avea doar o contribuție redusă la economie și că produsul era utilizat în principal pentru a acoperi nevoile nutriționale ale populației locale.

Cultivarea tomatelor a fost introdusă în mod sistematic în Santorini în momentul în care vânzările de vinuri din Santorini în Rusia au scăzut drastic, ca urmare a Revoluției din octombrie, fapt ce a determinat scăderea veniturilor realizate din vânzarea vinurilor și apariția necesității de a dezvolta culturi noi, mai profitabile. Astfel, conform unor mențiuni din ziarul local, în perioada 1919-1920 cultura tomatelor se răspândea în detrimentul viței de vie, iar în 1922 veniturile din cultura tomatelor erau de cinci ori mai mari decât cele obținute din viticultură. Papamanolis a descris modul de cultivare a tomatelor în toate regiunile în care exista piatră ponce și a precizat faptul că producția totală de piuré de tomate era de aproximativ 1 300 de tone în 1928. În aceeași perioadă (1928-1929), profesorul Durazzo-Morosini a vizitat Santorini și a precizat că se cultivau tomate în regiunile Pirgos și Thirasia și că exista o fabrică de conserve de tomate la Mesa Gonia, în Messaria. În 1933, Danezis scria că în Santorini industria tomatelor reprezenta una dintre cele două surse principale de venit din sectorul agricol. În acel moment, tomatele se cultivau în Santorini de 50 de ani, o perioadă de timp suficientă pentru adaptarea soiului la condițiile pedoclimatice, pentru dezvoltarea cunoștințelor localnicilor și pentru ca avantajele comparative ale produsului final să devină cunoscute.

Astăzi, produsul este perceput de consumatori ca având o calitate excepțională, fapt confirmat de menționarea sa frecventă pe internet, de convențiile care au avut loc și de gama de rețete care utilizează „Tomataki Santorinis” ca ingredient principal.

În concluzie, trebuie remarcat faptul că principalele avantaje ale tomatelor cultivate în Santorini sunt conținuturile mai ridicate de zahăr și de substanțe solide solubile totale ale acestora. Această particularitate caracteristică este o consecință a influenței materialului genetic al soiului local, a metodei de cultivare utilizate și, în mod firesc, a condițiilor pedoclimatice din Santorini. „Tomataki Santorinis” este un exemplu elocvent de produs local de calitate excelentă, care se bucură de notorietate și a cărui producție presupune utilizarea durabilă a unor resurse naturale unice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/tomataki_santorinis_221012.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 2.

---