# Euroopan unionin C 131E/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2013.131.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 131E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta8. toukokuu 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2013.131.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 131E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta8. toukokuu 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 25.–27. lokakuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 48 E, 18.2.2012.
  Hyväksytyt tekstit, 25. lokakuuta 2011, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2009 on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 313, 26.11.2011.
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT |
| | Tiistai 25. lokakuuta 2011 |
| 2013/C 131E/01 | Vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt siviili-, kauppa- ja perheoikeuden alan asioissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili-, kauppa- ja perheoikeuden alan asioissa (2011/2117(INI)) | 1 |
| 2013/C 131E/02 | Vammaisten liikkuvuus ja osallistaminen sekä Euroopan vammaisstrategia 2010–2020Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (2010/2272(INI)) | 9 |
| 2013/C 131E/03 | Julkisten hankintojen uudistaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 julkisten hankintojen uudistamisesta (2011/2048(INI)) | 25 |
| 2013/C 131E/04 | Työntekijöiden liikkuvuuden edistäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 työntekijöiden liikkuvuuden edistämisestä Euroopan unionissa (2010/2273(INI)) | 35 |
| 2013/C 131E/05 | Palveludirektiivin mukainen keskinäinen arviointiEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 palveludirektiivin mukaisesta keskinäisestä arvioinnista (2011/2085(INI)) | 46 |
| 2013/C 131E/06 | Maailmantalouden hallintaEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 maailmantalouden hallinnasta (2011/2011(INI)) | 51 |
| 2013/C 131E/07 | Yksinhuoltajaäitien tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 yksinhuoltajaäitien tilanteesta (2011/2049(INI)) | 60 |
| 2013/C 131E/08 | Järjestäytynyt rikollisuus Euroopan unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 järjestäytyneestä rikollisuudesta Euroopan unionissa (2010/2309(INI)) | 66 |
| 2013/C 131E/09 | Avun tuloksellisuutta käsittelevä korkean tason foorumiEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 avun tuloksellisuutta käsittelevästä neljännestä korkean tason foorumista (2011/2145(INI)) | 80 |
| | Keskiviikko 26. lokakuuta 2011 |
| 2013/C 131E/10 | Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaEuroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2011 uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmasta (2011/2067(INI)) | 87 |
| | Torstai 27. lokakuuta 2011 |
| 2013/C 131E/11 | Oikeusasiamiehen vuosikertomus 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2010 (2011/2106(INI)) | 103 |
| 2013/C 131E/12 | Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanteesta | 108 |
| 2013/C 131E/13 | Ukrainan tämänhetkinen tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Ukrainan tämänhetkisestä tilanteesta | 113 |
| 2013/C 131E/14 | Mikrobilääkeresistenssin aiheuttama uhka kansanterveydelleEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 mikrobilääkeresistenssin aiheuttamasta uhkasta kansanterveydelle | 116 |
| 2013/C 131E/15 | Tiibet, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhatEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Tiibetistä, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhista | 121 |
| 2013/C 131E/16 | BahrainEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Bahrainista | 125 |
| 2013/C 131E/17 | Rafah Nashidin tapaus SyyriassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Rafah Nashedin tapauksesta Syyriassa | 129 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2011–2012Istunnot 25.–27. lokakuuta 2011Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 48 E, 18.2.2012.
  Hyväksytyt tekstit, 25. lokakuuta 2011, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2009 on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 313, 26.11.2011.
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Hyväksytyt tekstit, 25. lokakuuta 2011, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2009 on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 313, 26.11.2011.

Tiistai 25. lokakuuta 2011

2013/C 131E/01

Vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt siviili-, kauppa- ja perheoikeuden alan asioissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili-, kauppa- ja perheoikeuden alan asioissa (2011/2117(INI))

1

2013/C 131E/02

Vammaisten liikkuvuus ja osallistaminen sekä Euroopan vammaisstrategia 2010–2020Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (2010/2272(INI))

9

2013/C 131E/03

Julkisten hankintojen uudistaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 julkisten hankintojen uudistamisesta (2011/2048(INI))

25

2013/C 131E/04

Työntekijöiden liikkuvuuden edistäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 työntekijöiden liikkuvuuden edistämisestä Euroopan unionissa (2010/2273(INI))

35

2013/C 131E/05

Palveludirektiivin mukainen keskinäinen arviointiEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 palveludirektiivin mukaisesta keskinäisestä arvioinnista (2011/2085(INI))

46

2013/C 131E/06

Maailmantalouden hallintaEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 maailmantalouden hallinnasta (2011/2011(INI))

51

2013/C 131E/07

Yksinhuoltajaäitien tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 yksinhuoltajaäitien tilanteesta (2011/2049(INI))

60

2013/C 131E/08

Järjestäytynyt rikollisuus Euroopan unionissaEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 järjestäytyneestä rikollisuudesta Euroopan unionissa (2010/2309(INI))

66

2013/C 131E/09

Avun tuloksellisuutta käsittelevä korkean tason foorumiEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 avun tuloksellisuutta käsittelevästä neljännestä korkean tason foorumista (2011/2145(INI))

80

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011

2013/C 131E/10

Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaEuroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2011 uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmasta (2011/2067(INI))

87

Torstai 27. lokakuuta 2011

2013/C 131E/11

Oikeusasiamiehen vuosikertomus 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2010 (2011/2106(INI))

103

2013/C 131E/12

Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanteesta

108

2013/C 131E/13

Ukrainan tämänhetkinen tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Ukrainan tämänhetkisestä tilanteesta

113

2013/C 131E/14

Mikrobilääkeresistenssin aiheuttama uhka kansanterveydelleEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 mikrobilääkeresistenssin aiheuttamasta uhkasta kansanterveydelle

116

2013/C 131E/15

Tiibet, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhatEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Tiibetistä, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhista

121

2013/C 131E/16

BahrainEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Bahrainista

125

2013/C 131E/17

Rafah Nashidin tapaus SyyriassaEuroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Rafah Nashedin tapauksesta Syyriassa

129

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Tiistai 25. lokakuuta 2011 |
| 2013/C 131E/18 | Lisätalousarvioesitys nro 5/2011, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallintoEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2011 varainhoitovuodeksi 2011, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu ja pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD)) | 131 |
| 2013/C 131E/19 | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (kodifikaatio) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD)) | 133 |
| P7_TC1-COD(2011)0053Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (Kodifikaatio) (
  1
  ) | 134 |
| LIITELUETTELO | 138 |
| 2013/C 131E/20 | Päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2000/25/EY muuttamisesta päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2011)0002Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi direktiivin 2000/25/EY muuttamisesta päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta | 140 |
| 2013/C 131E/21 | Joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatetut moottorit ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0195Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta | 141 |
| | Keskiviikko 26. lokakuuta 2011 |
| 2013/C 131E/22 | Parlamentin kanta neuvoston muuttamaan talousarvioesitykseen vuodeksi 2012Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2011 neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012, kaikki pääluokat (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) ja oikaisukirjelmistä nro 1/2012 (KOM(2011)0372) ja 2/2012 (KOM(2011)0576) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012 | 142 |
| 2013/C 131E/23 | EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen tekeminen ja väliaikainen soveltaminen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE)) | 155 |
| 2013/C 131E/24 | EY:n ja Yhdysvaltojen välinen sopimus Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämisestä, tarjonnasta ja käytöstä ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskevan sopimuksen tekemisestä (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE)) | 156 |
| 2013/C 131E/25 | Eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettava yhteinen verojärjestelmä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (uudelleenlaatiminen) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS)) | 156 |
| 2013/C 131E/26 | Unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavat varainhoitosäännöt ***IEuroopan parlamentin tarkistukset 26. lokakuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) | 158 |
| | Torstai 27. lokakuuta 2011 |
| 2013/C 131E/27 | Lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjuminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja puitepäätöksen 2004/68/YOS kumoamisesta (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD)) | 270 |
| P7_TC1-COD(2010)0064Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 27. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta | 271 |
| LIITE | 271 |
| 2013/C 131E/28 | Kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määritteleminen kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi sekä myönnetyn suojelun sisällöstä (uudelleenlaatiminen) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2009)0164Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 27. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle (uudelleenlaadittu) | 272 |
| LIITE | 273 |
| 2013/C 131E/29 | EU:n ja Australian sopimus PNR-tietojen käsittelemisestä ja siirtämisestä ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi lentoliikenteen harjoittajien PNR- eli matkustajarekisteritietojen käsittelemistä ja siirtämistä Australian tulli- ja rajavartiolaitokselle koskevan Euroopan unionin ja Australian välisen sopimuksen tekemisestä (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE)) | 274 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 25. lokakuuta 2011

2013/C 131E/18

Lisätalousarvioesitys nro 5/2011, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallintoEuroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2011 varainhoitovuodeksi 2011, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu ja pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

131

2013/C 131E/19

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaat ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (kodifikaatio) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

133

P7_TC1-COD(2011)0053Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (Kodifikaatio) (
  1
  )

1

134

LIITELUETTELO

138

2013/C 131E/20

Päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2000/25/EY muuttamisesta päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

139

P7_TC1-COD(2011)0002Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi direktiivin 2000/25/EY muuttamisesta päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta

140

2013/C 131E/21

Joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatetut moottorit ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0195Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta

141

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011

2013/C 131E/22

Parlamentin kanta neuvoston muuttamaan talousarvioesitykseen vuodeksi 2012Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2011 neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012, kaikki pääluokat (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) ja oikaisukirjelmistä nro 1/2012 (KOM(2011)0372) ja 2/2012 (KOM(2011)0576) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012

142

2013/C 131E/23

EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen tekeminen ja väliaikainen soveltaminen ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

155

2013/C 131E/24

EY:n ja Yhdysvaltojen välinen sopimus Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämisestä, tarjonnasta ja käytöstä ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskevan sopimuksen tekemisestä (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

156

2013/C 131E/25

Eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettava yhteinen verojärjestelmä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (uudelleenlaatiminen) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

156

2013/C 131E/26

Unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavat varainhoitosäännöt ***IEuroopan parlamentin tarkistukset 26. lokakuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD))

158

Torstai 27. lokakuuta 2011

2013/C 131E/27

Lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjuminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja puitepäätöksen 2004/68/YOS kumoamisesta (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

270

P7_TC1-COD(2010)0064Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 27. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta

271

LIITE

271

2013/C 131E/28

Kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määritteleminen kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi sekä myönnetyn suojelun sisällöstä (uudelleenlaatiminen) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

271

P7_TC1-COD(2009)0164Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 27. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle (uudelleenlaadittu)

272

LIITE

273

2013/C 131E/29

EU:n ja Australian sopimus PNR-tietojen käsittelemisestä ja siirtämisestä ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi lentoliikenteen harjoittajien PNR- eli matkustajarekisteritietojen käsittelemistä ja siirtämistä Australian tulli- ja rajavartiolaitokselle koskevan Euroopan unionin ja Australian välisen sopimuksen tekemisestä (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

274

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| **I | Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| **II | Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| ***III | Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

**I

Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

**II

Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

***II

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

***III

Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐.

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti ISTUNTOKAUSI 2011–2012 Istunnot 25.–27. lokakuuta 2011 Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 48 E, 18.2.2012. Hyväksytyt tekstit, 25. lokakuuta 2011, vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2009 on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 313, 26.11.2011. HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 25. lokakuuta 2011

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/1

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt siviili-, kauppa- ja perheoikeuden alan asioissa

P7_TA(2011)0449

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili-, kauppa- ja perheoikeuden alan asioissa (2011/2117(INI))

2013/C 131 E/01

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan ja 81 artiklan 2 kohdan g alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan ja 81 artiklan 2 kohdan g alakohdan,

| — | ottaa huomioon komission 18. tammikuuta 2011 päivätyn kuulemisasiakirjan "Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä keinona ratkaista kaupallisia tapahtumia ja käytäntöjä koskevia riitoja Euroopan unionissa" ja huhtikuussa 2011 julkaistun asiakirjan "Yhteenveto saaduista vastauksista", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. tammikuuta 2011 päivätyn kuulemisasiakirjan "Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä keinona ratkaista kaupallisia tapahtumia ja käytäntöjä koskevia riitoja Euroopan unionissa" ja huhtikuussa 2011 julkaistun asiakirjan "Yhteenveto saaduista vastauksista",

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2008 päivätyn komission kuulemisasiakirjan "Vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä rahoituspalvelujen alalla" ja 14. syyskuuta 2009 päivätyn asiakirjan "Yhteenveto vastauksista vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä rahoituspalvelujen alalla järjestettyyn julkiseen kuulemiseen", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2008 päivätyn komission kuulemisasiakirjan "Vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä rahoituspalvelujen alalla" ja 14. syyskuuta 2009 päivätyn asiakirjan "Yhteenveto vastauksista vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä rahoituspalvelujen alalla järjestettyyn julkiseen kuulemiseen",

| — | ottaa huomioon vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa 19. huhtikuuta 2002 annetun vihreän kirjan (KOM(2002)0196), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa 19. huhtikuuta 2002 annetun vihreän kirjan (KOM(2002)0196),

| — | ottaa huomioon tuomioistuinten ulkopuolisiin kuluttajariitoja ratkaiseviin elimiin sovellettavista periaatteista 30. maaliskuuta 1998 annetun komission suosituksen (1) ja kuluttajariitojen sovitteluun osallistuvia tuomioistuinten ulkopuolisia elimiä koskevista periaatteista 4. huhtikuuta 2001 annetun komission suosituksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuomioistuinten ulkopuolisiin kuluttajariitoja ratkaiseviin elimiin sovellettavista periaatteista 30. maaliskuuta 1998 annetun komission suosituksen (1) ja kuluttajariitojen sovitteluun osallistuvia tuomioistuinten ulkopuolisia elimiä koskevista periaatteista 4. huhtikuuta 2001 annetun komission suosituksen (2),

| — | ottaa huomioon komission 13. huhtikuuta 2011 antaman tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – "Yhdessä uuteen kasvuun" " (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 13. huhtikuuta 2011 antaman tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – "Yhdessä uuteen kasvuun" " (KOM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon kuluttajariitoja tuomioistuinten ulkopuolella ratkaisevien kansallisten elinten yhteisön laajuisesta verkosta 25. toukokuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman (3) ja tuomioistuinten ulkopuolisten riidanratkaisuelinten eurooppalaisen verkoston (EEJ-verkko), joka käynnistettiin 16. lokakuuta 2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajariitoja tuomioistuinten ulkopuolella ratkaisevien kansallisten elinten yhteisön laajuisesta verkosta 25. toukokuuta 2000 annetun neuvoston päätöslauselman (3) ja tuomioistuinten ulkopuolisten riidanratkaisuelinten eurooppalaisen verkoston (EEJ-verkko), joka käynnistettiin 16. lokakuuta 2001,

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 1998 päivätyn muistion aiheesta "tuomioistuinten ulkopuolinen kuluttajavalitusverkosto rahoituspalvelujen alalla – muistio yhteistyöstä rajatylittävissä kuluttajariidoissa Euroopan talousalueella" ja FIN-NET-verkoston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 1998 päivätyn muistion aiheesta "tuomioistuinten ulkopuolinen kuluttajavalitusverkosto rahoituspalvelujen alalla – muistio yhteistyöstä rajatylittävissä kuluttajariidoissa Euroopan talousalueella" ja FIN-NET-verkoston,

| — | ottaa huomioon siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta 28. toukokuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/470/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon siviili- ja kauppaoikeuden alan Euroopan oikeudellisen verkoston perustamisesta 28. toukokuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/470/EY (4),

| — | ottaa huomioon vuonna 2004 käyttöön otetut sovittelijoita koskevat eurooppalaiset menettelysäännöt (jäljempänä "menettelysäännöt"), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2004 käyttöön otetut sovittelijoita koskevat eurooppalaiset menettelysäännöt (jäljempänä "menettelysäännöt"),

| — | ottaa huomioon tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla 21. toukokuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/52/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla 21. toukokuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/52/EY (5),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2010 päivätyn tutkimuksen, jonka otsikkona on "The Cost of Non ADR – Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation" (ADR Centre, Rooma, Italia), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2010 päivätyn tutkimuksen, jonka otsikkona on "The Cost of Non ADR – Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation" (ADR Centre, Rooma, Italia),

| — | ottaa huomioon Euroopan yrityspaneelin (EBTP) vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä tekemät havainnot, jotka kattavat ajanjakson 17. joulukuuta 2010–17. tammikuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yrityspaneelin (EBTP) vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä tekemät havainnot, jotka kattavat ajanjakson 17. joulukuuta 2010–17. tammikuuta 2011,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa (6),

| — | ottaa huomioon Equitable Life Assurance Society -yhtiön kriisiä käsittelevän tutkintavaliokunnan mietinnön perusteella 19. kesäkuuta 2007 antamansa suosituksen (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Equitable Life Assurance Society -yhtiön kriisiä käsittelevän tutkintavaliokunnan mietinnön perusteella 19. kesäkuuta 2007 antamansa suosituksen (7),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten" – Tukholman ohjelma (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten" – Tukholman ohjelma (8),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (9),

| — | ottaa huomioon sovittelua koskevan direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa, sen vaikutuksesta sovitteluun sekä sen hyödyntämisestä tuomioistuimissa 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelua koskevan direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa, sen vaikutuksesta sovitteluun sekä sen hyödyntämisestä tuomioistuimissa 13. syyskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon (A7-0343/2011),

| A. | ottaa huomioon, että oikeussuojakeinojen saatavuus on perusoikeus; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että oikeussuojakeinojen saatavuus on perusoikeus;

| B. | ottaa huomioon, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, joka on kirjattu perussopimuksiin, on täytettävä kansalaisten ja yritysten tarpeet esimerkiksi luomalla yksinkertaisempia ja selkeämpiä menettelyjä samalla, kun tehostetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, joka on kirjattu perussopimuksiin, on täytettävä kansalaisten ja yritysten tarpeet esimerkiksi luomalla yksinkertaisempia ja selkeämpiä menettelyjä samalla, kun tehostetaan oikeussuojakeinojen saatavuutta;

| C. | katsoo, että oikeusmenettelyjen ja vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tavoitteet ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa ja niillä pyritään palauttamaan nopeasti oikeusrauha riita-asian osapuolten välille, suojelemaan asianmukaisesti subjektiivista aineellista oikeutta ja ratkaisemaan osapuolten välisiä riitoja; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että oikeusmenettelyjen ja vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tavoitteet ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa ja niillä pyritään palauttamaan nopeasti oikeusrauha riita-asian osapuolten välille, suojelemaan asianmukaisesti subjektiivista aineellista oikeutta ja ratkaisemaan osapuolten välisiä riitoja;

| D. | ottaa huomioon, että vaihtoehtoisilla riidanratkaisumenettelyillä, jotka auttavat osapuolia välttämään perinteiset oikeuskäsittelyyn perustuvat menetelmät, kyetään saamaan aikaan nopea ja kustannustehokas vaihtoehto oikeudenkäynnille; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaihtoehtoisilla riidanratkaisumenettelyillä, jotka auttavat osapuolia välttämään perinteiset oikeuskäsittelyyn perustuvat menetelmät, kyetään saamaan aikaan nopea ja kustannustehokas vaihtoehto oikeudenkäynnille;

| E. | katsoo, että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat ristiriitojen sovitteluun tähtääviä järjestelmiä, joilla autetaan kuluttajaa ja myyjää ratkaisemaan ristiriita kolmannen osapuolen (sovittelijan tai välimiehen) välityksellä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat ristiriitojen sovitteluun tähtääviä järjestelmiä, joilla autetaan kuluttajaa ja myyjää ratkaisemaan ristiriita kolmannen osapuolen (sovittelijan tai välimiehen) välityksellä;

| F. | toteaa, että useissa maissa viranomaisilla – mukaan luettuina oikeusasiamiehet ja sääntelyviranomaiset – on tärkeä osuus riitojen ratkaisuun kannustamisessa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että useissa maissa viranomaisilla – mukaan luettuina oikeusasiamiehet ja sääntelyviranomaiset – on tärkeä osuus riitojen ratkaisuun kannustamisessa;

| G. | ottaa huomioon, että vahvistamalla kansalaisten luottamusta sisämarkkinoihin, usko oikeuksien toteutumiseen rajatylittävissä riidoissa voi osaltaan piristää EU:n taloutta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vahvistamalla kansalaisten luottamusta sisämarkkinoihin, usko oikeuksien toteutumiseen rajatylittävissä riidoissa voi osaltaan piristää EU:n taloutta;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaisten tiedot ja käsitys vaihtoehtoisista riidanratkaisujärjestelmistä ovat heikkoja ja sekavia koko EU:ssa ja että vain pieni osa kansalaisista tietää, miten vaatimus esitetään riidanratkaisuelimelle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaisten tiedot ja käsitys vaihtoehtoisista riidanratkaisujärjestelmistä ovat heikkoja ja sekavia koko EU:ssa ja että vain pieni osa kansalaisista tietää, miten vaatimus esitetään riidanratkaisuelimelle;

| I. | ottaa huomioon, että on varmistettava, että vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä tiedotetaan paremmin, ja kuluttajia ja ammattilaisia on kannustettava entistä enemmän hyödyntämään niitä vaihtoehtona tuomioistuinkäsittelylle siten, että vältetään vastakkainasettelu ja tarjotaan mahdollisuus tarkastella tilannetta molempia osapuolia hyödyttävänä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että on varmistettava, että vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä tiedotetaan paremmin, ja kuluttajia ja ammattilaisia on kannustettava entistä enemmän hyödyntämään niitä vaihtoehtona tuomioistuinkäsittelylle siten, että vältetään vastakkainasettelu ja tarjotaan mahdollisuus tarkastella tilannetta molempia osapuolia hyödyttävänä;

| J. | katsoo, että on pyrittävä käyttämään tasapainoista järjestelmää, jossa otetaan huomioon sekä vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen joustavuus että tarve varmistaa kuluttajansuoja ja oikeudenmukaiset menettelyt; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että on pyrittävä käyttämään tasapainoista järjestelmää, jossa otetaan huomioon sekä vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen joustavuus että tarve varmistaa kuluttajansuoja ja oikeudenmukaiset menettelyt;

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut tehostamaan vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kehittämistä; ottaa huomioon, että 6. huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti on pyytänyt komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen vaihtoehtoisista riidanratkaisumenetelmistä EU:ssa vuoden 2011 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut tehostamaan vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kehittämistä; ottaa huomioon, että 6. huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa parlamentti on pyytänyt komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen vaihtoehtoisista riidanratkaisumenetelmistä EU:ssa vuoden 2011 loppuun mennessä;

| L. | ottaa huomioon, että komissio on sisällyttänyt vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevan lainsäädäntöehdotuksen vuoden 2011 työohjelmansa strategiseksi aloitteeksi ja nimennyt yhtenäismarkkina-asiakirjasta 13. huhtikuuta 2011 antamansa tiedonannon yhdeksi kahdestatoista viputekijästä, jotka vauhdittavat kasvua ja lujittavat luottamusta kuluttajan voimaannuttamiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komissio on sisällyttänyt vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevan lainsäädäntöehdotuksen vuoden 2011 työohjelmansa strategiseksi aloitteeksi ja nimennyt yhtenäismarkkina-asiakirjasta 13. huhtikuuta 2011 antamansa tiedonannon yhdeksi kahdestatoista viputekijästä, jotka vauhdittavat kasvua ja lujittavat luottamusta kuluttajan voimaannuttamiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että direktiivin 2008/52/EY täytäntöönpanon määräaika umpeutui 21. toukokuuta 2011; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että direktiivin 2008/52/EY täytäntöönpanon määräaika umpeutui 21. toukokuuta 2011;

Horisontaalinen näkökulma vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission äskettäiseen kuulemiseen vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä, joka laaja-alaisesta otsikostaan huolimatta käsittelee yksinomaan kuluttajaa koskevia liiketapahtumia; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission äskettäiseen kuulemiseen vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä, joka laaja-alaisesta otsikostaan huolimatta käsittelee yksinomaan kuluttajaa koskevia liiketapahtumia;

| 2. | katsoo kuitenkin, että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat osa yleistä kasvua oikeudesta -ohjelmaa kaikilla aloilla; katsoo, että kaikkien vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevien lähestymistapojen olisi ulotuttava kuluttajariitojen lisäksi myös yritysten välisiin siviili- ja kauppaoikeudellisiin tapahtumiin – olivatpa ne sitten yksityisen tai julkisen sektorin yrityksiä –, perheiden riita-asioihin, kunnianloukkaustapauksiin ja muihin yleiseen etuun liittyviin riita-asioihin osapuolten välillä, joilla on erilainen oikeudellinen asema; |
| --- | --- |

2.

katsoo kuitenkin, että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat osa yleistä kasvua oikeudesta -ohjelmaa kaikilla aloilla; katsoo, että kaikkien vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevien lähestymistapojen olisi ulotuttava kuluttajariitojen lisäksi myös yritysten välisiin siviili- ja kauppaoikeudellisiin tapahtumiin – olivatpa ne sitten yksityisen tai julkisen sektorin yrityksiä –, perheiden riita-asioihin, kunnianloukkaustapauksiin ja muihin yleiseen etuun liittyviin riita-asioihin osapuolten välillä, joilla on erilainen oikeudellinen asema;

| 3. | pitää ilahduttavana, että direktiivillä 2008/52/EY on yhdenmukaistettu eräitä sovittelun normeja; korostaa, että on määriteltävä yhteiset käsitteet ja säilytettävä menettelylliset takuut vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kaikilla alueilla; katsoo, että olisi tarkasteltava uudelleen komission vuosina 1998 ja 2001 antamia suosituksia ja menettelysääntöjä; |
| --- | --- |

3.

pitää ilahduttavana, että direktiivillä 2008/52/EY on yhdenmukaistettu eräitä sovittelun normeja; korostaa, että on määriteltävä yhteiset käsitteet ja säilytettävä menettelylliset takuut vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kaikilla alueilla; katsoo, että olisi tarkasteltava uudelleen komission vuosina 1998 ja 2001 antamia suosituksia ja menettelysääntöjä;

| 4. | katsoo, että vaikka itsesäätely on yhä tärkeää, vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen mahdolliseksi perustaksi sopivia vähimmäisnormeja koskevat lainsäädäntötoimet ovat välttämättömiä, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoisille riidanratkaisumenettelyille kehys jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä; pitää direktiiviä 2008/52/EY esimerkkinä tästä; painottaa, että tällaisissa kehyksissä ei pitäisi rajoittaa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen moninaisuutta, koska ei ole mitään yhtä kaikille sopivaa ratkaisua, jota voitaisiin soveltaa eri oikeudenaloilla nouseviin erilaisiin ongelmiin; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että vaikka itsesäätely on yhä tärkeää, vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen mahdolliseksi perustaksi sopivia vähimmäisnormeja koskevat lainsäädäntötoimet ovat välttämättömiä, jotta voidaan tarjota vaihtoehtoisille riidanratkaisumenettelyille kehys jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmissä; pitää direktiiviä 2008/52/EY esimerkkinä tästä; painottaa, että tällaisissa kehyksissä ei pitäisi rajoittaa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen moninaisuutta, koska ei ole mitään yhtä kaikille sopivaa ratkaisua, jota voitaisiin soveltaa eri oikeudenaloilla nouseviin erilaisiin ongelmiin;

| 5. | toteaa, että on tärkeää ymmärtää paremmin monia erilaisia mekanismeja ja prosesseja (mukaan lukien oikeusasiamiesten kaltaisten viranomaisten toiminta), joita usein kutsutaan vaihtoehtoisiksi riidanratkaisumenettelyiksi (ADR); toteaa, että neuvottelutekniikalla ja riitojenratkaisun helpottamisella on huomattavaa samankaltaisuutta vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kanssa, mutta vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen rakenteet ja arkkitehtuuri ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että on tärkeää ymmärtää paremmin monia erilaisia mekanismeja ja prosesseja (mukaan lukien oikeusasiamiesten kaltaisten viranomaisten toiminta), joita usein kutsutaan vaihtoehtoisiksi riidanratkaisumenettelyiksi (ADR); toteaa, että neuvottelutekniikalla ja riitojenratkaisun helpottamisella on huomattavaa samankaltaisuutta vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kanssa, mutta vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen rakenteet ja arkkitehtuuri ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa;

| 6. | katsoo, että Euroopan unionin tasolla toteutetut lainsäädännölliset toimenpiteet helpottavat vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen soveltamista ja kannustavat luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä turvautumaan niihin useammin etenkin valtioiden rajat ylittävissä riita-asioissa, koska tämän tyyppisten riita-asioiden ratkaiseminen oikeusmenettelyissä on monimutkaisempaa ja kalliimpaa ja vie enemmän aikaa; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että Euroopan unionin tasolla toteutetut lainsäädännölliset toimenpiteet helpottavat vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen soveltamista ja kannustavat luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä turvautumaan niihin useammin etenkin valtioiden rajat ylittävissä riita-asioissa, koska tämän tyyppisten riita-asioiden ratkaiseminen oikeusmenettelyissä on monimutkaisempaa ja kalliimpaa ja vie enemmän aikaa;

| 7. | pyytää tähän liittyen komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen kuluttaja-asioita koskevien vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä EU:ssa vuoden 2011 loppuun mennessä ja korostaa, että on tärkeää hyväksyä se nopeasti; |
| --- | --- |

7.

pyytää tähän liittyen komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen kuluttaja-asioita koskevien vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä EU:ssa vuoden 2011 loppuun mennessä ja korostaa, että on tärkeää hyväksyä se nopeasti;

Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen yhteiset normit

| 8. | katsoo, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen normeihin on kuuluttava: vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen noudattaminen ja niistä sopiminen; riippumattomuus, avoimuus, tehokkuus, oikeudenmukaisuus, puolueettomuus ja luottamuksellisuus; vaikutukset määrä- ja vanhentumisaikoihin; vaihtoehtoisilla riidanratkaisumenettelyillä aikaansaatujen sopimusten täytäntöönpano; kolmansien osapuolten kelpuuttaminen; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen normeihin on kuuluttava: vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen noudattaminen ja niistä sopiminen; riippumattomuus, avoimuus, tehokkuus, oikeudenmukaisuus, puolueettomuus ja luottamuksellisuus; vaikutukset määrä- ja vanhentumisaikoihin; vaihtoehtoisilla riidanratkaisumenettelyillä aikaansaatujen sopimusten täytäntöönpano; kolmansien osapuolten kelpuuttaminen;

| 9. | katsoo, että riippumattomien arvioijien olisi valvottava ja arvioitava säännöllisesti vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn elimiä; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että riippumattomien arvioijien olisi valvottava ja arvioitava säännöllisesti vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn elimiä;

| 10. | hylkää vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen pakollisen käyttöönoton EU:n tasolla, jotta ei vaikutettaisi oikeussuojakeinojen saatavuuteen, mutta pyytää tarkastelemaan mahdollisuuksia ottaa käyttöön järjestelmä, jossa osapuolten on harkittava vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen vireillepanoa; |
| --- | --- |

10.

hylkää vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen pakollisen käyttöönoton EU:n tasolla, jotta ei vaikutettaisi oikeussuojakeinojen saatavuuteen, mutta pyytää tarkastelemaan mahdollisuuksia ottaa käyttöön järjestelmä, jossa osapuolten on harkittava vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen vireillepanoa;

| 11. | toteaa, että Italiassa käytetty "yhteinen sovittelu" on käyttökelpoinen esimerkki hyvästä käytännöstä, joka perustuu yrityksen ja kuluttajajärjestöjen allekirjoittamaan pöytäkirjaan, jossa edellytetään yrityksen sopivan etukäteen vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn käytöstä kaikkien pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvien riitojen ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että Italiassa käytetty "yhteinen sovittelu" on käyttökelpoinen esimerkki hyvästä käytännöstä, joka perustuu yrityksen ja kuluttajajärjestöjen allekirjoittamaan pöytäkirjaan, jossa edellytetään yrityksen sopivan etukäteen vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn käytöstä kaikkien pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvien riitojen ratkaisemiseksi;

| 12. | painottaa, että mikään vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen lauseke ei saa heikentää oikeussuojakeinojen saatavuutta, varsinkaan heikomman osapuolen osalta, joka tietyissä olosuhteissa saattaa olla myös pk-yritys, ja katsoo täten, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen päätökset voivat olla sitovia vain jos kaikki asianomaiset osapuolet ovat yksiselitteisesti niin sopineet; |
| --- | --- |

12.

painottaa, että mikään vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen lauseke ei saa heikentää oikeussuojakeinojen saatavuutta, varsinkaan heikomman osapuolen osalta, joka tietyissä olosuhteissa saattaa olla myös pk-yritys, ja katsoo täten, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen päätökset voivat olla sitovia vain jos kaikki asianomaiset osapuolet ovat yksiselitteisesti niin sopineet;

| 13. | katsoo, että sellaisen olosuhteiden ilmoittamista koskeva velvoite, jotka vaikuttavat kolmannen osapuolen riippumattomuuteen tai aiheuttavat eturistiriitoja, ja velvollisuus palvella kaikkia osapuolia yhtäläisesti, kuten menettelysääntöihin on kirjattu, on sovellettava yleisesti vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että sellaisen olosuhteiden ilmoittamista koskeva velvoite, jotka vaikuttavat kolmannen osapuolen riippumattomuuteen tai aiheuttavat eturistiriitoja, ja velvollisuus palvella kaikkia osapuolia yhtäläisesti, kuten menettelysääntöihin on kirjattu, on sovellettava yleisesti vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin;

| 14. | vaatii asianomaisille osapuolille ja tarvittaessa kolmannelle osapuolelle velvoitetta säilyttää vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tiedot luottamuksellisina, kuten menettelysääntöihin on kirjattu; harkitsee tapauskohtaisesti myös pidemmälle meneviä toimia, kuten asianajosalaisuuden käyttöönottamista samaan tapaan kuin direktiivin 2008/52/EY 7 artiklassa säädetään; |
| --- | --- |

14.

vaatii asianomaisille osapuolille ja tarvittaessa kolmannelle osapuolelle velvoitetta säilyttää vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tiedot luottamuksellisina, kuten menettelysääntöihin on kirjattu; harkitsee tapauskohtaisesti myös pidemmälle meneviä toimia, kuten asianajosalaisuuden käyttöönottamista samaan tapaan kuin direktiivin 2008/52/EY 7 artiklassa säädetään;

| 15. | toteaa, että samalla kun on tärkeää kunnioittaa henkilötietojen luottamuksellisuutta, vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevassa prosessissa olisi kuitenkin voitava noudattaa tiettyä avoimuutta, jotta jäsenvaltiot ja vaihtoehtoiset riidanratkaisuelimet voisivat tunnistaa ja jakaa parhaita käytänteitä sekä antaa riippumattomille valvontaviranomaisille mahdollisuuden tarkastaa menettelyitä tapauksissa, joista on valitettu; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että samalla kun on tärkeää kunnioittaa henkilötietojen luottamuksellisuutta, vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevassa prosessissa olisi kuitenkin voitava noudattaa tiettyä avoimuutta, jotta jäsenvaltiot ja vaihtoehtoiset riidanratkaisuelimet voisivat tunnistaa ja jakaa parhaita käytänteitä sekä antaa riippumattomille valvontaviranomaisille mahdollisuuden tarkastaa menettelyitä tapauksissa, joista on valitettu;

| 16. | katsoo, että sovittelun lisäksi myös vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen yleensä (direktiivin 2008/52/EY 8 artikla) olisi vaikutettava määrä- ja vanhentumisaikoihin; tunnustaa, että moniin vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen muotoihin liittyy vaaroja, myös vaara siitä tuomioistuinkäsittelyn tahallisesta viivästyttämisestä; panee merkille, että Euroopan sopimusoikeuden toteutettavuustutkimuksessa (11) todetaan, että nautintaoikeus voidaan keskeyttää välimies- ja sovittelumenettelyissä ja tietyissä muissa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tilanteissa; kehottaa komissiota jatkamaan tätä koskevaa työtä; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että sovittelun lisäksi myös vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen yleensä (direktiivin 2008/52/EY 8 artikla) olisi vaikutettava määrä- ja vanhentumisaikoihin; tunnustaa, että moniin vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen muotoihin liittyy vaaroja, myös vaara siitä tuomioistuinkäsittelyn tahallisesta viivästyttämisestä; panee merkille, että Euroopan sopimusoikeuden toteutettavuustutkimuksessa (11) todetaan, että nautintaoikeus voidaan keskeyttää välimies- ja sovittelumenettelyissä ja tietyissä muissa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tilanteissa; kehottaa komissiota jatkamaan tätä koskevaa työtä;

| 17. | on vakuuttunut siitä, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tarjoama nopea ja edullinen sopimusten täytäntöönpano on välttämätöntä myös rajatylittävissä riidoissa; kehottaa toteuttamaan tätä koskevia lainsäädäntötoimenpiteitä; |
| --- | --- |

17.

on vakuuttunut siitä, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tarjoama nopea ja edullinen sopimusten täytäntöönpano on välttämätöntä myös rajatylittävissä riidoissa; kehottaa toteuttamaan tätä koskevia lainsäädäntötoimenpiteitä;

| 18. | muistuttaa, että on tärkeää järjestää erityistä koulutusta puolueettomille kolmansille osapuolille; kehottaa komissiota keräämään tietoja siitä, millaista ja kuinka laajaa koulutuksen pitäisi olla, ja avustamaan eri aloja koulutus- ja laadunvalvontaohjelmien kehittämisessä; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että on tärkeää järjestää erityistä koulutusta puolueettomille kolmansille osapuolille; kehottaa komissiota keräämään tietoja siitä, millaista ja kuinka laajaa koulutuksen pitäisi olla, ja avustamaan eri aloja koulutus- ja laadunvalvontaohjelmien kehittämisessä;

Vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt eri aloilla

| 19. | tukee komission pyrkimystä kannustaa käyttämään olemassa olevia vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä, jotka ovat nopeita, tehokkaita ja kustannuksiltaan edullisia ja joiden avulla voidaan luoda laadukkaita ja luottamukseen perustuvia kauppa-, talous- ja naapuruus- ja sosiaalisia suhteita ja turvata ne sekä nostaa kuluttajansuojan tasoa molempien osapuolten hyväksi koituvassa tilanteessa verrattuna voimassa olevaan tuomioistuinkäytäntöön; |
| --- | --- |

19.

tukee komission pyrkimystä kannustaa käyttämään olemassa olevia vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä, jotka ovat nopeita, tehokkaita ja kustannuksiltaan edullisia ja joiden avulla voidaan luoda laadukkaita ja luottamukseen perustuvia kauppa-, talous- ja naapuruus- ja sosiaalisia suhteita ja turvata ne sekä nostaa kuluttajansuojan tasoa molempien osapuolten hyväksi koituvassa tilanteessa verrattuna voimassa olevaan tuomioistuinkäytäntöön;

| 20. | korostaa, että vaikka Euroopassa on parhaillaankin monia tehokkaasti toimivia vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä, yksi merkittävimmistä niiden käyttöä estävistä seikoista on se, ettei näitä järjestelmiä ole kehitetty kaikkialla EU:ssa tasaisesti, ei maantieteellisesti eikä alakohtaisesti; ehdottaa siksi, että on korjattava nopeasti nykyiset puutteet, jotka liittyvät vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen maantieteelliseen kattavuuteen Euroopassa; pitää valitettavina merkittäviä alakohtaisia puutteita, joita esiintyy jatkuvasti useimmissa jäsenvaltioissa, mutta pitää myönteisenä alakohtaisen kattavuuden parantamista siten, että mukaan otetaan henkilöitä, jotka tuntevat tietyn alan toimintamekanismit; kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käynnistämistä koskevia tietoja tarjoavien alakohtaisten palvelupisteiden käyttöönottoa; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että vaikka Euroopassa on parhaillaankin monia tehokkaasti toimivia vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä, yksi merkittävimmistä niiden käyttöä estävistä seikoista on se, ettei näitä järjestelmiä ole kehitetty kaikkialla EU:ssa tasaisesti, ei maantieteellisesti eikä alakohtaisesti; ehdottaa siksi, että on korjattava nopeasti nykyiset puutteet, jotka liittyvät vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen maantieteelliseen kattavuuteen Euroopassa; pitää valitettavina merkittäviä alakohtaisia puutteita, joita esiintyy jatkuvasti useimmissa jäsenvaltioissa, mutta pitää myönteisenä alakohtaisen kattavuuden parantamista siten, että mukaan otetaan henkilöitä, jotka tuntevat tietyn alan toimintamekanismit; kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käynnistämistä koskevia tietoja tarjoavien alakohtaisten palvelupisteiden käyttöönottoa;

| 21. | muistuttaa, että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat erityisesti eduksi pk-yrityksille; toistaa kehotuksensa, että komission olisi tarkasteltava vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen ja EU:n sopimusoikeussäädöksen välisiä yhteisvaikutuksia; suhtautuu lisäksi myönteisesti ohjeisiin vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevista lausekkeista standardisopimuksissa; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat erityisesti eduksi pk-yrityksille; toistaa kehotuksensa, että komission olisi tarkasteltava vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen ja EU:n sopimusoikeussäädöksen välisiä yhteisvaikutuksia; suhtautuu lisäksi myönteisesti ohjeisiin vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevista lausekkeista standardisopimuksissa;

| 22. | antaa tunnustusta FIN-NET- ja ECC-Net -verkostojen saavutuksille mutta katsoo, että osapuolille tarjottavia tietoja ja rahoitusta voidaan yhä parantaa, ja kehottaa komissiota tukemaan, vahvistamaan sekä lisäämään entisestään nykyisten tehokkaasti toimivien ja arvonsa osoittaneiden elinten toimintaedellytyksiä; |
| --- | --- |

22.

antaa tunnustusta FIN-NET- ja ECC-Net -verkostojen saavutuksille mutta katsoo, että osapuolille tarjottavia tietoja ja rahoitusta voidaan yhä parantaa, ja kehottaa komissiota tukemaan, vahvistamaan sekä lisäämään entisestään nykyisten tehokkaasti toimivien ja arvonsa osoittaneiden elinten toimintaedellytyksiä;

| 23. | katsoo, että tietoverkossa tapahtuvilla vaihtoehtoisilla riidanratkaisumenettelyillä on suuria mahdollisuuksia erityisesti pienempien vaateiden osalta; ottaa huomioon, että perinteiset vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat tietoverkossa muiden riitojen välttämiseen tai ratkaisemiseen pyrkivien mekanismien rinnalla; korostaa, että jos perinteinen riitojenratkaisumenettely toteutetaan tietoverkossa, menettelyyn liittyviä vaatimuksia ei saa alentaa, ja että olisi ratkaistava myös muun muassa päätösten täytäntöönpanemiskelpoisuutta koskevat ongelmat; pitää erityisen hyödyllisinä tietoverkon luotettavuusmerkintäjärjestelmiä; panee merkille YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) verkkovälitteistä riidanratkaisua käsittelevän työryhmän työn (12), joka koskee yritysten välisiä ja yritysten ja kuluttajien välisiä liiketoimia; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että tietoverkossa tapahtuvilla vaihtoehtoisilla riidanratkaisumenettelyillä on suuria mahdollisuuksia erityisesti pienempien vaateiden osalta; ottaa huomioon, että perinteiset vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat tietoverkossa muiden riitojen välttämiseen tai ratkaisemiseen pyrkivien mekanismien rinnalla; korostaa, että jos perinteinen riitojenratkaisumenettely toteutetaan tietoverkossa, menettelyyn liittyviä vaatimuksia ei saa alentaa, ja että olisi ratkaistava myös muun muassa päätösten täytäntöönpanemiskelpoisuutta koskevat ongelmat; pitää erityisen hyödyllisinä tietoverkon luotettavuusmerkintäjärjestelmiä; panee merkille YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) verkkovälitteistä riidanratkaisua käsittelevän työryhmän työn (12), joka koskee yritysten välisiä ja yritysten ja kuluttajien välisiä liiketoimia;

| 24. | katsoo, että ratkaisujen "hierarkia" – joka kattaa ensinnäkin talon sisäisen valitusjärjestelmän, toiseksi vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn ja vasta viimeisenä keinona oikeudenkäynnin – säästää aikaa ja kustannuksia; kehottaa komissiota avustamaan toimialoja tällaisten järjestelmien edistämisessä; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että ratkaisujen "hierarkia" – joka kattaa ensinnäkin talon sisäisen valitusjärjestelmän, toiseksi vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn ja vasta viimeisenä keinona oikeudenkäynnin – säästää aikaa ja kustannuksia; kehottaa komissiota avustamaan toimialoja tällaisten järjestelmien edistämisessä;

| 25. | korostaa tietyntyyppisten vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen keskeistä merkitystä perheiden riita-asioissa, joissa kyseiset menettelyt voivat vähentää psykologista haittaa, auttaa osapuolia käynnistämään vuoropuhelu uudelleen ja siten erityisesti auttaa varmistamaan suoja lapsille; näkee rajatylittävissä vaihtoehtoisissa riitojenratkaisumenettelyissä erityisesti joustavuuteen liittyviä mahdollisuuksia; viittaa lisäksi työhön, jota tekee vanhempien tekemiä kansainvälisiä lapsikaappauksia hoitava Euroopan parlamentin sovittelija; |
| --- | --- |

25.

korostaa tietyntyyppisten vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen keskeistä merkitystä perheiden riita-asioissa, joissa kyseiset menettelyt voivat vähentää psykologista haittaa, auttaa osapuolia käynnistämään vuoropuhelu uudelleen ja siten erityisesti auttaa varmistamaan suoja lapsille; näkee rajatylittävissä vaihtoehtoisissa riitojenratkaisumenettelyissä erityisesti joustavuuteen liittyviä mahdollisuuksia; viittaa lisäksi työhön, jota tekee vanhempien tekemiä kansainvälisiä lapsikaappauksia hoitava Euroopan parlamentin sovittelija;

| 26. | yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan tarkoituksenmukainen vahingonkorvausten saaminen sisämarkkinoilla edellyttää, että vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin on mahdollista turvautua helposti ja että käytössä on tehokas kollektiivisen muutoksenhaun järjestelmä, ja näiden kahden on täydennettävä toisiaan sen sijaan, että ne sulkisivat toisensa pois; |
| --- | --- |

26.

yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan tarkoituksenmukainen vahingonkorvausten saaminen sisämarkkinoilla edellyttää, että vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin on mahdollista turvautua helposti ja että käytössä on tehokas kollektiivisen muutoksenhaun järjestelmä, ja näiden kahden on täydennettävä toisiaan sen sijaan, että ne sulkisivat toisensa pois;

| 27. | näkee mahdollisuuksia vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin meneillään olevan kollektiivista muutoksenhakua koskevan keskustelun yhteydessä, koska vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttäminen on tehokas keino välttää viemästä riitoja tuomioistuinten ratkaistavaksi; |
| --- | --- |

27.

näkee mahdollisuuksia vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin meneillään olevan kollektiivista muutoksenhakua koskevan keskustelun yhteydessä, koska vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttäminen on tehokas keino välttää viemästä riitoja tuomioistuinten ratkaistavaksi;

| 28. | katsoo, että EU:n tasolla tarvitaan vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä lehdistönvapauden ja henkilöllisyyteen liittyvien oikeuksien alalla, kun otetaan huomioon, että erityisesti kunnianloukkaustapauksissa ja henkilöllisyyteen liittyvien oikeuksien loukkaustapauksissa oikeudenkäyntikulut voivat varsinkin eräissä jäsenvaltiossa olla tuhoisan suuret, ja että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt voivat auttaa parantamaan nykyistä tilannetta; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että EU:n tasolla tarvitaan vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä lehdistönvapauden ja henkilöllisyyteen liittyvien oikeuksien alalla, kun otetaan huomioon, että erityisesti kunnianloukkaustapauksissa ja henkilöllisyyteen liittyvien oikeuksien loukkaustapauksissa oikeudenkäyntikulut voivat varsinkin eräissä jäsenvaltiossa olla tuhoisan suuret, ja että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt voivat auttaa parantamaan nykyistä tilannetta;

Kuluttajariitoja koskevat vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt

| 29. | korostaa, että eurooppalaisille kuluttajille on taattava mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä niin kansallisissa kuin myös rajat ylittävissä riitatapauksissa ja etenkin verkkokauppaan, joka on EU:n alueella voimakkaassa kasvussa, liittyvissä kiistoissa; toteaa, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttö tarjoaa mahdollisuuden suojella paremmin kuluttajien oikeuksia ja kasvattaa kuluttajien luottamusta markkinoihin, yrityksiin ja kuluttajansuojaelimiin lisäämällä niiden vetovoimaa, edistämällä rajat ylittävää kaupankäyntiä sekä lisäämällä kaikkien toimijoiden vaurautta EU:n markkinoilla; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että eurooppalaisille kuluttajille on taattava mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä niin kansallisissa kuin myös rajat ylittävissä riitatapauksissa ja etenkin verkkokauppaan, joka on EU:n alueella voimakkaassa kasvussa, liittyvissä kiistoissa; toteaa, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttö tarjoaa mahdollisuuden suojella paremmin kuluttajien oikeuksia ja kasvattaa kuluttajien luottamusta markkinoihin, yrityksiin ja kuluttajansuojaelimiin lisäämällä niiden vetovoimaa, edistämällä rajat ylittävää kaupankäyntiä sekä lisäämällä kaikkien toimijoiden vaurautta EU:n markkinoilla;

| 30. | kehottaa luomaan koko EU:n kattavan järjestelmän kuluttajariitojen ratkaisemiseksi tuomioistuinten ulkopuolella; |
| --- | --- |

30.

kehottaa luomaan koko EU:n kattavan järjestelmän kuluttajariitojen ratkaisemiseksi tuomioistuinten ulkopuolella;

| 31. | kehottaa komissiota sisällyttämään tulevaan lainsäädäntöehdotukseensa kuluttaja-asioita koskevien vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä Euroopan unionissa periaatteita, joita on noudatettava Euroopassa käyttöönotetuissa vaihtoehtoisissa riidanratkaisumenettelyissä ja joita ovat






  — | riippumattomuus, puolueettomuus ja luottamuksellisuus; sovittelijoiden nimityksessä on vältettävä mahdollisten eturistiriitojen ilmenemistä; kuluttajayhdistysten jäsenten ja yrityksiä edustavien järjestöjen yhteisen osallistumisen periaate voisi toimia hyödyllisenä perustana päätöksenteon puolueettomuuden varmistamiselle; |
| --- | --- | --- |

31.

kehottaa komissiota sisällyttämään tulevaan lainsäädäntöehdotukseensa kuluttaja-asioita koskevien vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä Euroopan unionissa periaatteita, joita on noudatettava Euroopassa käyttöönotetuissa vaihtoehtoisissa riidanratkaisumenettelyissä ja joita ovat

—

riippumattomuus, puolueettomuus ja luottamuksellisuus; sovittelijoiden nimityksessä on vältettävä mahdollisten eturistiriitojen ilmenemistä; kuluttajayhdistysten jäsenten ja yrityksiä edustavien järjestöjen yhteisen osallistumisen periaate voisi toimia hyödyllisenä perustana päätöksenteon puolueettomuuden varmistamiselle;

| — | toimivalta: vastuussa olevilla ammattilaisilla on oltava ammatillinen pätevyys, koulutus ja kokemus tehtävän hoitamiseen ja heidän on oltava puolueettomia, itsenäisiä ja toimivaltaisia; |
| --- | --- |

—

toimivalta: vastuussa olevilla ammattilaisilla on oltava ammatillinen pätevyys, koulutus ja kokemus tehtävän hoitamiseen ja heidän on oltava puolueettomia, itsenäisiä ja toimivaltaisia;

| — | tehokkuus ja nopeus: sovittelijoilla on oltava käytössään riittävät voimavarat (henkilöstö, materiaali ja rahoitus) ja heidän on kyettävä noudattamaan lyhyitä määräaikoja asian vireillepanon ja päätöksenteon välillä; |
| --- | --- |

—

tehokkuus ja nopeus: sovittelijoilla on oltava käytössään riittävät voimavarat (henkilöstö, materiaali ja rahoitus) ja heidän on kyettävä noudattamaan lyhyitä määräaikoja asian vireillepanon ja päätöksenteon välillä;

| — | tasapuolisuus kuluttajien ja ammattilaisten välillä tiedonvälityksen, suunnittelun ja menettelyn osalta sekä kontradiktorinen periaate, jonka mukaisesti asianosaisilla on oltava puolin ja toisin mahdollisuus tehdä näkökulmansa tunnetuksi ja vastaavasti tutustua toisen osapuolen esiin tuomiin näkemyksiin ja tosiseikkoihin; |
| --- | --- |

—

tasapuolisuus kuluttajien ja ammattilaisten välillä tiedonvälityksen, suunnittelun ja menettelyn osalta sekä kontradiktorinen periaate, jonka mukaisesti asianosaisilla on oltava puolin ja toisin mahdollisuus tehdä näkökulmansa tunnetuksi ja vastaavasti tutustua toisen osapuolen esiin tuomiin näkemyksiin ja tosiseikkoihin;

| — | rahoitus: kysymys vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kustannuksista on ratkaistava, jotta voitaisiin taata niiden kiinnostavuus osapuolille; tässä mielessä järjestelmän olisi oltava ilmainen osapuolelle, jonka eduksi tapaus ratkaistaan, tai sen olisi oltava kuluttajille kustannuksiltaan hyvin edullinen; |
| --- | --- |

—

rahoitus: kysymys vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen kustannuksista on ratkaistava, jotta voitaisiin taata niiden kiinnostavuus osapuolille; tässä mielessä järjestelmän olisi oltava ilmainen osapuolelle, jonka eduksi tapaus ratkaistaan, tai sen olisi oltava kuluttajille kustannuksiltaan hyvin edullinen;

| — | valinnanvapaus ja tuomioistuinten ulkopuolisuus: vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen on oltava vapaaehtoisia ja perustuttava valinnanvapauden kunnioittamiseen koko prosessin ajan, jolloin osapuolilla on milloin tahansa mahdollisuus ratkaista erimielisyyksiään tuomioistuimessa; samalla on taattava, että menestyksekkääseen sovitteluun pyritään aidosti; vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt eivät missään tapauksessa saa olla ensimmäinen pakollinen vaihe ennen asian viemistä oikeuteen, ja siitä syntyvät päätökset voivat olla sitovia vain, kun osapuolille on tiedotettu niistä etukäteen ja he ovat nimenomaisesti hyväksyneet asian; osapuolilla olisi tällaisesta päätöksestä huolimatta oltava mahdollisuus valita oikeuskäsittely; |
| --- | --- |

—

valinnanvapaus ja tuomioistuinten ulkopuolisuus: vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen on oltava vapaaehtoisia ja perustuttava valinnanvapauden kunnioittamiseen koko prosessin ajan, jolloin osapuolilla on milloin tahansa mahdollisuus ratkaista erimielisyyksiään tuomioistuimessa; samalla on taattava, että menestyksekkääseen sovitteluun pyritään aidosti; vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt eivät missään tapauksessa saa olla ensimmäinen pakollinen vaihe ennen asian viemistä oikeuteen, ja siitä syntyvät päätökset voivat olla sitovia vain, kun osapuolille on tiedotettu niistä etukäteen ja he ovat nimenomaisesti hyväksyneet asian; osapuolilla olisi tällaisesta päätöksestä huolimatta oltava mahdollisuus valita oikeuskäsittely;

| — | menettelyjen, päätösten ja kustannusten suhteellisuus, jotta voitaisiin välttää niiden vaikuttaminen riita-asian kohteeseen ja aiheeseen; kustannusten on oltava oikeassa suhteessa aiheutuneeseen vahinkoon; |
| --- | --- |

—

menettelyjen, päätösten ja kustannusten suhteellisuus, jotta voitaisiin välttää niiden vaikuttaminen riita-asian kohteeseen ja aiheeseen; kustannusten on oltava oikeassa suhteessa aiheutuneeseen vahinkoon;

| — | avoimuus: tiedot (riita-asioiden tyypit, vireillepanoa koskevat säännöt, päätöksentekomenettelyt jne.) on asetettava yleisesti saataville, minkä lisäksi jokainen sovittelijana toimiva henkilö on velvoitettava julkaisemaan vuosiraportti; |
| --- | --- |

—

avoimuus: tiedot (riita-asioiden tyypit, vireillepanoa koskevat säännöt, päätöksentekomenettelyt jne.) on asetettava yleisesti saataville, minkä lisäksi jokainen sovittelijana toimiva henkilö on velvoitettava julkaisemaan vuosiraportti;

| 32. | kehottaa komissiota suunnittelemaan koordinointia rajat ylittäviä kuluttajariitoja varten kansallisten ja yritysjohtoisten vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen saatavuuden ja koordinoinnin helpottamiseksi; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota suunnittelemaan koordinointia rajat ylittäviä kuluttajariitoja varten kansallisten ja yritysjohtoisten vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen saatavuuden ja koordinoinnin helpottamiseksi;

| 33. | kehottaa komissiota rajat ylittävien sähköistä kaupankäyntiä koskevien kuluttajariitojen osalta ottamaan nopeasti käyttöön monikielisen foorumin, jolla annetaan kuluttajille mahdollisuus ratkaista erimielisyytensä täysin sähköisesti, ja katsoo, että foorumin on oltava laatuvaatimusten mukainen ja sen on perustuttava jäsenvaltioissa käytössä oleviin vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota rajat ylittävien sähköistä kaupankäyntiä koskevien kuluttajariitojen osalta ottamaan nopeasti käyttöön monikielisen foorumin, jolla annetaan kuluttajille mahdollisuus ratkaista erimielisyytensä täysin sähköisesti, ja katsoo, että foorumin on oltava laatuvaatimusten mukainen ja sen on perustuttava jäsenvaltioissa käytössä oleviin vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin;

| 34. | katsoo, että vastuu tietojen antamisesta kuluttajille kuuluu julkisen vallan edustajille, tieto- ja neuvontaverkostoille, sääntelyviranomaisille sekä kuluttajayhdistyksille, ja kehottaa näitä kutakin toteuttamaan tasollaan asiaa koskevia valistuskampanjoita ja pilottihankkeita; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että vastuu tietojen antamisesta kuluttajille kuuluu julkisen vallan edustajille, tieto- ja neuvontaverkostoille, sääntelyviranomaisille sekä kuluttajayhdistyksille, ja kehottaa näitä kutakin toteuttamaan tasollaan asiaa koskevia valistuskampanjoita ja pilottihankkeita;

| 35. | arvostelee komission nykyisen vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevan tietokannan epäselvyyttä; ehdottaa, että komissio luo eurooppalaisen, vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevan ja käytössä olevien tietojärjestelmien ja verkostojen varaan rakentuvan monikielisen verkkoportaalin, josta kuluttajat voisivat hankkia tietoa siitä, kuinka vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt toimivat ja mitä niihin sisältyy, sekä tietoa heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; tähdentää, että kuluttajien edun mukaisesti huomiota on kiinnitettävä sähköisen portaalin helppokäyttöisyyteen ja selkeyteen; |
| --- | --- |

35.

arvostelee komission nykyisen vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevan tietokannan epäselvyyttä; ehdottaa, että komissio luo eurooppalaisen, vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevan ja käytössä olevien tietojärjestelmien ja verkostojen varaan rakentuvan monikielisen verkkoportaalin, josta kuluttajat voisivat hankkia tietoa siitä, kuinka vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt toimivat ja mitä niihin sisältyy, sekä tietoa heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; tähdentää, että kuluttajien edun mukaisesti huomiota on kiinnitettävä sähköisen portaalin helppokäyttöisyyteen ja selkeyteen;

| 36. | tähdentää, että kuluttajilla on oltava mahdollisuus saada käyttöönsä kaikki olennaiset vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevat sähköiset tiedot asianmukaisesti heidän omalle kielelleen käännettyinä käyttämällä valmiiksi saatavilla olevia, helppokäyttöisiä sähköisiä käännöskoneita; |
| --- | --- |

36.

tähdentää, että kuluttajilla on oltava mahdollisuus saada käyttöönsä kaikki olennaiset vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevat sähköiset tiedot asianmukaisesti heidän omalle kielelleen käännettyinä käyttämällä valmiiksi saatavilla olevia, helppokäyttöisiä sähköisiä käännöskoneita;

| 37. | korostaa, että on olennaisen tärkeää antaa kuluttajille enemmän tietoa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen olemassaolosta ja eduista ennen kuluttajariidan käynnistämistä; vaatii, että yritysten ja liike-elämän järjestöjen vastuuntuntoa on tältä osin lisättävä; katsoo, että yrityksillä ja yritysten etujärjestöillä on velvollisuus tiedottaa kuluttajille käytettävissä olevista vaihtoehtoisista riidanratkaisuvälineistä; ehdottaa, että etukäteen tiedottaminen tapahtuisi siten, että kaikkiin ammattilaisten laatimiin sopimusasiakirjoihin sisällytettäisiin maininta mahdollisuudesta turvautua vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin ja että samaan yhteyteen liitettäisiin yhteystiedot ja vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen vireillepanoa koskevat menettelyt; katsoo, että tästä ei kuitenkaan saisi aiheutua lisäkustannuksia ja byrokratiaa; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että on olennaisen tärkeää antaa kuluttajille enemmän tietoa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen olemassaolosta ja eduista ennen kuluttajariidan käynnistämistä; vaatii, että yritysten ja liike-elämän järjestöjen vastuuntuntoa on tältä osin lisättävä; katsoo, että yrityksillä ja yritysten etujärjestöillä on velvollisuus tiedottaa kuluttajille käytettävissä olevista vaihtoehtoisista riidanratkaisuvälineistä; ehdottaa, että etukäteen tiedottaminen tapahtuisi siten, että kaikkiin ammattilaisten laatimiin sopimusasiakirjoihin sisällytettäisiin maininta mahdollisuudesta turvautua vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin ja että samaan yhteyteen liitettäisiin yhteystiedot ja vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen vireillepanoa koskevat menettelyt; katsoo, että tästä ei kuitenkaan saisi aiheutua lisäkustannuksia ja byrokratiaa;

| 38. | suosittelee, että yrityksiä voitaisiin kannustaa ottamalla käyttöön kuluttajariitojen sovitteluun liittyvä laatumerkintä, joka olisi yhdenmukainen parhaiden käytänteiden tunnustamiseen käytettävien suuntaviivojen kanssa ja jonka avulla kuluttajille annettaisiin mahdollisuus tunnistaa nopeasti yritykset, jotka tukevat vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyitä; katsoo, että ensin olisi laadittava tätä ehdotusta koskeva kustannusselvitys; korostaa, että komission olisi varmistettava, että laatumerkintää käytetään tarkoituksenmukaisesti ja että se saatetaan voimaan; |
| --- | --- |

38.

suosittelee, että yrityksiä voitaisiin kannustaa ottamalla käyttöön kuluttajariitojen sovitteluun liittyvä laatumerkintä, joka olisi yhdenmukainen parhaiden käytänteiden tunnustamiseen käytettävien suuntaviivojen kanssa ja jonka avulla kuluttajille annettaisiin mahdollisuus tunnistaa nopeasti yritykset, jotka tukevat vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyitä; katsoo, että ensin olisi laadittava tätä ehdotusta koskeva kustannusselvitys; korostaa, että komission olisi varmistettava, että laatumerkintää käytetään tarkoituksenmukaisesti ja että se saatetaan voimaan;

Seuraavat vaiheet

| 39. | panee merkille, että olisi parannettava yleistä tiedottamista oikeuksista ja niiden toteuttamisesta sekä erityisistä vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä, mukaan lukien niiden olemassaolosta, toiminnasta ja sijainnista; katsoo, että tiedotusohjelmissa olisi myös painotettava vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn valinnan tärkeimpiä etuja, kuten sen kustannuksia, onnistumisastetta ja ajallista tehokkuutta oikeudenkäyntiin verrattuna; katsoo, että tällaiset ohjelmat olisi suunnattava erityisesti kansalaisille ja pk-yrityksille; uskoo, että vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä voidaan tehokkaimmin tarjota kansalaisia lähellä olevassa verkossa ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

39.

panee merkille, että olisi parannettava yleistä tiedottamista oikeuksista ja niiden toteuttamisesta sekä erityisistä vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä, mukaan lukien niiden olemassaolosta, toiminnasta ja sijainnista; katsoo, että tiedotusohjelmissa olisi myös painotettava vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn valinnan tärkeimpiä etuja, kuten sen kustannuksia, onnistumisastetta ja ajallista tehokkuutta oikeudenkäyntiin verrattuna; katsoo, että tällaiset ohjelmat olisi suunnattava erityisesti kansalaisille ja pk-yrityksille; uskoo, että vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä voidaan tehokkaimmin tarjota kansalaisia lähellä olevassa verkossa ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa;

| 40. | kehottaa samalla komissiota ryhtymään välittömiin toimiin, joilla varmistetaan, että kuluttajat ja yritykset saavat lisää tietoa käytössä olevista lainsäädäntövälineistä, kuten eurooppalaisesta vähäisiin vaatimuksiin sovellettavasta menettelystä annetusta asetuksesta (EY) N:o 861/2007, tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetusta direktiivistä 2008/52/EY sekä riitauttamattomia vaatimuksia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen käyttöönotosta annetusta asetuksesta (EY) N:o 805/2004; ehdottaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi, että kansalliset viranomaiset, tuomioistuimet, asianajajaliitot ja kauppakamarit, kuluttajaneuvontavirastot, oikeusturvavakuutusten antajat ja muut toimivaltaiset järjestöt otettaisiin mukaan kattavaan tiedotuskampanjaan; kehottaa antamaan rahoitustukea tällaisille EU:n ja kansallisen tason kampanjoille; |
| --- | --- |

40.

kehottaa samalla komissiota ryhtymään välittömiin toimiin, joilla varmistetaan, että kuluttajat ja yritykset saavat lisää tietoa käytössä olevista lainsäädäntövälineistä, kuten eurooppalaisesta vähäisiin vaatimuksiin sovellettavasta menettelystä annetusta asetuksesta (EY) N:o 861/2007, tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetusta direktiivistä 2008/52/EY sekä riitauttamattomia vaatimuksia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen käyttöönotosta annetusta asetuksesta (EY) N:o 805/2004; ehdottaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi, että kansalliset viranomaiset, tuomioistuimet, asianajajaliitot ja kauppakamarit, kuluttajaneuvontavirastot, oikeusturvavakuutusten antajat ja muut toimivaltaiset järjestöt otettaisiin mukaan kattavaan tiedotuskampanjaan; kehottaa antamaan rahoitustukea tällaisille EU:n ja kansallisen tason kampanjoille;

| 41. | panee merkille, että vähäisiä vaatimuksia käsittelevän tuomioistuimen käyttö joissakin jäsenvaltioissa on edelleen erittäin vähäistä ja että lisätoimia on toteutettava oikeusturvan, kielimuurien poistamisen ja menettelyjen avoimuuden alalla; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota näihin oikeudellisiin yksiköihin laatiessaan lainsäädäntöehdotusta vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä EU:n kuluttaja-asioissa; |
| --- | --- |

41.

panee merkille, että vähäisiä vaatimuksia käsittelevän tuomioistuimen käyttö joissakin jäsenvaltioissa on edelleen erittäin vähäistä ja että lisätoimia on toteutettava oikeusturvan, kielimuurien poistamisen ja menettelyjen avoimuuden alalla; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota näihin oikeudellisiin yksiköihin laatiessaan lainsäädäntöehdotusta vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytöstä EU:n kuluttaja-asioissa;

| 42. | toteaa, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen sovitteleva luonne tarkoittaa, että ratkaisu on todennäköisesti edullinen molemmille osapuolille, ja huomauttaa, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen avulla saavutettuihin ratkaisuihin yleensä sitoudutaan; katsoo siksi, että päivitetyt tilastot näistä seikoista olisi julkaistava vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevien yleisten tietojen yhteydessä; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen sovitteleva luonne tarkoittaa, että ratkaisu on todennäköisesti edullinen molemmille osapuolille, ja huomauttaa, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen avulla saavutettuihin ratkaisuihin yleensä sitoudutaan; katsoo siksi, että päivitetyt tilastot näistä seikoista olisi julkaistava vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevien yleisten tietojen yhteydessä;

| 43. | kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteuttamaan tiedotuskampanjoita, joilla pyritään antamaan lisätietoa sekä kuluttajille että yrittäjille ja valistamaan heitä tämän järjestelmän käyttämiseen liittyvistä eduista; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteuttamaan tiedotuskampanjoita, joilla pyritään antamaan lisätietoa sekä kuluttajille että yrittäjille ja valistamaan heitä tämän järjestelmän käyttämiseen liittyvistä eduista;

| 44. | katsoo, että vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevat tiedotuskampanjat olisi järjestettävä yhteistyössä kauppakamareiden, kuluttajaryhmien ja kilpailuvirastojen (tai vastaavien elinten) kanssa, jotta voidaan varmistaa hyvin koordinoitu ja tehokas kampanjointi; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevat tiedotuskampanjat olisi järjestettävä yhteistyössä kauppakamareiden, kuluttajaryhmien ja kilpailuvirastojen (tai vastaavien elinten) kanssa, jotta voidaan varmistaa hyvin koordinoitu ja tehokas kampanjointi;

| 45. | katsoo, että vastuu tietojen antamisesta yrityksille kuuluu sekä julkisen vallan edustajille että etujärjestöille, ja kehottaa näitä kutakin toteuttamaan tasollaan asiaa koskevia valistuskampanjoita ja pilottihankkeita; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että vastuu tietojen antamisesta yrityksille kuuluu sekä julkisen vallan edustajille että etujärjestöille, ja kehottaa näitä kutakin toteuttamaan tasollaan asiaa koskevia valistuskampanjoita ja pilottihankkeita;

| 46. | korostaa, että yksi merkittävimmistä vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttöä estävistä seikoista on yritysten haluttomuus sitoutua tällaisiin mekanismeihin; ehdottaa, että kauppakamarit ja sekä kansallisen että EU:n tason kattojärjestöt ja muut ammattialojen järjestöt olisivat velvollisia tiedottamaan yrityksille olemassa olevista vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä ja niiden käytöstä koituvista mahdollisista hyödyistä, kuten niiden tuomat mahdollisuudet vähentää oikeudenkäyntejä ja kohottaa yrityksen imagoa sekä palauttaa osapuolten väliseen luottamukseen perustuvat kauppasuhteet, kun tilannetta verrataan välimiesoikeuden päätökseen tai tuomioistuimen antamaan tuomioon; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että yksi merkittävimmistä vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käyttöä estävistä seikoista on yritysten haluttomuus sitoutua tällaisiin mekanismeihin; ehdottaa, että kauppakamarit ja sekä kansallisen että EU:n tason kattojärjestöt ja muut ammattialojen järjestöt olisivat velvollisia tiedottamaan yrityksille olemassa olevista vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä ja niiden käytöstä koituvista mahdollisista hyödyistä, kuten niiden tuomat mahdollisuudet vähentää oikeudenkäyntejä ja kohottaa yrityksen imagoa sekä palauttaa osapuolten väliseen luottamukseen perustuvat kauppasuhteet, kun tilannetta verrataan välimiesoikeuden päätökseen tai tuomioistuimen antamaan tuomioon;

| 47. | kehottaa komissiota kerättyjen tietojen ja parempaan sääntelyyn nojautuvan perinpohjaisen vaikutustenarvioinnin perusteella arvioimaan, voidaanko kaikille aloille tarjota vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen vähimmäisnormit, samalla kun kehitetään olemassa olevia järjestelmiä ja kannustetaan jäsenvaltioita ja järjestelmän piiriin kuuluvia aloja lisäämään rahoitusta, ja pitämään mielessä, että vaikka vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt tarjoavat osapuolille kustannustehokkaan vaihtoehdon, ne eivät saa merkitä "oikeuden alennusmyyntiä"; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota kerättyjen tietojen ja parempaan sääntelyyn nojautuvan perinpohjaisen vaikutustenarvioinnin perusteella arvioimaan, voidaanko kaikille aloille tarjota vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen vähimmäisnormit, samalla kun kehitetään olemassa olevia järjestelmiä ja kannustetaan jäsenvaltioita ja järjestelmän piiriin kuuluvia aloja lisäämään rahoitusta, ja pitämään mielessä, että vaikka vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt tarjoavat osapuolille kustannustehokkaan vaihtoehdon, ne eivät saa merkitä "oikeuden alennusmyyntiä";

*

* *

| 48. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

48.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 115, 17.4.1998, s. 31.

(2)  EYVL L 109, 19.4.2001, s. 56.

(3)  EYVL C 155, 6.6.2000, s. 1.

(4)  EYVL L 174, 27.6.2001, s. 25.

(5)  EUVL L 136, 24.5.2008, s. 3.

(6)  EUVL C 61 E, 10.3.2004, s. 256.

(7)  EUVL C 146 E, 12.6.2008, s. 110.

(8)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0144.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0361.

(11)  http://ec.europa.eu/justice/policies/consumer/docs/explanatory_note_results_feasibility_study_05_2011_en.pdf.

(12)  http://www.uncitral.org/uncitral/commission/working_groups/3Online_Dispute_Resolution.html

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/9

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Vammaisten liikkuvuus ja osallistaminen sekä Euroopan vammaisstrategia 2010–2020

P7_TA(2011)0453

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 vammaisten liikkuvuudesta ja osallistamisesta sekä Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 (2010/2272(INI))

2013/C 131 E/02

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (UNCRPD) ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2010/48/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (UNCRPD) ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2010/48/EY (1),

| — | ottaa huomioon yhteisön peruskirjan työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön peruskirjan työntekijöiden sosiaalisista perusoikeuksista (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2, 10, 19 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2, 10, 19 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (3),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (KOM(2008)0426) sekä 2. huhtikuuta 2009 vahvistetun Euroopan parlamentin kannan (4) kyseisestä ehdotuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (KOM(2008)0426) sekä 2. huhtikuuta 2009 vahvistetun Euroopan parlamentin kannan (4) kyseisestä ehdotuksesta,

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 julkaistun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 julkaistun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen 98/376/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen 98/376/EY (5),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" (KOM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2000 annetun komission tiedonannon "Tavoitteena eurooppalainen nanoteknologiastrategia" (KOM(2000)0284), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2000 annetun komission tiedonannon "Tavoitteena eurooppalainen nanoteknologiastrategia" (KOM(2000)0284),

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2001 annetun komission tiedonannon "eEurope 2002: Julkisen sektorin verkkosivujen ja niiden sisällön saavutettavuus" (KOM(2001)0529), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2001 annetun komission tiedonannon "eEurope 2002: Julkisen sektorin verkkosivujen ja niiden sisällön saavutettavuus" (KOM(2001)0529),

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön luoman toimintakyvyn, toimintarajoitteiden ja terveyden kansainvälisen luokittelujärjestelmän (International Classification of Functioning, Disability and Health, ICF), joka hyväksyttiin 22. toukokuuta 2001 (Maailman terveyskokouksen päätöslauselma 54.21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön luoman toimintakyvyn, toimintarajoitteiden ja terveyden kansainvälisen luokittelujärjestelmän (International Classification of Functioning, Disability and Health, ICF), joka hyväksyttiin 22. toukokuuta 2001 (Maailman terveyskokouksen päätöslauselma 54.21),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2003 annetun komission tiedonannon "Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma" (KOM(2003)0650), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2003 annetun komission tiedonannon "Yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille: eurooppalainen toimintasuunnitelma" (KOM(2003)0650),

| — | ottaa huomioon 24. tammikuuta 2003 annetun komission tiedonannon "Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi" (KOM(2003)0016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. tammikuuta 2003 annetun komission tiedonannon "Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi" (KOM(2003)0016),

| — | ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2005 julkaistun komission vihreän kirjan "Kohti väestörakenteen muutoksia – uusi solidaarisuus sukupolvien välillä" (KOM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2005 julkaistun komission vihreän kirjan "Kohti väestörakenteen muutoksia – uusi solidaarisuus sukupolvien välillä" (KOM(2005)0094),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2007 annetun komission tiedonannon "Vammaisten tilanne Euroopan unionissa: eurooppalainen toimintasuunnitelma 2008–2009" (KOM(2007)0738), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2007 annetun komission tiedonannon "Vammaisten tilanne Euroopan unionissa: eurooppalainen toimintasuunnitelma 2008–2009" (KOM(2007)0738),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle" (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi: Eurooppalaiset puitteet sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle" (KOM(2010)0758),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan" (KOM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan" (KOM(2010)0636),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 hyväksytyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan (jäljempänä "valinnainen pöytäkirja"), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2006 hyväksytyn vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan (jäljempänä "valinnainen pöytäkirja"),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät "Työmarkkinoille osallistumisen edistäminen – Kriisistä elpyminen ja vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian valmistelu", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät "Työmarkkinoille osallistumisen edistäminen – Kriisistä elpyminen ja vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian valmistelu",

| — | ottaa huomioon Urzula Weber-Królin vetoomuksen N:o 1454/2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Urzula Weber-Królin vetoomuksen N:o 1454/2010,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2006 toiminnasta ja vaikutuksista (KOM(2011)0166), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2006 toiminnasta ja vaikutuksista (KOM(2011)0166),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 11. heinäkuuta 2006 tekemän päätöksen (asia C-13/05, joka koskee direktiiviä 2000/78/EY – Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa – Vammaisuuden käsite), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 11. heinäkuuta 2006 tekemän päätöksen (asia C-13/05, joka koskee direktiiviä 2000/78/EY – Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa – Vammaisuuden käsite),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 21. lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/707/EU (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 21. lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/707/EU (6),

| — | ottaa huomioon kuurojen viittomakielistä 17. kesäkuuta 1988 antamansa päätöslauselman (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuurojen viittomakielistä 17. kesäkuuta 1988 antamansa päätöslauselman (7),

| — | ottaa huomioon naisista ja vammaisuudesta 26. toukokuuta 1989 antamansa päätöslauselman (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisista ja vammaisuudesta 26. toukokuuta 1989 antamansa päätöslauselman (8),

| — | ottaa huomioon henkisesti vammaisten oikeuksista 16. syyskuuta 1992 antamansa päätöslauselman (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkisesti vammaisten oikeuksista 16. syyskuuta 1992 antamansa päätöslauselman (9),

| — | ottaa huomioon vammaisten ihmisoikeuksista 14. joulukuuta 1995 antamansa päätöslauselman (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten ihmisoikeuksista 14. joulukuuta 1995 antamansa päätöslauselman (10),

| — | ottaa huomioon autististen oikeuksista 9. toukokuuta 1996 antamansa päätöslauselman (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon autististen oikeuksista 9. toukokuuta 1996 antamansa päätöslauselman (11),

| — | ottaa huomioon liikuntaesteisten pysäköintiluvasta 13. joulukuuta 1996 antamansa päätöslauselman (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikuntaesteisten pysäköintiluvasta 13. joulukuuta 1996 antamansa päätöslauselman (12),

| — | ottaa huomioon vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista 11. huhtikuuta 1997 antamansa päätöslauselman (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista 11. huhtikuuta 1997 antamansa päätöslauselman (13),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman (14) komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta "Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2003 antamansa päätöslauselman (14) komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta "Tavoitteena oikeudellisesti sitova Yhdistyneiden kansakuntien asiakirja vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämiseksi ja suojelemiseksi",

| — | ottaa huomioon 12. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Vuotuinen kasvuselvitys: EU:lle kattava ratkaisu kriisiin" (KOM(2011)0011) ja siihen liittyvän mietintöluonnoksen työllisyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Vuotuinen kasvuselvitys: EU:lle kattava ratkaisu kriisiin" (KOM(2011)0011) ja siihen liittyvän mietintöluonnoksen työllisyydestä,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 19. toukokuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/308/EU (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 19. toukokuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/308/EU (15),

| — | ottaa huomioon terveyserojen vähentämisestä EU:ssa 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terveyserojen vähentämisestä EU:ssa 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman (16),

| — | ottaa huomioon EU:n työmarkkinaosapuolten 25. maaliskuuta 2010 tekemän puitesopimuksen osallistavista työmarkkinoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n työmarkkinaosapuolten 25. maaliskuuta 2010 tekemän puitesopimuksen osallistavista työmarkkinoista,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista (2006/C146/01), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista (2006/C146/01),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät aiheesta "Oikeudenmukaisuus ja terveys kaikissa politiikoissa: solidaarinen terveydenhuolto", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät aiheesta "Oikeudenmukaisuus ja terveys kaikissa politiikoissa: solidaarinen terveydenhuolto",

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A7-0263/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan sekä vetoomusvaliokunnan lausunnot (A7-0263/2011),

| A. | ottaa huomioon, että yhdenvertaisina kansalaisina vammaisilla (myös fyysisesti ja psykososiaalisesti vammaisilla) on yhtäläiset oikeudet sekä oikeus kiistämättömään ihmisarvoon, yhdenvertaiseen kohteluun ja itsenäiseen suoriutumiseen sekä oikeus osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yhdenvertaisina kansalaisina vammaisilla (myös fyysisesti ja psykososiaalisesti vammaisilla) on yhtäläiset oikeudet sekä oikeus kiistämättömään ihmisarvoon, yhdenvertaiseen kohteluun ja itsenäiseen suoriutumiseen sekä oikeus osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan;

| B. | ottaa huomioon, että yli 80 miljoonaa eli noin 16 prosenttia Euroopan unionin työikäisestä väestöstä on vammaisia, joihin kuuluu myös mielenterveysongelmista –erityisesti autismista – kärsiviä henkilöitä, ja että vammaisten työttömyysaste on vähintään kaksi kertaa muiden työttömyysastetta korkeampi; ottaa huomioon, että vammaiset muodostavat haavoittuvan ryhmän, jossa köyhiä on 70 prosenttia enemmän kuin väestössä keskimäärin; ottaa huomioon, että vammaisten työllisyysaste on ainoastaan noin 45 prosenttia ja että korkealaatuiset työpaikat varmistavat taloudellisen riippumattomuuden ja edistävät henkilökohtaista kasvua; ottaa huomioon, että työttömyys lisää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä, sillä ainakin neljännes väestöstä kärsii vähintään kerran elämänsä aikana jostakin mielenterveyden ongelmasta ja kymmenesosassa tapauksia tällaiset ongelmat voivat kroonistua, mikä korostaa tarvetta aktiivisiin ja kohdennettuihin toimiin, joilla voidaan puuttua tähän jatkuvaan ongelmaan; katsoo, että suurempi riski altistua köyhyydelle johtuu usein vähäisistä mahdollisuuksista saada työpaikka, päästä koulutukseen ja saada terveydenhoitoa ja muuta asianmukaista hoitoa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että yli 80 miljoonaa eli noin 16 prosenttia Euroopan unionin työikäisestä väestöstä on vammaisia, joihin kuuluu myös mielenterveysongelmista –erityisesti autismista – kärsiviä henkilöitä, ja että vammaisten työttömyysaste on vähintään kaksi kertaa muiden työttömyysastetta korkeampi; ottaa huomioon, että vammaiset muodostavat haavoittuvan ryhmän, jossa köyhiä on 70 prosenttia enemmän kuin väestössä keskimäärin; ottaa huomioon, että vammaisten työllisyysaste on ainoastaan noin 45 prosenttia ja että korkealaatuiset työpaikat varmistavat taloudellisen riippumattomuuden ja edistävät henkilökohtaista kasvua; ottaa huomioon, että työttömyys lisää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä, sillä ainakin neljännes väestöstä kärsii vähintään kerran elämänsä aikana jostakin mielenterveyden ongelmasta ja kymmenesosassa tapauksia tällaiset ongelmat voivat kroonistua, mikä korostaa tarvetta aktiivisiin ja kohdennettuihin toimiin, joilla voidaan puuttua tähän jatkuvaan ongelmaan; katsoo, että suurempi riski altistua köyhyydelle johtuu usein vähäisistä mahdollisuuksista saada työpaikka, päästä koulutukseen ja saada terveydenhoitoa ja muuta asianmukaista hoitoa;

| C. | katsoo, että kriisi vaikuttaa pahimmin syrjäytyneimpiin ryhmiin, ja ottaa huomioon, että vammaiset ovat yksi ryhmistä, joihin rahoituskriisi on vaikuttanut Euroopassa eniten; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kriisi vaikuttaa pahimmin syrjäytyneimpiin ryhmiin, ja ottaa huomioon, että vammaiset ovat yksi ryhmistä, joihin rahoituskriisi on vaikuttanut Euroopassa eniten;

| D. | ottaa huomioon, että kansalaiset tuovat säännöllisesti vetoomusvaliokunnan tietoon puutteita nykyisen vammaisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteutumisessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kansalaiset tuovat säännöllisesti vetoomusvaliokunnan tietoon puutteita nykyisen vammaisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteutumisessa;

| E. | ottaa huomioon, että paljon tukea tarvitsevat vammaiset ovat yhteiskunnan syrjäytyneimpiä ja että vammaiset naiset ovat yleensä muita heikommassa asemassa ja kuuluvat yhteiskunnan syrjäytyneimpiin ja että he kokevat syrjintää ja syrjäytymistä koulutukseen, työhön ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumisessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että paljon tukea tarvitsevat vammaiset ovat yhteiskunnan syrjäytyneimpiä ja että vammaiset naiset ovat yleensä muita heikommassa asemassa ja kuuluvat yhteiskunnan syrjäytyneimpiin ja että he kokevat syrjintää ja syrjäytymistä koulutukseen, työhön ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumisessa;

| F. | katsoo, että Eurooppa 2020 -strategia, jonka tavoitteena on (innovointiin ja tutkimukseen perustuva) älykäs, kestävä ja osallistava talous, edellyttää ehdottomasti rakenteellisia parannuksia vammaisten liikkuvuuteen ja osallistamiseen tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Eurooppa 2020 -strategia, jonka tavoitteena on (innovointiin ja tutkimukseen perustuva) älykäs, kestävä ja osallistava talous, edellyttää ehdottomasti rakenteellisia parannuksia vammaisten liikkuvuuteen ja osallistamiseen tulevaisuudessa;

| G. | ottaa huomioon, että määrä kasvaa huomattavasti lähivuosina väestöpyramidin muuttuessa väistämättä käänteiseksi, sillä yli kolmasosa 75-vuotiaista ja sitä vanhemmista kärsii jonkinasteisista toimintarajoitteista ja yli 20 prosenttia huomattavista rajoitteista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että määrä kasvaa huomattavasti lähivuosina väestöpyramidin muuttuessa väistämättä käänteiseksi, sillä yli kolmasosa 75-vuotiaista ja sitä vanhemmista kärsii jonkinasteisista toimintarajoitteista ja yli 20 prosenttia huomattavista rajoitteista;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ratifioinut virallisesti Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista ja että kaikki EU:n 27 jäsenvaltiota ovat myös allekirjoittaneet sen ja niistä 17 on ratifioinut sen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ratifioinut virallisesti Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista ja että kaikki EU:n 27 jäsenvaltiota ovat myös allekirjoittaneet sen ja niistä 17 on ratifioinut sen;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toimivaltuudet vammaisuuden alalla rajoittuvat nykyisellään työhön, ammattiin ja ammatilliseen koulutukseen (2000/78/EY) ja että vammaisyleissopimus on yhteinen sopimus ja EU:n toimielimillä ja jäsenvaltioilla on sen täytäntöönpanoon liittyviä velvoitteita, ja katsoo, että tähän mietintöön sisältyviä ehdotuksia ja linjauksia on tarkasteltava ja käsiteltävä komission tulevassa ehdotuksessa saavutettavuutta koskevasta eurooppalaisesta säädösaloitteesta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toimivaltuudet vammaisuuden alalla rajoittuvat nykyisellään työhön, ammattiin ja ammatilliseen koulutukseen (2000/78/EY) ja että vammaisyleissopimus on yhteinen sopimus ja EU:n toimielimillä ja jäsenvaltioilla on sen täytäntöönpanoon liittyviä velvoitteita, ja katsoo, että tähän mietintöön sisältyviä ehdotuksia ja linjauksia on tarkasteltava ja käsiteltävä komission tulevassa ehdotuksessa saavutettavuutta koskevasta eurooppalaisesta säädösaloitteesta;

| J. | ottaa huomioon, että vammaispolitiikka kuuluu usein jäsenvaltioiden toimivaltaan, minkä vuoksi se perustuu kansallisiin traditioihin ja sosiaalisiin käytänteisiin ja taloudelliseen kehitykseen sekä siihen erittäin tärkeään rooliin, joka perheillä ja järjestöillä on vammaisten tukemisessa kohti itsenäistä suoriutumista ja sopeutumista yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vammaispolitiikka kuuluu usein jäsenvaltioiden toimivaltaan, minkä vuoksi se perustuu kansallisiin traditioihin ja sosiaalisiin käytänteisiin ja taloudelliseen kehitykseen sekä siihen erittäin tärkeään rooliin, joka perheillä ja järjestöillä on vammaisten tukemisessa kohti itsenäistä suoriutumista ja sopeutumista yhteiskuntaan;

| K. | ottaa huomioon, että vammaisuus on alati muuttuva käsite, joka muodostuu vuorovaikutuksesta vammaisten henkilöiden sekä sellaisten asenteisiin ja ympäristöön liittyvien esteiden välillä, jotka estävät vammaisia osallistumasta täysimääräisesti ja tehokkaasti yhteiskuntaan muiden kanssa yhdenvertaisesti ja yhtä arvokkaasti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vammaisuus on alati muuttuva käsite, joka muodostuu vuorovaikutuksesta vammaisten henkilöiden sekä sellaisten asenteisiin ja ympäristöön liittyvien esteiden välillä, jotka estävät vammaisia osallistumasta täysimääräisesti ja tehokkaasti yhteiskuntaan muiden kanssa yhdenvertaisesti ja yhtä arvokkaasti;

| L. | ottaa huomioon, että liikkuvuuden, vammaisuuden ja sosiaalisen osallisuuden välillä on kiinteä yhteys erityisesti sellaisissa asiayhteyksissä kuin viestinnän vapaus ja esteettömyys (kuten pistekirjoitus, viittomakieli ja muut vaihtoehtoiset viestintämuodot), vapaa liikkuvuus kaikilla elämänalueilla ja palvelujen saatavuus; katsoo, että täysimääräistä osallistumista yhteiskunnan kaikkiin osa-alueisiin on edistettävä siten, että otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniset toimintalinjat, tietotekniikka-avusteinen asuminen ja sähköiset viestintäratkaisut sekä tarve pyrkiä täyteen saavutettavuuteen edistämällä sisämarkkinoiden laajuisia normeja ja edistämällä niiden yleistä käyttöönottoa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että liikkuvuuden, vammaisuuden ja sosiaalisen osallisuuden välillä on kiinteä yhteys erityisesti sellaisissa asiayhteyksissä kuin viestinnän vapaus ja esteettömyys (kuten pistekirjoitus, viittomakieli ja muut vaihtoehtoiset viestintämuodot), vapaa liikkuvuus kaikilla elämänalueilla ja palvelujen saatavuus; katsoo, että täysimääräistä osallistumista yhteiskunnan kaikkiin osa-alueisiin on edistettävä siten, että otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniset toimintalinjat, tietotekniikka-avusteinen asuminen ja sähköiset viestintäratkaisut sekä tarve pyrkiä täyteen saavutettavuuteen edistämällä sisämarkkinoiden laajuisia normeja ja edistämällä niiden yleistä käyttöönottoa;

| M. | ottaa huomioon, että oikeus tietoon (perusoikeuskirjan 11 artikla) ja kulttuuriin on vahvistettu muun muassa 6. toukokuuta 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa vammaisten mahdollisuuksia päästä kulttuurilaitoksiin ja -tiloihin ja nauttia kulttuuritoiminnasta, ja katsoo, että se on myös vammaisten ihmisten älyllisen kehityksen olennainen osa ja vaikuttaa näin suoraan heidän työllistymismahdollisuuksiinsa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että oikeus tietoon (perusoikeuskirjan 11 artikla) ja kulttuuriin on vahvistettu muun muassa 6. toukokuuta 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa vammaisten mahdollisuuksia päästä kulttuurilaitoksiin ja -tiloihin ja nauttia kulttuuritoiminnasta, ja katsoo, että se on myös vammaisten ihmisten älyllisen kehityksen olennainen osa ja vaikuttaa näin suoraan heidän työllistymismahdollisuuksiinsa;

| N. | ottaa huomioon, että vammaisilla on oikeus itsenäistä suoriutumista edistäviin avohuollon palveluihin, oikeus henkilökohtaisen avustajan käyttöön, taloudelliseen ja sosiaaliseen riippumattomuuteen sekä oikeus osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan ja työmarkkinoille; ottaa huomioon, että jos tukitoimista maksettaisiin korvausta, niiden osuus BKT:stä olisi lähes 50 prosenttia (talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamista käsittelevän komitean 21. huhtikuuta 2010 päivätty raportti); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vammaisilla on oikeus itsenäistä suoriutumista edistäviin avohuollon palveluihin, oikeus henkilökohtaisen avustajan käyttöön, taloudelliseen ja sosiaaliseen riippumattomuuteen sekä oikeus osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan ja työmarkkinoille; ottaa huomioon, että jos tukitoimista maksettaisiin korvausta, niiden osuus BKT:stä olisi lähes 50 prosenttia (talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamista käsittelevän komitean 21. huhtikuuta 2010 päivätty raportti);

| O. | ottaa huomioon, että kaikille tarkoitettuihin palveluihin ja tavaroihin liittyy huomattavia esteettömyysongelmia vammaisten kannalta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kaikille tarkoitettuihin palveluihin ja tavaroihin liittyy huomattavia esteettömyysongelmia vammaisten kannalta;

| P. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa ja tietyillä aloilla vammaiset kärsivät syrjinnästä koko elämänsä ajan ja erityisesti koulutuksessa, koska vammaisten lasten ja oppilaiden vammaisuutta ei tunnisteta eikä siihen puututa ajoissa, mikä rajoittaa heidän tulevia työllistymismahdollisuuksiaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa ja tietyillä aloilla vammaiset kärsivät syrjinnästä koko elämänsä ajan ja erityisesti koulutuksessa, koska vammaisten lasten ja oppilaiden vammaisuutta ei tunnisteta eikä siihen puututa ajoissa, mikä rajoittaa heidän tulevia työllistymismahdollisuuksiaan;

| Q. | ottaa huomioon, että 16–19-vuotiaista vammaisista 37 prosenttia on koulutuksen ulkopuolella, kun samanikäisten jossain määrin toimintarajoitteisten vastaava osuus on 25 prosenttia ja muiden kuin vammaisten vastaava osuus 17 prosenttia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 16–19-vuotiaista vammaisista 37 prosenttia on koulutuksen ulkopuolella, kun samanikäisten jossain määrin toimintarajoitteisten vastaava osuus on 25 prosenttia ja muiden kuin vammaisten vastaava osuus 17 prosenttia;

| R. | ottaa huomioon, että EU:n joulukuussa 2010 ratifioiman vammaisia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 24 artiklassa kielletään koulutusjärjestelmän ulkopuolelle jättäminen vammaisuuden perusteella, ja katsoo, että osallistava koulutus on tehokkain väline syrjivien asenteiden torjumiseksi, osallistavan yhteiskunnan rakentamiseksi ja koulutuksen mahdollistamiseksi kaikille; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU:n joulukuussa 2010 ratifioiman vammaisia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 24 artiklassa kielletään koulutusjärjestelmän ulkopuolelle jättäminen vammaisuuden perusteella, ja katsoo, että osallistava koulutus on tehokkain väline syrjivien asenteiden torjumiseksi, osallistavan yhteiskunnan rakentamiseksi ja koulutuksen mahdollistamiseksi kaikille;

| S. | ottaa huomioon, että vammaiset naiset kokevat usein kaksinkertaista syrjintää ja että hallitukset voivat korjata tilannetta ottamalla tasa-arvoasiat huomioon kaikessa vammaispolitiikassa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vammaiset naiset kokevat usein kaksinkertaista syrjintää ja että hallitukset voivat korjata tilannetta ottamalla tasa-arvoasiat huomioon kaikessa vammaispolitiikassa;

| T. | ottaa huomioon, että talouskriisi on haaste työllisyydelle yleisesti ja vammaisille erityisesti, sillä jonkinasteisesta vammaisuudesta kärsivien työttömyyden kasvu on suurempaa, ja pelko kasvaa jatkuvasti siitä, että vammaisetuuksia käytetään työvoiman tarjonnan ohjailuun; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että talouskriisi on haaste työllisyydelle yleisesti ja vammaisille erityisesti, sillä jonkinasteisesta vammaisuudesta kärsivien työttömyyden kasvu on suurempaa, ja pelko kasvaa jatkuvasti siitä, että vammaisetuuksia käytetään työvoiman tarjonnan ohjailuun;

| U. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden perheenjäsenet kärsivät läheissyrjinnästä ja että perheiden tukitoimilla on puolestaan myönteinen vaikutus vammaisten henkilöiden oikeuksien täysimääräiseen ja yhdenvertaiseen toteutumiseen; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden perheenjäsenet kärsivät läheissyrjinnästä ja että perheiden tukitoimilla on puolestaan myönteinen vaikutus vammaisten henkilöiden oikeuksien täysimääräiseen ja yhdenvertaiseen toteutumiseen;

| V. | korostaa, että komissiolle esitettiin vuonna 2007 vetoomus, jossa oli 1 364 984 allekirjoitusta ja jossa vaadittiin, että vammaisia on suojeltava laajasti Euroopan unionin kaikilla politiikan aloilla, ja toteaa, että komissio ei ole tähän mennessä onnistunut ottamaan asianmukaisesti huomioon tätä oikeutettua aloitetta; |
| --- | --- |

V.

korostaa, että komissiolle esitettiin vuonna 2007 vetoomus, jossa oli 1 364 984 allekirjoitusta ja jossa vaadittiin, että vammaisia on suojeltava laajasti Euroopan unionin kaikilla politiikan aloilla, ja toteaa, että komissio ei ole tähän mennessä onnistunut ottamaan asianmukaisesti huomioon tätä oikeutettua aloitetta;

Tavoitteet

| 1. | korostaa, että EU:n Eurooppa 2020 -strategian tavoite päästä 20–64-vuotiaan aktiiviväestön 75 prosentin työllisyysasteeseen ei ole saavutettavissa, ellei oteta mukaan myös väestöä, joka kärsii jostakin vammaisuuden muodosta; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että EU:n Eurooppa 2020 -strategian tavoite päästä 20–64-vuotiaan aktiiviväestön 75 prosentin työllisyysasteeseen ei ole saavutettavissa, ellei oteta mukaan myös väestöä, joka kärsii jostakin vammaisuuden muodosta;

| 2. | korostaa, että varojen käyttö ja taloudelliset investoinnit vammaisten hyväksi ovat pitkän aikavälin investointeja kaikkien hyvinvointiin ja kestävään yhteiskuntaan, jossa ihmiset voivat elää pidempään ja työskennellä tehokkaammin paremmissa olosuhteissa; korostaa tässä yhteydessä, että julkisen talouden säästötoimien yhteydessä ei ole hyväksyttävää tehdä perusteettomia leikkauksia vammaisille tarkoitetuista palveluista tai hankkeista, joiden tavoitteena on edistää heidän osallistumistaan yhteiskuntaan, koska tällaiset leikkaukset johtaisivat siihen, että eräitä vammaisten kiistämättömiä perusoikeuksia ei voitaisi taata; katsoo, että näissä asioissa investointeja olisi päinvastoin lisättävä huomattavasti; muistuttaa, että kaikkien Euroopan unionin terveydenhuoltojärjestelmien on perustuttava yleisen kattavuuden, korkealaatuisen hoidon saatavuuden, tasapuolisuuden ja yhteisvastuun perusarvoille; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että varojen käyttö ja taloudelliset investoinnit vammaisten hyväksi ovat pitkän aikavälin investointeja kaikkien hyvinvointiin ja kestävään yhteiskuntaan, jossa ihmiset voivat elää pidempään ja työskennellä tehokkaammin paremmissa olosuhteissa; korostaa tässä yhteydessä, että julkisen talouden säästötoimien yhteydessä ei ole hyväksyttävää tehdä perusteettomia leikkauksia vammaisille tarkoitetuista palveluista tai hankkeista, joiden tavoitteena on edistää heidän osallistumistaan yhteiskuntaan, koska tällaiset leikkaukset johtaisivat siihen, että eräitä vammaisten kiistämättömiä perusoikeuksia ei voitaisi taata; katsoo, että näissä asioissa investointeja olisi päinvastoin lisättävä huomattavasti; muistuttaa, että kaikkien Euroopan unionin terveydenhuoltojärjestelmien on perustuttava yleisen kattavuuden, korkealaatuisen hoidon saatavuuden, tasapuolisuuden ja yhteisvastuun perusarvoille;

| 3. | panee merkille, että koko rahoituskriisin aikana, jonka osalta on nyt nähtävissä merkkejä elpymisestä, eurooppalaisissa yhteiskunnissa on säilynyt niille ominainen yhteisvastuu; tunnustaa ja korostaa kaikilta osin tarvetta taata erityyppiseen ja -asteiseen vammaisuuteen perustuvien yksilöllisten tukitoimien tarvetta, kun on kyse vammaista henkilöistä, jotka ihmisoikeuksien ja ihmisarvon takaamiseksi ja syrjinnän välttämiseksi tarvitsevat erityistä tukea, koska tätä tarvetta ei yleensä oteta huomioon, minkä vuoksi asialle on saatava kannustusta ja tukea Euroopan kansalaisille suunnattujen tiedotuskampanjoiden avulla; toteaa, että vammaisten tarpeet olisi näin ollen otettava huomioon heidän omien erityisvaatimustensa mukaisesti, jotta koko koulutuksen ja työelämän ajan olisi mahdollista löytää heille sopivia ratkaisuja; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että koko rahoituskriisin aikana, jonka osalta on nyt nähtävissä merkkejä elpymisestä, eurooppalaisissa yhteiskunnissa on säilynyt niille ominainen yhteisvastuu; tunnustaa ja korostaa kaikilta osin tarvetta taata erityyppiseen ja -asteiseen vammaisuuteen perustuvien yksilöllisten tukitoimien tarvetta, kun on kyse vammaista henkilöistä, jotka ihmisoikeuksien ja ihmisarvon takaamiseksi ja syrjinnän välttämiseksi tarvitsevat erityistä tukea, koska tätä tarvetta ei yleensä oteta huomioon, minkä vuoksi asialle on saatava kannustusta ja tukea Euroopan kansalaisille suunnattujen tiedotuskampanjoiden avulla; toteaa, että vammaisten tarpeet olisi näin ollen otettava huomioon heidän omien erityisvaatimustensa mukaisesti, jotta koko koulutuksen ja työelämän ajan olisi mahdollista löytää heille sopivia ratkaisuja;

| 4. | korostaa uuden Euroopan vammaisstrategian 2010–2020 tavoitteiden merkitystä ja kehottaa määrittelemään luotettavien tietojen perusteella hallinnon kaikkia tasoja koskevia tarkempia tavoitteita; katsoo, että olisi noudatettava perusperiaatetta, jonka mukaan vammaisia koskevaa toimintaa ei toteuteta heitä kuulematta, ja että vammaiset olisi otettava mukaan kaikkiin heitä koskeviin toimiin ja päätöksiin; |
| --- | --- |

4.

korostaa uuden Euroopan vammaisstrategian 2010–2020 tavoitteiden merkitystä ja kehottaa määrittelemään luotettavien tietojen perusteella hallinnon kaikkia tasoja koskevia tarkempia tavoitteita; katsoo, että olisi noudatettava perusperiaatetta, jonka mukaan vammaisia koskevaa toimintaa ei toteuteta heitä kuulematta, ja että vammaiset olisi otettava mukaan kaikkiin heitä koskeviin toimiin ja päätöksiin;

| 5. | pahoittelee, ettei komission tiedonantoon Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 sisälly yhtenäistä sukupuolinäkökulmaa eikä erillistä lukua sukupuolinäkökohdat huomioon ottavasta vammaispolitiikasta, vaikka vammaiset naiset ovat usein vammaisia miehiä heikommassa asemassa ja kärsivät muita useammin köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon Euroopan vammaisstrategiassa 2010–2020; |
| --- | --- |

5.

pahoittelee, ettei komission tiedonantoon Euroopan vammaisstrategiasta 2010–2020 sisälly yhtenäistä sukupuolinäkökulmaa eikä erillistä lukua sukupuolinäkökohdat huomioon ottavasta vammaispolitiikasta, vaikka vammaiset naiset ovat usein vammaisia miehiä heikommassa asemassa ja kärsivät muita useammin köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon Euroopan vammaisstrategiassa 2010–2020;

| 6. | korostaa tarvetta omaksua uusi tapa tarkastella vammaisuutta ja kehottaa lähtemään liikkeelle perustamalla Euroopan vammaislautakunta, joka kokoontuisi säännöllisesti siten, että myös Euroopan parlamentti olisi aktiivisesti mukana sen toiminnassa, ja johon myös vammaisten etujärjestöjen edustajat sekä kansalliset toimintaryhmät osallistuisivat sellaisten tehokkaampien järjestelmien varmistamiseksi, joiden avulla voidaan koordinoida ja valvoa Euroopan vammaisstrategian täytäntöönpanoa komission ja jäsenvaltioiden ohjelmien ja strategioiden yhteydessä noudattaen toissijaisuuden periaatetta; |
| --- | --- |

6.

korostaa tarvetta omaksua uusi tapa tarkastella vammaisuutta ja kehottaa lähtemään liikkeelle perustamalla Euroopan vammaislautakunta, joka kokoontuisi säännöllisesti siten, että myös Euroopan parlamentti olisi aktiivisesti mukana sen toiminnassa, ja johon myös vammaisten etujärjestöjen edustajat sekä kansalliset toimintaryhmät osallistuisivat sellaisten tehokkaampien järjestelmien varmistamiseksi, joiden avulla voidaan koordinoida ja valvoa Euroopan vammaisstrategian täytäntöönpanoa komission ja jäsenvaltioiden ohjelmien ja strategioiden yhteydessä noudattaen toissijaisuuden periaatetta;

| 7. | muistuttaa, että kestävän yhteiskunnan, jossa ihmiset elävät pidempään terveinä, olisi merkittävä myös parannuksia kaupunkialueiden ja julkisen tilan suunnitteluun sekä tavaroiden ja palvelujen esteettömyyteen, mukaan lukien yhtäläiset mahdollisuudet käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa, jotta voidaan parantaa vammaisten elämänlaatua ja ehkäistä sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että kestävän yhteiskunnan, jossa ihmiset elävät pidempään terveinä, olisi merkittävä myös parannuksia kaupunkialueiden ja julkisen tilan suunnitteluun sekä tavaroiden ja palvelujen esteettömyyteen, mukaan lukien yhtäläiset mahdollisuudet käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa, jotta voidaan parantaa vammaisten elämänlaatua ja ehkäistä sosiaalista syrjäytymistä;

Kansalais- ja ihmisoikeudet

| 8. | kehottaa noudattamaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja tukemaan kaikkien tarpeet huomioon ottavan suunnittelun (Design for all) periaatteita; tunnustaa Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien toteuttamat toimet, jotka koskevat lainsäädäntöä, jolla pyritään vahvistamaan vammaisten täysimääräistä integrointia yhteiskuntaan, mutta katsoo, että enemmän olisi tehtävä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa noudattamaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja tukemaan kaikkien tarpeet huomioon ottavan suunnittelun (Design for all) periaatteita; tunnustaa Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien toteuttamat toimet, jotka koskevat lainsäädäntöä, jolla pyritään vahvistamaan vammaisten täysimääräistä integrointia yhteiskuntaan, mutta katsoo, että enemmän olisi tehtävä;

| 9. | korostaa erityisesti tarvetta varmistaa, että myös lapsen oikeuksien yleissopimuksessa määriteltyjä alaikäisten vammaisten oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti, mukaan lukien oikeus leikkiin ja opetukseen sekä oikeus osallistua oman yhteisön kulttuuri-, taide- ja muuhun elämään, oikeus henkilökohtaisen tilanteen mukaiseen terveydenhoitoon sekä vapaus hankkia ja vastaanottaa tietoja ja ajatuksia; muistuttaa, että erityisesti yleissopimuksen 23 artiklassa tunnustetaan alaikäisen lapsen oikeus "saada nauttia täysipainoisesta ja hyvästä elämästä oloissa, jotka takaavat ihmisarvon, edistävät itseluottamusta ja helpottavat lapsen aktiivista osallistumista yhteisönsä toimintaan" sekä vaaditaan, että vammaisilla lapsilla on "mahdollisuus koulunkäyntiin, koulutukseen, terveydenhoito- ja kuntoutuspalveluihin, ammattikoulutukseen ja virkistystoimintaan siten, että lapsi sopeutuu mahdollisimman hyvin häntä ympäröivään yhteiskuntaan ja että hän saavuttaa mahdollisimman korkean yksilökohtaisen kehitystason, sivistyksellinen ja henkinen mukaan luettuina"; |
| --- | --- |

9.

korostaa erityisesti tarvetta varmistaa, että myös lapsen oikeuksien yleissopimuksessa määriteltyjä alaikäisten vammaisten oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti, mukaan lukien oikeus leikkiin ja opetukseen sekä oikeus osallistua oman yhteisön kulttuuri-, taide- ja muuhun elämään, oikeus henkilökohtaisen tilanteen mukaiseen terveydenhoitoon sekä vapaus hankkia ja vastaanottaa tietoja ja ajatuksia; muistuttaa, että erityisesti yleissopimuksen 23 artiklassa tunnustetaan alaikäisen lapsen oikeus "saada nauttia täysipainoisesta ja hyvästä elämästä oloissa, jotka takaavat ihmisarvon, edistävät itseluottamusta ja helpottavat lapsen aktiivista osallistumista yhteisönsä toimintaan" sekä vaaditaan, että vammaisilla lapsilla on "mahdollisuus koulunkäyntiin, koulutukseen, terveydenhoito- ja kuntoutuspalveluihin, ammattikoulutukseen ja virkistystoimintaan siten, että lapsi sopeutuu mahdollisimman hyvin häntä ympäröivään yhteiskuntaan ja että hän saavuttaa mahdollisimman korkean yksilökohtaisen kehitystason, sivistyksellinen ja henkinen mukaan luettuina";

| 10. | kehottaa sisällyttämään vammaisuuden tehokkaasti koko Eurooppa 2020 -strategiaan ja sen lippulaiva-aloitteisiin, myös innovaatiounioniin, jossa ei viitata vammaisuuteen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa sisällyttämään vammaisuuden tehokkaasti koko Eurooppa 2020 -strategiaan ja sen lippulaiva-aloitteisiin, myös innovaatiounioniin, jossa ei viitata vammaisuuteen;

| 11. | kiinnittää huomiota siihen, että monet vammaiset kärsivät edelleen syrjinnästä, joka liittyy yhdenvertaisuuden puutteeseen lainsäädännössä ja oikeuslaitoksessa, ja kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan nämä puutteet, mukaan luettuna vammaisten henkilöiden tehokas oikeussuoja, asianmukainen koulutus oikeudenkäytön alalla työskenteleville ihmisille, myös poliisin ja vankiloiden henkilökunnalle, ja korostaa, että on tärkeää taata yhdenvertainen osallistuminen poliittiseen ja julkiseen elämään, mukaan luettuna oikeus äänestää, asettua ehdolle ja toimia virassa vammaisyleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti, sillä kyseisen alan kansalaisjärjestöjen ja vaaliasiantuntijoiden arvioiden mukaan ainoastaan pienellä osalla vammaisista on mahdollisuus osallistua vaaleihin; |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota siihen, että monet vammaiset kärsivät edelleen syrjinnästä, joka liittyy yhdenvertaisuuden puutteeseen lainsäädännössä ja oikeuslaitoksessa, ja kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan nämä puutteet, mukaan luettuna vammaisten henkilöiden tehokas oikeussuoja, asianmukainen koulutus oikeudenkäytön alalla työskenteleville ihmisille, myös poliisin ja vankiloiden henkilökunnalle, ja korostaa, että on tärkeää taata yhdenvertainen osallistuminen poliittiseen ja julkiseen elämään, mukaan luettuna oikeus äänestää, asettua ehdolle ja toimia virassa vammaisyleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti, sillä kyseisen alan kansalaisjärjestöjen ja vaaliasiantuntijoiden arvioiden mukaan ainoastaan pienellä osalla vammaisista on mahdollisuus osallistua vaaleihin;

| 12. | katsoo, että tavaroiden ja palvelujen hankinnan sekä niitä koskevan asiaankuuluvan ja esteettömän tiedon pitäisi sisältää sopivat (sähköiset) ostomahdollisuudet ja että tavarat ja palvelut olisi suunniteltava siten, että ne ovat esteettömiä pitkällä aikavälillä; kiinnittää huomiota siihen, että vammaisille tarkoitetut tuotteet on hyväksyttävä eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia standardeja noudattaen; kehottaa komissiota toteuttamaan lisää toimenpiteitä kaikille sopivien tavaroiden ja palvelujen kehittämisen ja saatavuuden sekä parhaiden käytänteiden vaihtamisen edistämiseksi vammaisyleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että tavaroiden ja palvelujen hankinnan sekä niitä koskevan asiaankuuluvan ja esteettömän tiedon pitäisi sisältää sopivat (sähköiset) ostomahdollisuudet ja että tavarat ja palvelut olisi suunniteltava siten, että ne ovat esteettömiä pitkällä aikavälillä; kiinnittää huomiota siihen, että vammaisille tarkoitetut tuotteet on hyväksyttävä eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia standardeja noudattaen; kehottaa komissiota toteuttamaan lisää toimenpiteitä kaikille sopivien tavaroiden ja palvelujen kehittämisen ja saatavuuden sekä parhaiden käytänteiden vaihtamisen edistämiseksi vammaisyleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti;

| 13. | korostaa vammaisten oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen huomioon ottaen, että useissa tutkimuksissa on osoitettu, että vammaiset naiset joutuvat kärsimään kaksinkertaisesta syrjinnästä sekä sukupuolensa että vammaisuutensa vuoksi; toteaa, että järjestelmiä tähän asiaan puuttumiseksi ei juuri ole, ja kehottaa sen vuoksi komissiota kiinnittämään erityistä huomiota vammaisten naisten sosiaaliturvajärjestelmiin; |
| --- | --- |

13.

korostaa vammaisten oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen huomioon ottaen, että useissa tutkimuksissa on osoitettu, että vammaiset naiset joutuvat kärsimään kaksinkertaisesta syrjinnästä sekä sukupuolensa että vammaisuutensa vuoksi; toteaa, että järjestelmiä tähän asiaan puuttumiseksi ei juuri ole, ja kehottaa sen vuoksi komissiota kiinnittämään erityistä huomiota vammaisten naisten sosiaaliturvajärjestelmiin;

| 14. | korostaa, että kehitysvammaiset ovat erityisen alttiita joutumaan hyväksikäytön tai väkivallan uhreiksi; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaan valvontajärjestelmän, jonka avulla voidaan tarjota palveluja ja oikeussuojaa uhreille ja taata, että ihmis- ja vapausoikeuksia kunnioitetaan laitoshoidossa ja että erityistä huomiota kiinnitetään vammaisiin naisiin ja lapsiin; kehottaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia tekemään selvityksiä vammaisten tyttöjen ja naisten kohtaamasta väkivallasta; korostaa, että tarvitaan toimenpiteitä ja toimintaa, joiden avulla naisten kaksinkertaista syrjintää voidaan torjua ja edistää täyttä yhdenvertaisuutta oikeuksien ja mahdollisuuksien suhteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään aktiivisiin ja tehokkaisiin toimiin, joilla voidaan tukea ja edistää siirtymistä laitoshoidosta avohuoltoon siten, että hyödynnetään tehokkaasti EU-rahoituksen tarjoamia mahdollisuuksia, kuten Progress-ohjelmaa, jolla lisätään yleisön tietoja laitoshoidossa olevien vammaisten tilanteesta; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan, että väkivallan uhriksi joutuneilla vammaisilla naisilla on ensisijainen mahdollisuus asumispalveluihin, tukeen kotiympäristön mukauttamista varten, kotihoidon tukeen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreille tarkoitettuihin julkisiin palveluihin; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että kehitysvammaiset ovat erityisen alttiita joutumaan hyväksikäytön tai väkivallan uhreiksi; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaan valvontajärjestelmän, jonka avulla voidaan tarjota palveluja ja oikeussuojaa uhreille ja taata, että ihmis- ja vapausoikeuksia kunnioitetaan laitoshoidossa ja että erityistä huomiota kiinnitetään vammaisiin naisiin ja lapsiin; kehottaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia tekemään selvityksiä vammaisten tyttöjen ja naisten kohtaamasta väkivallasta; korostaa, että tarvitaan toimenpiteitä ja toimintaa, joiden avulla naisten kaksinkertaista syrjintää voidaan torjua ja edistää täyttä yhdenvertaisuutta oikeuksien ja mahdollisuuksien suhteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään aktiivisiin ja tehokkaisiin toimiin, joilla voidaan tukea ja edistää siirtymistä laitoshoidosta avohuoltoon siten, että hyödynnetään tehokkaasti EU-rahoituksen tarjoamia mahdollisuuksia, kuten Progress-ohjelmaa, jolla lisätään yleisön tietoja laitoshoidossa olevien vammaisten tilanteesta; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan, että väkivallan uhriksi joutuneilla vammaisilla naisilla on ensisijainen mahdollisuus asumispalveluihin, tukeen kotiympäristön mukauttamista varten, kotihoidon tukeen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreille tarkoitettuihin julkisiin palveluihin;

| 15. | katsoo, että jäsenvaltioiden pitäisi kiinnittää huomattavasti enemmän huomiota vammaisuuden yhteiskunnallisiin näkökohtiin; katsoo, että edellytyksenä kansalaisoikeuksien käyttämiselle saattaisi olla oikeusperustan luominen tuetulle päätöksentekomekanismille; kehottaa jäsenvaltioita edistämään kaikin mahdollisin tavoin henkilökohtaisen avustajan käytön kaltaisia avustusmuotoja, joilla tuetaan itsenäistä suoriutumista, jotta laitoshoitoa voitaisiin yleisesti vähentää ja muita tukimuotoja edistää; pyytää komissiota toteuttamaan tutkimuksen näistä ilmiöistä ja tiedottamaan niistä paremmin suurelle yleisölle; painottaa vapaaehtoistyön merkitystä, sillä sen antama tuki vammaisille on välttämätöntä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan ja parantamaan vammaisia tukevia aloitteita ja ohjelmia; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että jäsenvaltioiden pitäisi kiinnittää huomattavasti enemmän huomiota vammaisuuden yhteiskunnallisiin näkökohtiin; katsoo, että edellytyksenä kansalaisoikeuksien käyttämiselle saattaisi olla oikeusperustan luominen tuetulle päätöksentekomekanismille; kehottaa jäsenvaltioita edistämään kaikin mahdollisin tavoin henkilökohtaisen avustajan käytön kaltaisia avustusmuotoja, joilla tuetaan itsenäistä suoriutumista, jotta laitoshoitoa voitaisiin yleisesti vähentää ja muita tukimuotoja edistää; pyytää komissiota toteuttamaan tutkimuksen näistä ilmiöistä ja tiedottamaan niistä paremmin suurelle yleisölle; painottaa vapaaehtoistyön merkitystä, sillä sen antama tuki vammaisille on välttämätöntä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan ja parantamaan vammaisia tukevia aloitteita ja ohjelmia;

| 16. | korostaa, että on tärkeää taata julkisen tiedon yhdenvertainen saatavuus ja kiinnittää erityistä huomiota julkisen vallan toimiin luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamisen katastrofien yhteydessä vammaisyleissopimuksen 21 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on tärkeää taata julkisen tiedon yhdenvertainen saatavuus ja kiinnittää erityistä huomiota julkisen vallan toimiin luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamisen katastrofien yhteydessä vammaisyleissopimuksen 21 artiklan mukaisesti;

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin luonnonkatastrofien sekä ihmisen aiheuttamien katastrofien varalta ja kiinnittämään erityisesti huomiota sopivan ja hyödyllisen tiedon tarjoamiseen vammaisille muun muassa tuomalla esiin hyödyllisiä kansainvälisiä esimerkkejä; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin luonnonkatastrofien sekä ihmisen aiheuttamien katastrofien varalta ja kiinnittämään erityisesti huomiota sopivan ja hyödyllisen tiedon tarjoamiseen vammaisille muun muassa tuomalla esiin hyödyllisiä kansainvälisiä esimerkkejä;

| 18. | korostaa tarvetta kansallisen ja Euroopan tason toimiin, joilla edistetään siirtymistä laitoshoidosta avohoitoon hyödyntämällä rakennerahastoja sekä toimenpiteitä, joiden avulla parannetaan ihmisten tietämystä laitoksissa asuvien vammaisten tilanteesta; |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta kansallisen ja Euroopan tason toimiin, joilla edistetään siirtymistä laitoshoidosta avohoitoon hyödyntämällä rakennerahastoja sekä toimenpiteitä, joiden avulla parannetaan ihmisten tietämystä laitoksissa asuvien vammaisten tilanteesta;

Tiedon keräämisen ja sidosryhmien kuulemisen merkitys

| 19. | korostaa, että vammaiskysymyksiä ja -palveluja koskevat johdonmukaiset sukupuolittain eritellyt tiedot, kuten erityiset indikaattorit ja hoitolaitosten ja -kotien määrää ja laatua koskevat tiedot, ovat tällä hetkellä puutteellisia tai vähäisiä ja että Eurostatin olisi tarjottava vuositasolla enemmän sukupuolittain eriteltyjä tietoja vammaisista ja näiden hoitajista; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että vammaiskysymyksiä ja -palveluja koskevat johdonmukaiset sukupuolittain eritellyt tiedot, kuten erityiset indikaattorit ja hoitolaitosten ja -kotien määrää ja laatua koskevat tiedot, ovat tällä hetkellä puutteellisia tai vähäisiä ja että Eurostatin olisi tarjottava vuositasolla enemmän sukupuolittain eriteltyjä tietoja vammaisista ja näiden hoitajista;

| 20. | pitää valitettavana vammaisten henkilöiden vähäistä osallistumista tiedonkeruuseen ja kuulemisiin ja niiden puutteellista avoimuutta ja katsoo, että kansalaisjärjestöjen kokemusten mukaisesti komission pitäisi kannustaa vammaisia osallistumaan kuulemismenettelyihin, joiden olisi oltava täysin esteettömiä ja jotka olisi suunniteltava siten, että niissä voidaan esittää konkreettisia kommentteja; toteaa, että niitä olisi myös tuettava tehokkailla tiedotuskampanjoilla; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan antamien vastausten määrä (336 vastausta) komission erityisellä kuulemisverkkosivustolla vuonna 2009 järjestämään kyselyyn osoittaa, että tiedotuskampanjoilla ei ole tavoitettu kohderyhmiä ja että verkkotyökalu ei ole ollut esteetön näytönlukijaa käyttäville näkövammaisille; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaiset ja heidän järjestönsä otetaan mukaan kaikkiin täytäntöönpanoprosesseihin kaikilla tasoilla (vammaisyleissopimuksen 33 artiklan mukaisesti); |
| --- | --- |

20.

pitää valitettavana vammaisten henkilöiden vähäistä osallistumista tiedonkeruuseen ja kuulemisiin ja niiden puutteellista avoimuutta ja katsoo, että kansalaisjärjestöjen kokemusten mukaisesti komission pitäisi kannustaa vammaisia osallistumaan kuulemismenettelyihin, joiden olisi oltava täysin esteettömiä ja jotka olisi suunniteltava siten, että niissä voidaan esittää konkreettisia kommentteja; toteaa, että niitä olisi myös tuettava tehokkailla tiedotuskampanjoilla; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan antamien vastausten määrä (336 vastausta) komission erityisellä kuulemisverkkosivustolla vuonna 2009 järjestämään kyselyyn osoittaa, että tiedotuskampanjoilla ei ole tavoitettu kohderyhmiä ja että verkkotyökalu ei ole ollut esteetön näytönlukijaa käyttäville näkövammaisille; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaiset ja heidän järjestönsä otetaan mukaan kaikkiin täytäntöönpanoprosesseihin kaikilla tasoilla (vammaisyleissopimuksen 33 artiklan mukaisesti);

| 21. | kehottaa komissiota jouduttamaan jäsenvaltioiden keskinäistä seurantaa, yhteistyötä ja hyvien käytänteiden vaihtoa erityisesti sukupuolittain eriteltyjen vertailtavien tietojen ja edistystä mittaavien indikaattorien keräämisessä, jotta kansallisella tasolla ja unionin tasolla vahvistetut tavoitteet saavutetaan; korostaa, että mittaamisen on perustuttava vammaisten tarpeisiin eikä ainoastaan lääketieteellisiin näkökohtiin mutta sen yhteydessä olisi otettava huomioon myös sosiaalisia ja toimintaympäristöön liittyviä näkökohtia; korostaa samanaikaisesti sellaisten koordinoitujen toimien merkitystä, joilla torjutaan järjestelmän hyväksikäyttöä ja vammaiseksi tekeytymistä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota jouduttamaan jäsenvaltioiden keskinäistä seurantaa, yhteistyötä ja hyvien käytänteiden vaihtoa erityisesti sukupuolittain eriteltyjen vertailtavien tietojen ja edistystä mittaavien indikaattorien keräämisessä, jotta kansallisella tasolla ja unionin tasolla vahvistetut tavoitteet saavutetaan; korostaa, että mittaamisen on perustuttava vammaisten tarpeisiin eikä ainoastaan lääketieteellisiin näkökohtiin mutta sen yhteydessä olisi otettava huomioon myös sosiaalisia ja toimintaympäristöön liittyviä näkökohtia; korostaa samanaikaisesti sellaisten koordinoitujen toimien merkitystä, joilla torjutaan järjestelmän hyväksikäyttöä ja vammaiseksi tekeytymistä;

| 22. | muistuttaa, että vammaisten rekisteröinti palveluja ja julkisista varoista maksettavaa tukea varten ei saa johtaa heidän ihmisoikeuksiensa ja yksityisyytensä loukkaamiseen ja leimaamiseen; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että vammaisten rekisteröinti palveluja ja julkisista varoista maksettavaa tukea varten ei saa johtaa heidän ihmisoikeuksiensa ja yksityisyytensä loukkaamiseen ja leimaamiseen;

Väestörakenteen muutokset ja esteetön toimintaympäristö

| 23. | korostaa, että väestörakenteen muutosten seurauksena myös vammaisten ikääntyneiden määrä kasvaa tulevaisuudessa, sillä aiempaa useammat ihmiset joutuvat kärsimään vammaisuudesta eliniän pidentymisen johdosta, minkä vuoksi tarve kehittää ja suunnitella palveluja ja ratkaisuja, jotka hyödyttävät paitsi vammaisia henkilöitä ikään katsomatta myös ikääntyneitä henkilöitä, olivatpa he vammaisia tai eivät; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että väestörakenteen muutosten seurauksena myös vammaisten ikääntyneiden määrä kasvaa tulevaisuudessa, sillä aiempaa useammat ihmiset joutuvat kärsimään vammaisuudesta eliniän pidentymisen johdosta, minkä vuoksi tarve kehittää ja suunnitella palveluja ja ratkaisuja, jotka hyödyttävät paitsi vammaisia henkilöitä ikään katsomatta myös ikääntyneitä henkilöitä, olivatpa he vammaisia tai eivät;

| 24. | kannustaa luomaan liittoumia näiden kahden väestöryhmän välille, jotta voitaisiin edistää työllisyyteen ja sosiaaliseen kehitykseen perustuvaa innovatiivista kasvua jäsenvaltioissa ja vastata ikääntyvästä yhteiskunnasta ja väestörakenteen muutoksesta johtuviin uusiin vaatimuksiin; |
| --- | --- |

24.

kannustaa luomaan liittoumia näiden kahden väestöryhmän välille, jotta voitaisiin edistää työllisyyteen ja sosiaaliseen kehitykseen perustuvaa innovatiivista kasvua jäsenvaltioissa ja vastata ikääntyvästä yhteiskunnasta ja väestörakenteen muutoksesta johtuviin uusiin vaatimuksiin;

| 25. | kehottaa komissiota vahvistamaan sekä jäsenvaltioille langetettavia seuraamuksia että niille myönnettäviä myönteisiä kannustimia asetuksen (EY) N:o 1083/2006 16 artiklan panemiseksi täytäntöön ja sen oikeudellisesti sitovien vaatimusten täyttämiseksi; kehottaa komissiota lujittamaan syrjinnänvastaisia ja esteettömyyttä koskevia säännöksiä tulevassa vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikassa sekä valvomaan ja arvioimaan Euroopan rahoitusohjelmien täytäntöönpanoa ja Euroopan sosiaalirahaston hyödyntämistä; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota vahvistamaan sekä jäsenvaltioille langetettavia seuraamuksia että niille myönnettäviä myönteisiä kannustimia asetuksen (EY) N:o 1083/2006 16 artiklan panemiseksi täytäntöön ja sen oikeudellisesti sitovien vaatimusten täyttämiseksi; kehottaa komissiota lujittamaan syrjinnänvastaisia ja esteettömyyttä koskevia säännöksiä tulevassa vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikassa sekä valvomaan ja arvioimaan Euroopan rahoitusohjelmien täytäntöönpanoa ja Euroopan sosiaalirahaston hyödyntämistä;

| 26. | kehottaa komissiota edistämään Euroopan rakennerahastojen, erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston, käyttöä, jotta voidaan parantaa tavaroiden ja palvelujen sekä rakennetun ympäristön esteettömyyttä EU:n rahastoja käyttämällä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota edistämään Euroopan rakennerahastojen, erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston, käyttöä, jotta voidaan parantaa tavaroiden ja palvelujen sekä rakennetun ympäristön esteettömyyttä EU:n rahastoja käyttämällä;

Vapaa liikkuvuus ja esteettömät palvelut

| 27. | toteaa, että vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa on perusoikeus; korostaa, että se vaikuttaa myönteisesti elämänlaatuun ja vammaisten ja heidän perheidensä osallistumiseen yhteiskuntaan ja työmarkkinoille; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä terveyspalvelujen parempaan saatavuuteen ja kroonisista vammauttavista sairauksista kärsiviin ihmisiin, jotta terveyseroja voidaan vähentää koko unionissa; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa on perusoikeus; korostaa, että se vaikuttaa myönteisesti elämänlaatuun ja vammaisten ja heidän perheidensä osallistumiseen yhteiskuntaan ja työmarkkinoille; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä terveyspalvelujen parempaan saatavuuteen ja kroonisista vammauttavista sairauksista kärsiviin ihmisiin, jotta terveyseroja voidaan vähentää koko unionissa;

| 28. | huomauttaa, että kansalaisten tasa-arvoisuutta ja liikkumisvapautta alueellaan edistävässä Euroopan unionissa vammaisten oikeudet vaihtelevat jäsenvaltioittain; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että kansalaisten tasa-arvoisuutta ja liikkumisvapautta alueellaan edistävässä Euroopan unionissa vammaisten oikeudet vaihtelevat jäsenvaltioittain;

| 29. | korostaa, että esteettömien liikennevälineiden ansiosta vammaiset voivat helpommin osallistua työmarkkinoille, mikä auttaa torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että esteettömien liikennevälineiden ansiosta vammaiset voivat helpommin osallistua työmarkkinoille, mikä auttaa torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä;

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään nopeammin palvelujen saatavuutta tarvittavien tekniikoiden tiellä olevien esteiden purkamiseen tähtäävien strategioiden avulla, muun muassa hintoja alentamalla, sekä Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeilla, jotka on suunniteltu Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään nopeammin palvelujen saatavuutta tarvittavien tekniikoiden tiellä olevien esteiden purkamiseen tähtäävien strategioiden avulla, muun muassa hintoja alentamalla, sekä Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeilla, jotka on suunniteltu Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 31. | muistuttaa, että liikkuvuus on keskeinen asia Euroopan työllisyysstrategiassa ja että vielä on paljon erityisiä esteitä sille, että EU:ssa voitaisiin taata vammaisten ihmisarvoiset ja itsenäiset elinolot, erityisesti etuuksien ja tukien siirrettävyydessä sekä henkilökohtaisten avustajien palvelujen saatavuudessa; |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että liikkuvuus on keskeinen asia Euroopan työllisyysstrategiassa ja että vielä on paljon erityisiä esteitä sille, että EU:ssa voitaisiin taata vammaisten ihmisarvoiset ja itsenäiset elinolot, erityisesti etuuksien ja tukien siirrettävyydessä sekä henkilökohtaisten avustajien palvelujen saatavuudessa;

| 32. | korostaa, että vammaiset ovat potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun direktiivin (2011/24/EU) mukaisesti oikeutettuja rajatylittäviin terveyspalveluihin ja heille pitäisi myöntää yhtäläinen mahdollisuus käyttää terveyspalveluita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa varsinkin, jos he tarvitsevat pitkälle erikoistunutta hoitoa; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että vammaiset ovat potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun direktiivin (2011/24/EU) mukaisesti oikeutettuja rajatylittäviin terveyspalveluihin ja heille pitäisi myöntää yhtäläinen mahdollisuus käyttää terveyspalveluita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa varsinkin, jos he tarvitsevat pitkälle erikoistunutta hoitoa;

| 33. | kehottaa parempaan vastavuoroiseen vammaisten aseman tunnustamiseen kaikissa jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan keskenään hyviä käytänteitä vammaisuusasteiden arviointiin tarkoitettujen kansallisten järjestelmien lähentämiseksi koko EU:ssa vammaisten paremman liikkuvuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

33.

kehottaa parempaan vastavuoroiseen vammaisten aseman tunnustamiseen kaikissa jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan keskenään hyviä käytänteitä vammaisuusasteiden arviointiin tarkoitettujen kansallisten järjestelmien lähentämiseksi koko EU:ssa vammaisten paremman liikkuvuuden takaamiseksi;

| 34. | korostaa, että on tarpeen kannustaa jäsenvaltioita ottamaan vammaisia hoitavien henkilöiden, yleensä naisten, osallistuminen ja palkaton työ huomioon sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmissä; painottaa, että näihin naisiin tulee kiinnittää aivan erityistä huomiota; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että on tarpeen kannustaa jäsenvaltioita ottamaan vammaisia hoitavien henkilöiden, yleensä naisten, osallistuminen ja palkaton työ huomioon sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmissä; painottaa, että näihin naisiin tulee kiinnittää aivan erityistä huomiota;

| 35. | tunnustaa vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen 98/376/EY merkityksen, koska siinä todetaan, että luvan pitäisi olla vakiomuotoinen ja että kaikkien jäsenvaltioiden pitäisi tunnustaa se luvanhaltijoiden autonkäytön helpottamiseksi, ja toteaa, että yhdenmukainen EU:n perusoikeuskirja matkailijoiden oikeuksista ajokorttien ja muiden jäsenvaltioiden väliseen liikkuvuuteen tarvittavien lupien ja asiakirjojen saamiseksi ja uusimiseksi ovat vammaisten yhteiskunnallisen osallistamisen kannalta oleellisia kaikissa jäsenvaltioissa; toteaa, että näkö- ja kuulovammaisten käyttöön tarkoitettujen esteettömien viestintävälineiden innovatiiviset muodot, kuten esteettömät tietopalvelut ja erityisesti verkkopalvelut, ovat myös oleellisia, jotta vammaisten oikeudet voivat toteutua täysimääräisesti; huomauttaa, että myös kognitiivisista häiriöistä kärsiville ja kehitysvammaisille tarkoitetut helppolukuiset versiot kuuluvat näihin viestintävälineisiin; kehottaa vähentämään vammaisten liikkuvuuden esteitä hyväksymällä eurooppalaisen liikkuvuuskortin, joka perustuu invalidikorttien sekä vammaisten etuuksien ja oikeuksien vastavuoroiseen tunnustamiseen jäsenvaltioiden välillä, jotta vammaisten olisi mahdollista opiskella, työskennellä ja matkustaa helpommin, myös käyttämällä avointa koordinointimenetelmää; kehottaa komissiota luomaan vammaisille tarkoitetun verkkosivuston, joka sisältää täsmällisiä lisätietoja ja jossa selitetään heidän oikeutensa ja annetaan tarkempia lisätietoja matkustamisesta; |
| --- | --- |

35.

tunnustaa vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen 98/376/EY merkityksen, koska siinä todetaan, että luvan pitäisi olla vakiomuotoinen ja että kaikkien jäsenvaltioiden pitäisi tunnustaa se luvanhaltijoiden autonkäytön helpottamiseksi, ja toteaa, että yhdenmukainen EU:n perusoikeuskirja matkailijoiden oikeuksista ajokorttien ja muiden jäsenvaltioiden väliseen liikkuvuuteen tarvittavien lupien ja asiakirjojen saamiseksi ja uusimiseksi ovat vammaisten yhteiskunnallisen osallistamisen kannalta oleellisia kaikissa jäsenvaltioissa; toteaa, että näkö- ja kuulovammaisten käyttöön tarkoitettujen esteettömien viestintävälineiden innovatiiviset muodot, kuten esteettömät tietopalvelut ja erityisesti verkkopalvelut, ovat myös oleellisia, jotta vammaisten oikeudet voivat toteutua täysimääräisesti; huomauttaa, että myös kognitiivisista häiriöistä kärsiville ja kehitysvammaisille tarkoitetut helppolukuiset versiot kuuluvat näihin viestintävälineisiin; kehottaa vähentämään vammaisten liikkuvuuden esteitä hyväksymällä eurooppalaisen liikkuvuuskortin, joka perustuu invalidikorttien sekä vammaisten etuuksien ja oikeuksien vastavuoroiseen tunnustamiseen jäsenvaltioiden välillä, jotta vammaisten olisi mahdollista opiskella, työskennellä ja matkustaa helpommin, myös käyttämällä avointa koordinointimenetelmää; kehottaa komissiota luomaan vammaisille tarkoitetun verkkosivuston, joka sisältää täsmällisiä lisätietoja ja jossa selitetään heidän oikeutensa ja annetaan tarkempia lisätietoja matkustamisesta;

| 36. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarpeellisia toimenpiteitä, joilla karsitaan fyysisiä esteitä ja siten edistetään pääsyä työpaikoille ja asuntoon, sillä tällä tavalla tuetaan vammaisten integroitumista työelämään; |
| --- | --- |

36.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarpeellisia toimenpiteitä, joilla karsitaan fyysisiä esteitä ja siten edistetään pääsyä työpaikoille ja asuntoon, sillä tällä tavalla tuetaan vammaisten integroitumista työelämään;

| 37. | korostaa, että innovointiin ja tietoon perustuvat taloudet eivät voi kehittyä ilman vammaisille tarkoitettuja velvoittavalla lainsäädännöllä säädeltyjä sisältöjä ja rakenteita, kuten näkövammaisille tarkoitetut esteettömät verkkosivut, kuulovammaisille tarkoitetut tekstitetyt sisällöt, myös joukkotiedotusvälineiden palveluissa, verkossa olevat palvelut viittomakieltä käyttäville, älypuhelinsovellukset ja kosketuksella ja äänellä toimivat apuvälineet julkisissa tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että innovointiin ja tietoon perustuvat taloudet eivät voi kehittyä ilman vammaisille tarkoitettuja velvoittavalla lainsäädännöllä säädeltyjä sisältöjä ja rakenteita, kuten näkövammaisille tarkoitetut esteettömät verkkosivut, kuulovammaisille tarkoitetut tekstitetyt sisällöt, myös joukkotiedotusvälineiden palveluissa, verkossa olevat palvelut viittomakieltä käyttäville, älypuhelinsovellukset ja kosketuksella ja äänellä toimivat apuvälineet julkisissa tiedotusvälineissä;

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kaksitahoisen tarkastelutavan, jossa velvoittava lainsäädäntö ja standardit katsotaan toisiaan täydentäviksi välineiksi, joita tarvitaan esteettömyyden toteuttamiseksi; tähdentää, että lainsäädännöllä pitäisi varmistaa toimintapuitteiden kestävyys, sillä tieto- ja viestintätekniikan ala kehittyy nopeasti; katsoo, että standardeista pitäisi kehittyä välineitä, joilla voidaan varmistaa lainsäädännön täytäntöönpano; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kaksitahoisen tarkastelutavan, jossa velvoittava lainsäädäntö ja standardit katsotaan toisiaan täydentäviksi välineiksi, joita tarvitaan esteettömyyden toteuttamiseksi; tähdentää, että lainsäädännöllä pitäisi varmistaa toimintapuitteiden kestävyys, sillä tieto- ja viestintätekniikan ala kehittyy nopeasti; katsoo, että standardeista pitäisi kehittyä välineitä, joilla voidaan varmistaa lainsäädännön täytäntöönpano;

| 39. | toteaa, että terveyspalvelut ja terveyttä ja terveydenhuoltoa koskevat tiedot eivät ole saatavilla tasa-arvoisesti, ja kehottaa Euroopan komissiota laatimaan nopeammin suosituksia, joilla voidaan tukea yhtäläistä mahdollisuutta käyttää terveyspalveluita ja saada terveyttä ja terveydenhuoltoa koskevaa tietoa; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että terveyspalvelut ja terveyttä ja terveydenhuoltoa koskevat tiedot eivät ole saatavilla tasa-arvoisesti, ja kehottaa Euroopan komissiota laatimaan nopeammin suosituksia, joilla voidaan tukea yhtäläistä mahdollisuutta käyttää terveyspalveluita ja saada terveyttä ja terveydenhuoltoa koskevaa tietoa;

| 40. | painottaa, että vammaisten saamiseksi aktiivisesti mukaan kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla on edistettävä viestintäratkaisujen tarjontaa kehitysvammaisille (esimerkiksi selkokieliset verkkosivut) sekä puhetta tukevan ja korjaavan viestintätekniikan (AAC) tarjontaa niille, joilla on viestinnällisiä erityistarpeita; |
| --- | --- |

40.

painottaa, että vammaisten saamiseksi aktiivisesti mukaan kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla on edistettävä viestintäratkaisujen tarjontaa kehitysvammaisille (esimerkiksi selkokieliset verkkosivut) sekä puhetta tukevan ja korjaavan viestintätekniikan (AAC) tarjontaa niille, joilla on viestinnällisiä erityistarpeita;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan komission tuella vammaisten integroitumista yhteiskuntaan ja yhteiskunnallista hyväksyntää edistämällä heidän pääsyään urheilu- ja kulttuuritiloihin sekä vapaa-ajan tiloihin sekä heidän mahdollisuuksiaan osallistua tällaiseen toimintaan, sekä lisäämään jäsenvaltioiden välistä näkövammaisten saatavilla olevan kulttuuriaineiston vaihtoa, kuten vammaisten mahdollisuuksista päästä kulttuurilaitoksiin ja -tiloihin ja nauttia kulttuuritoiminnasta 6. toukokuuta 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (17) kehotetaan; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita parantamaan komission tuella vammaisten integroitumista yhteiskuntaan ja yhteiskunnallista hyväksyntää edistämällä heidän pääsyään urheilu- ja kulttuuritiloihin sekä vapaa-ajan tiloihin sekä heidän mahdollisuuksiaan osallistua tällaiseen toimintaan, sekä lisäämään jäsenvaltioiden välistä näkövammaisten saatavilla olevan kulttuuriaineiston vaihtoa, kuten vammaisten mahdollisuuksista päästä kulttuurilaitoksiin ja -tiloihin ja nauttia kulttuuritoiminnasta 6. toukokuuta 2003 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (17) kehotetaan;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan erityisesti sellaisen esteettömyyslainsäädännön puutteet, joka koskee julkista liikennettä, matkustajien oikeuksia muun muassa liikkumisen apuvälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseen, sähköisiä tieto- ja viestintäpalveluja sekä julkista rakennettua ympäristöä ja palveluja koskevia sääntöjä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan erityisesti sellaisen esteettömyyslainsäädännön puutteet, joka koskee julkista liikennettä, matkustajien oikeuksia muun muassa liikkumisen apuvälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseen, sähköisiä tieto- ja viestintäpalveluja sekä julkista rakennettua ympäristöä ja palveluja koskevia sääntöjä;

Yhtäläiset mahdollisuudet

| 43. | katsoo, että yhdenvertaisia mahdollisuuksia ei voida tulkita siten, että ne tarkoittaisivat samoja ehtoja ja olosuhteita ihmisille, joilla on erilaiset tarpeet, ja katsoo siksi, että eri tavoin vammaisilla ihmisillä olisi oltava mahdollisuus käyttää tarkoituksenmukaisia keinoja, joiden avulla he voivat hankkia tavaroita ja palveluja, mikä merkitsisi todellisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien luomista; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että yhdenvertaisia mahdollisuuksia ei voida tulkita siten, että ne tarkoittaisivat samoja ehtoja ja olosuhteita ihmisille, joilla on erilaiset tarpeet, ja katsoo siksi, että eri tavoin vammaisilla ihmisillä olisi oltava mahdollisuus käyttää tarkoituksenmukaisia keinoja, joiden avulla he voivat hankkia tavaroita ja palveluja, mikä merkitsisi todellisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien luomista;

| 44. | vahvistaa, että vammaisille on taattava yleinen, tehokas ja syrjimätön mahdollisuus saada sosiaaliturvaa, sosiaalietuuksia, terveydenhuoltoa ja koulutusta sekä taattava sellaisten tavaroiden ja palvelujen tarjonta, jotka ovat julkisesti saatavilla, mukaan luettuna asuminen, televiestintä ja sähköinen viestintä, tieto, myös esteettömässä muodossa tarjottu tieto, rahoituspalvelut, kulttuuri ja vapaa-aika, yleisölle avoimet rakennukset, liikennemuodot ja muut julkiset tilat ja palvelut; |
| --- | --- |

44.

vahvistaa, että vammaisille on taattava yleinen, tehokas ja syrjimätön mahdollisuus saada sosiaaliturvaa, sosiaalietuuksia, terveydenhuoltoa ja koulutusta sekä taattava sellaisten tavaroiden ja palvelujen tarjonta, jotka ovat julkisesti saatavilla, mukaan luettuna asuminen, televiestintä ja sähköinen viestintä, tieto, myös esteettömässä muodossa tarjottu tieto, rahoituspalvelut, kulttuuri ja vapaa-aika, yleisölle avoimet rakennukset, liikennemuodot ja muut julkiset tilat ja palvelut;

| 45. | korostaa, että sijoittuminen työelämään sekä taloudellinen riippumattomuus ovat erittäin tärkeitä tekijöitä, jotka edistävät vammaisten integroitumista yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että sijoittuminen työelämään sekä taloudellinen riippumattomuus ovat erittäin tärkeitä tekijöitä, jotka edistävät vammaisten integroitumista yhteiskuntaan;

| 46. | vahvistaa, että tuotteiden, tavaroiden ja palvelujen ei mukautettuinakaan pidä olla syrjiviä eikä niistä näin ollen pidä aiheutua suurempia kustannuksia vammaisille; |
| --- | --- |

46.

vahvistaa, että tuotteiden, tavaroiden ja palvelujen ei mukautettuinakaan pidä olla syrjiviä eikä niistä näin ollen pidä aiheutua suurempia kustannuksia vammaisille;

| 47. | katsoo, että pk-yritykset ovat olennaisen tärkeitä vammaisten työelämään sijoittumisen kannalta, mikäli ne kykenevät luomaan sopivan työympäristön vammaisten yksilöllisten ja ammatillisten kykyjen vahvistamiseksi; painottaa, että tämän vuoksi pk-yrityksille olisi annettava kaikki tiedot, jotka koskevat suojatyön tekijöiden työllistämisen tukemista, sekä kaikki tiedot tekniikoista ja koulutusväylistä, joiden avulla vammaisilla on mahdollisuus toimia itsenäisesti ja aktiivisesti työelämässä; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että pk-yritykset ovat olennaisen tärkeitä vammaisten työelämään sijoittumisen kannalta, mikäli ne kykenevät luomaan sopivan työympäristön vammaisten yksilöllisten ja ammatillisten kykyjen vahvistamiseksi; painottaa, että tämän vuoksi pk-yrityksille olisi annettava kaikki tiedot, jotka koskevat suojatyön tekijöiden työllistämisen tukemista, sekä kaikki tiedot tekniikoista ja koulutusväylistä, joiden avulla vammaisilla on mahdollisuus toimia itsenäisesti ja aktiivisesti työelämässä;

| 48. | korostaa, että on erityisen tärkeää työllistää vammaisia normaaleilla työmarkkinoilla; toteaa, että tarvitaan kipeästi joustavampia oikeudellisia työsuhdemuotoja, joissa painotetaan nykyaikaisia työnantajan ja työntekijän välisiä suhteita, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia hyväksymään lainsäädännöllisiä ja taloudellisia toimenpiteitä, joilla tuetaan tehokkaasti vammaisten työllistymistä; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että on erityisen tärkeää työllistää vammaisia normaaleilla työmarkkinoilla; toteaa, että tarvitaan kipeästi joustavampia oikeudellisia työsuhdemuotoja, joissa painotetaan nykyaikaisia työnantajan ja työntekijän välisiä suhteita, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia hyväksymään lainsäädännöllisiä ja taloudellisia toimenpiteitä, joilla tuetaan tehokkaasti vammaisten työllistymistä;

| 49. | pyytää jäsenvaltioita tehostamaan ja toteuttamaan aktiivista työllisyyspolitiikkaa siten, että mahdollistetaan paitsi vammaisten pääsy työmarkkinoille myös heidän pysymisensä työelämässä; kannustaa toteuttamaan vammaisuuden tyypin mukaisia räätälöityjä toimia, kuten työtä koskevat suunnitelmat ja ammatinvalinnanohjaus, jotka ovat käytettävissä heti, kun erityistukea tarvitsevat henkilöt kirjautuvat tätä tarkoitusta varten luotuihin palveluihin; |
| --- | --- |

49.

pyytää jäsenvaltioita tehostamaan ja toteuttamaan aktiivista työllisyyspolitiikkaa siten, että mahdollistetaan paitsi vammaisten pääsy työmarkkinoille myös heidän pysymisensä työelämässä; kannustaa toteuttamaan vammaisuuden tyypin mukaisia räätälöityjä toimia, kuten työtä koskevat suunnitelmat ja ammatinvalinnanohjaus, jotka ovat käytettävissä heti, kun erityistukea tarvitsevat henkilöt kirjautuvat tätä tarkoitusta varten luotuihin palveluihin;

| 50. | korostaa, että vaikka suojatyöpaikat ja tuetut työpaikat eivät vastaa avoimille työmarkkinoille osallistumista, ne ovat hyödyllisiä keinoja tukea ja auttaa kaikkia eri tavoin vammaisia ihmisiä eri elämänvaiheissa, myös kohtuullisten mukautuksien avulla siirryttäessä kohti avoimia työmarkkinoita, ja katsoo, että kohtuullisten mukautuksien (direktiivin 2000/78/EY 5 artikla) perusteeton kieltäminen olisi katsottava yhdeksi syrjinnän muodoksi vammaisyleissopimuksen 2 artiklan mukaisesti; huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa suojatyökeskuksia ja kiintiöitä voidaan käyttää siirryttäessä avoimille työmarkkinoille ja että ne tarjoavat vammaisten tarvitsemia erityispalveluja ja koulutettua henkilökuntaa; korostaa, että olisi suhtauduttava myönteisesti vammaisten edustajien käyttöön suurissa yrityksissä, jotta vammaiset voisivat puhua omasta puolestaan, ja olisi myös pidettävä suotavana kyseisen alan paikallisten kansalaisjärjestöjen ja pk-yritysten tiiviimpää yhteistyötä; painottaa, että henkilökohtaisia avustajia olisi tarvittaessa tuettava, sillä tällä tavalla parannettaisiin huomattavasti vammaisten mahdollisuuksia saada jalansijaa työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että vaikka suojatyöpaikat ja tuetut työpaikat eivät vastaa avoimille työmarkkinoille osallistumista, ne ovat hyödyllisiä keinoja tukea ja auttaa kaikkia eri tavoin vammaisia ihmisiä eri elämänvaiheissa, myös kohtuullisten mukautuksien avulla siirryttäessä kohti avoimia työmarkkinoita, ja katsoo, että kohtuullisten mukautuksien (direktiivin 2000/78/EY 5 artikla) perusteeton kieltäminen olisi katsottava yhdeksi syrjinnän muodoksi vammaisyleissopimuksen 2 artiklan mukaisesti; huomauttaa, että joissakin jäsenvaltioissa suojatyökeskuksia ja kiintiöitä voidaan käyttää siirryttäessä avoimille työmarkkinoille ja että ne tarjoavat vammaisten tarvitsemia erityispalveluja ja koulutettua henkilökuntaa; korostaa, että olisi suhtauduttava myönteisesti vammaisten edustajien käyttöön suurissa yrityksissä, jotta vammaiset voisivat puhua omasta puolestaan, ja olisi myös pidettävä suotavana kyseisen alan paikallisten kansalaisjärjestöjen ja pk-yritysten tiiviimpää yhteistyötä; painottaa, että henkilökohtaisia avustajia olisi tarvittaessa tuettava, sillä tällä tavalla parannettaisiin huomattavasti vammaisten mahdollisuuksia saada jalansijaa työmarkkinoilla;

| 51. | korostaa siirtymäajan ohjelmien merkitystä, koska niiden avulla voidaan tarjota työtilaisuuksia ensin suojatyökeskuksissa ja sitten myös vähitellen avoimilla työmarkkinoilla ja koska niiden avulla voidaan luoda aiempaa joustavammat puitteet siirtymiselle ammatillisesta kuntoutuksesta muihin työmuotoihin Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon aikana; |
| --- | --- |

51.

korostaa siirtymäajan ohjelmien merkitystä, koska niiden avulla voidaan tarjota työtilaisuuksia ensin suojatyökeskuksissa ja sitten myös vähitellen avoimilla työmarkkinoilla ja koska niiden avulla voidaan luoda aiempaa joustavammat puitteet siirtymiselle ammatillisesta kuntoutuksesta muihin työmuotoihin Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon aikana;

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan ja parantamaan aktiivista työllisyyspolitiikkaa, jolla pyritään integroimaan vammaisia työelämään, ja tehostamaan asiasta vastaavia kansallisia elimiä; |
| --- | --- |

52.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan ja parantamaan aktiivista työllisyyspolitiikkaa, jolla pyritään integroimaan vammaisia työelämään, ja tehostamaan asiasta vastaavia kansallisia elimiä;

| 53. | panee merkille, että jäsenvaltioiden olisi ensisijaisesti päästävä sopimukseen ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (KOM(2008)0426) ja hyväksyttävä se; kehottaa komissiota tukemaan edelleen teknisten vaikeuksien ratkaisemista neuvostossa, jotta asiassa päästään nopeasti sopimukseen; toteaa, että syrjimättömyyspolitiikka on olennaisen tärkeässä osassa vammaisten sosiaalisen osallistamisen ja työllisyyden edistämisessä; |
| --- | --- |

53.

panee merkille, että jäsenvaltioiden olisi ensisijaisesti päästävä sopimukseen ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (KOM(2008)0426) ja hyväksyttävä se; kehottaa komissiota tukemaan edelleen teknisten vaikeuksien ratkaisemista neuvostossa, jotta asiassa päästään nopeasti sopimukseen; toteaa, että syrjimättömyyspolitiikka on olennaisen tärkeässä osassa vammaisten sosiaalisen osallistamisen ja työllisyyden edistämisessä;

| 54. | kehottaa tarkistamaan EU:n julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä, jotta esteettömyysperusteista tehdään pakollisia vahvistettaessa valintaperusteita, joilla pyritään edistämään sosiaalista osallisuutta, innovointia ja esteettömyyttä vammaisia hyödyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

54.

kehottaa tarkistamaan EU:n julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä, jotta esteettömyysperusteista tehdään pakollisia vahvistettaessa valintaperusteita, joilla pyritään edistämään sosiaalista osallisuutta, innovointia ja esteettömyyttä vammaisia hyödyttävällä tavalla;

| 55. | korostaa, että jäsenvaltioiden keskinäisistä eroista huolimatta suurimmassa osassa sosiaaliturvajärjestelmiä ei ole riittävää joustavuutta, joka mahdollistaisi sosiaalietuuksien saamisen ja samanaikaisesti edunsaajan pysymisen työmarkkinoilla; pyytää, että näitä järjestelmiä muutettaisiin aktivoivammiksi, jotta sosiaalietuuksien saaminen ja osittainen työkyvyttömyys voitaisiin sovittaa yhteen työmarkkinoilla pysymisen kanssa; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että jäsenvaltioiden keskinäisistä eroista huolimatta suurimmassa osassa sosiaaliturvajärjestelmiä ei ole riittävää joustavuutta, joka mahdollistaisi sosiaalietuuksien saamisen ja samanaikaisesti edunsaajan pysymisen työmarkkinoilla; pyytää, että näitä järjestelmiä muutettaisiin aktivoivammiksi, jotta sosiaalietuuksien saaminen ja osittainen työkyvyttömyys voitaisiin sovittaa yhteen työmarkkinoilla pysymisen kanssa;

| 56. | muistuttaa, että komissio ilmaisee Euroopan vammaisstrategiasta antamassaan tiedonannossa huolensa tekstityksen ja ääniselitteiden vähäisestä saatavuudesta televisiossa Euroopan unionissa; korostaa erityisesti, että kuurojen ja kuulovammaisten järjestöt ovat käyneet Euroopan parlamentin tuella jo monien vuosien ajan kampanjaa tekstityksen laajemman saatavuuden takaamiseksi televisio-ohjelmissa Euroopan unionissa; kehottaa panemaan huolellisemmin täytäntöön direktiivin 2007/65/EY mukaisen jäsenvaltioiden velvoitteen kannustaa lähetystoiminnan harjoittajia varmistamaan tiedotusvälineiden palvelujen saatavuuden kuulo- tai näkövammaisille; kehottaa komissiota tarjoamaan julkisille lähetystoiminnan harjoittajille erityisiä rahoitusmahdollisuuksia, joilla autetaan niitä ottamaan ohjelmissaan käyttöön tekstitys- ja ääniselitemahdollisuudet; |
| --- | --- |

56.

muistuttaa, että komissio ilmaisee Euroopan vammaisstrategiasta antamassaan tiedonannossa huolensa tekstityksen ja ääniselitteiden vähäisestä saatavuudesta televisiossa Euroopan unionissa; korostaa erityisesti, että kuurojen ja kuulovammaisten järjestöt ovat käyneet Euroopan parlamentin tuella jo monien vuosien ajan kampanjaa tekstityksen laajemman saatavuuden takaamiseksi televisio-ohjelmissa Euroopan unionissa; kehottaa panemaan huolellisemmin täytäntöön direktiivin 2007/65/EY mukaisen jäsenvaltioiden velvoitteen kannustaa lähetystoiminnan harjoittajia varmistamaan tiedotusvälineiden palvelujen saatavuuden kuulo- tai näkövammaisille; kehottaa komissiota tarjoamaan julkisille lähetystoiminnan harjoittajille erityisiä rahoitusmahdollisuuksia, joilla autetaan niitä ottamaan ohjelmissaan käyttöön tekstitys- ja ääniselitemahdollisuudet;

Investoiminen vammaisiin

| 57. | on sitä mieltä, että vammaisten työllisyysaste koko Euroopassa on valitettavan matala, ja muistuttaa EU:n toimielimiä, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita ei voida saavuttaa, ellei vammaisten tilanne parane; katsoo, että yhteiskunnassa on sen vuoksi kerrottava vammaisuudesta ja yhteiskunnan on otettava vastuu vammaisuudesta, myös esi- ja peruskoulun tasolla; |
| --- | --- |

57.

on sitä mieltä, että vammaisten työllisyysaste koko Euroopassa on valitettavan matala, ja muistuttaa EU:n toimielimiä, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita ei voida saavuttaa, ellei vammaisten tilanne parane; katsoo, että yhteiskunnassa on sen vuoksi kerrottava vammaisuudesta ja yhteiskunnan on otettava vastuu vammaisuudesta, myös esi- ja peruskoulun tasolla;

| 58. | toteaa, että nykyiset koulutusjärjestelmät eivät yksistään riitä vähentämään opintonsa keskeyttäneiden vammaisten suurta osuutta vaan lisäksi tarvitaan julkisen vallan lisätoimia, sillä Eurooppa 2020 -strategiassa pyritään alle kymmenen prosentin tavoitteeseen, ja korostaa, että tämä aiheuttaa vammaisille huomattavia sosiaalisia vaikeuksia, työllistymisongelmia ja köyhyyttä, etenkin meneillään olevan talouskriisin jatkuessa; ottaa huomioon opintonsa keskeyttäneiden vammaisten suuren määrän ja korostaa koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta 11. toukokuuta 2010 annettuihin neuvoston päätelmiin viitaten tarvetta edistää tehokkaita (ja myös vaihtoehtoisia) koulutusohjelmia, jotka on sovitettu vammaisten tarpeisiin, ominaisuuksiin ja kykyihin, ja huomauttaa, että tämä edellyttää määrällisesti tarkoituksenmukaista, pätevää ja motivoitunutta henkilöstöä sekä järkeviä ja sopivia ohjelmia sekä näiden ohjelmien sisällyttämistä kaikkiin ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen opinto-ohjelmiin, myös vammaisille tarkoitettuihin opetusohjelman ulkopuolisiin ohjelmiin, jotta voidaan torjua vammaisiin lapsiin kohdistuvia kielteisiä asenteita ja jotta nämä saisivat asianmukaisen pätevyyden nykyaikaisia avoimia työmarkkinoita varten; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota antamaan vammaisille paremmat mahdollisuudet saada tietoa nykyisistä liikkuvuus- ja koulutusohjelmista sekä yhtäläiset mahdollisuudet osallistua elinikäisen oppimisen ohjelmiin; katsoo näin ollen, että syrjimättömyysperiaatteet on sisällytettävä Eurooppa 2020 -strategiaan ja sen lippulaiva-aloitteisiin YK:n vammaisyleissopimuksen 24 artiklan täyttämiseksi; |
| --- | --- |

58.

toteaa, että nykyiset koulutusjärjestelmät eivät yksistään riitä vähentämään opintonsa keskeyttäneiden vammaisten suurta osuutta vaan lisäksi tarvitaan julkisen vallan lisätoimia, sillä Eurooppa 2020 -strategiassa pyritään alle kymmenen prosentin tavoitteeseen, ja korostaa, että tämä aiheuttaa vammaisille huomattavia sosiaalisia vaikeuksia, työllistymisongelmia ja köyhyyttä, etenkin meneillään olevan talouskriisin jatkuessa; ottaa huomioon opintonsa keskeyttäneiden vammaisten suuren määrän ja korostaa koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta 11. toukokuuta 2010 annettuihin neuvoston päätelmiin viitaten tarvetta edistää tehokkaita (ja myös vaihtoehtoisia) koulutusohjelmia, jotka on sovitettu vammaisten tarpeisiin, ominaisuuksiin ja kykyihin, ja huomauttaa, että tämä edellyttää määrällisesti tarkoituksenmukaista, pätevää ja motivoitunutta henkilöstöä sekä järkeviä ja sopivia ohjelmia sekä näiden ohjelmien sisällyttämistä kaikkiin ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen opinto-ohjelmiin, myös vammaisille tarkoitettuihin opetusohjelman ulkopuolisiin ohjelmiin, jotta voidaan torjua vammaisiin lapsiin kohdistuvia kielteisiä asenteita ja jotta nämä saisivat asianmukaisen pätevyyden nykyaikaisia avoimia työmarkkinoita varten; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota antamaan vammaisille paremmat mahdollisuudet saada tietoa nykyisistä liikkuvuus- ja koulutusohjelmista sekä yhtäläiset mahdollisuudet osallistua elinikäisen oppimisen ohjelmiin; katsoo näin ollen, että syrjimättömyysperiaatteet on sisällytettävä Eurooppa 2020 -strategiaan ja sen lippulaiva-aloitteisiin YK:n vammaisyleissopimuksen 24 artiklan täyttämiseksi;

| 59. | vahvistaa, että osallistava koulutus olisi nostettava keskeiseen asemaan erityisesti kokemusperäistä oppimisen ansioksi lukemisessa, ja katsoo, että tästä syystä sitä olisi korostettava eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ("ET 2020") yhteydessä sekä Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeessa "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma"; panee lisäksi merkille tarpeen edistää uutta sopivaa ohjeistusta sekä tietotekniikan tarkoituksenmukaista käyttöä kouluissa ja kotona henkilökohtaisen ja räätälöidyn avun tarjoamiseksi; |
| --- | --- |

59.

vahvistaa, että osallistava koulutus olisi nostettava keskeiseen asemaan erityisesti kokemusperäistä oppimisen ansioksi lukemisessa, ja katsoo, että tästä syystä sitä olisi korostettava eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ("ET 2020") yhteydessä sekä Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeessa "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma"; panee lisäksi merkille tarpeen edistää uutta sopivaa ohjeistusta sekä tietotekniikan tarkoituksenmukaista käyttöä kouluissa ja kotona henkilökohtaisen ja räätälöidyn avun tarjoamiseksi;

| 60. | korostaa, että kaikille lapsille, myös vammaisille, on taattava oikeus yleiseen pääsyyn kaikille koulutuksen aloille ja tasoille kaikissa oppilaitoksissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan vammaisten lasten perheille tarkoitetun tiedon jakamista, jotta varhainen tunnistaminen, tuki ja mahdolliset ratkaisut voidaan toteuttaa heidän tarpeidensa mukaisesti; korostaa, että julkisen vallan on tärkeää tukea perheitä, joissa on vammaisia, antamalla taloudellista ja muuta apua (kuten päivähoitopalveluja), tarjoamalla terveyspalveluja, psykologista tukea ja asiantuntemusta sekä mahdollistamalla joustavammat työajat vammaisten lasten vanhemmille (tai toiselle heistä); kehottaa jäsenvaltioita perustamaan esteettömiä erityisyhteyspisteitä, joista voi saada tietoa ja hallinnollista neuvontaa; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan kohdennetuilla tiedotus- ja koulutustoimilla vammaisten perheitä ja terveydenhoitoalan ammattilaisia ja ottamaan potilasjärjestöt mukaan päätöksentekoon ja seurantaan; |
| --- | --- |

60.

korostaa, että kaikille lapsille, myös vammaisille, on taattava oikeus yleiseen pääsyyn kaikille koulutuksen aloille ja tasoille kaikissa oppilaitoksissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan vammaisten lasten perheille tarkoitetun tiedon jakamista, jotta varhainen tunnistaminen, tuki ja mahdolliset ratkaisut voidaan toteuttaa heidän tarpeidensa mukaisesti; korostaa, että julkisen vallan on tärkeää tukea perheitä, joissa on vammaisia, antamalla taloudellista ja muuta apua (kuten päivähoitopalveluja), tarjoamalla terveyspalveluja, psykologista tukea ja asiantuntemusta sekä mahdollistamalla joustavammat työajat vammaisten lasten vanhemmille (tai toiselle heistä); kehottaa jäsenvaltioita perustamaan esteettömiä erityisyhteyspisteitä, joista voi saada tietoa ja hallinnollista neuvontaa; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan kohdennetuilla tiedotus- ja koulutustoimilla vammaisten perheitä ja terveydenhoitoalan ammattilaisia ja ottamaan potilasjärjestöt mukaan päätöksentekoon ja seurantaan;

| 61. | korostaa, että työnantajien pitäisi antaa vammaisille mahdollisuus päästä työhön, jos he ovat siihen päteviä, ja antaa heille mahdollisuus edetä työssään, ja että työnantajien pitäisi tukea vammaisia tarjoamalla koulutusta; |
| --- | --- |

61.

korostaa, että työnantajien pitäisi antaa vammaisille mahdollisuus päästä työhön, jos he ovat siihen päteviä, ja antaa heille mahdollisuus edetä työssään, ja että työnantajien pitäisi tukea vammaisia tarjoamalla koulutusta;

| 62. | korostaa, että on tärkeää edistää työelämäsidonnaisia koulutushankkeita, jotka mahdollistavat vammaisten nuorten välittömän siirtymisen koulutuksesta työelämään; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että on tärkeää edistää työelämäsidonnaisia koulutushankkeita, jotka mahdollistavat vammaisten nuorten välittömän siirtymisen koulutuksesta työelämään;

| 63. | korostaa, että on myös huolehdittava vammaisten nuorten epävirallisesta oppimisesta ja koulutuksesta sellaisissa asioissa kuin sosiaalinen kanssakäyminen, tiedotusvälineet (joihin olisi sovellettava yhä tiukempia esteettömyysvaatimuksia esimerkiksi tekstitys- ja ääniselitejärjestelmien suhteen), urheilu, vapaa-aika ja ulkoilu jokaisen lapsen ja nuoren erityistarpeiden mukaisesti; korostaa, että nämä eivät ole pelkästään välttämättömiä välineitä jokaisen ihmisen terveen kehityksen takaamiseksi, vaan ne ovat myös YK:n tunnustamia kiistämättömiä oikeuksia; |
| --- | --- |

63.

korostaa, että on myös huolehdittava vammaisten nuorten epävirallisesta oppimisesta ja koulutuksesta sellaisissa asioissa kuin sosiaalinen kanssakäyminen, tiedotusvälineet (joihin olisi sovellettava yhä tiukempia esteettömyysvaatimuksia esimerkiksi tekstitys- ja ääniselitejärjestelmien suhteen), urheilu, vapaa-aika ja ulkoilu jokaisen lapsen ja nuoren erityistarpeiden mukaisesti; korostaa, että nämä eivät ole pelkästään välttämättömiä välineitä jokaisen ihmisen terveen kehityksen takaamiseksi, vaan ne ovat myös YK:n tunnustamia kiistämättömiä oikeuksia;

| 64. | katsoo, että elinikäinen oppiminen on ratkaisevan tärkeä tapa tukea ja lisätä vammaisten sopeutumista ja työsuhteen jatkuvuutta ja että se on erityisen merkityksellistä työuransa aikana vammautuneille ja etenkin niille, joilla on etenevä vammauttava sairaus; |
| --- | --- |

64.

katsoo, että elinikäinen oppiminen on ratkaisevan tärkeä tapa tukea ja lisätä vammaisten sopeutumista ja työsuhteen jatkuvuutta ja että se on erityisen merkityksellistä työuransa aikana vammautuneille ja etenkin niille, joilla on etenevä vammauttava sairaus;

| 65. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tai luomaan entistä tehokkaampia ja toisiaan täydentäviä kuntoutuspalveluja, jotka liittyvät muun muassa terveydenhoitoon, koulutukseen, työllisyyteen, itsenäisen suoriutumisen välineisiin ja kuljetukseen; toteaa, että näitä ei pidä ainoastaan seurata ja suunnitella yksilöllisesti vaan niiden on myös tuettava pitkän aikavälin talousarvio- ja kehityssuunnitelmia; |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tai luomaan entistä tehokkaampia ja toisiaan täydentäviä kuntoutuspalveluja, jotka liittyvät muun muassa terveydenhoitoon, koulutukseen, työllisyyteen, itsenäisen suoriutumisen välineisiin ja kuljetukseen; toteaa, että näitä ei pidä ainoastaan seurata ja suunnitella yksilöllisesti vaan niiden on myös tuettava pitkän aikavälin talousarvio- ja kehityssuunnitelmia;

| 66. | katsoo, että vammaisjärjestöille on ohjattava tarkoituksenmukaista rahoitusta; painottaa, että vammaisjärjestöjen taloudellisten vaikeuksien vuoksi niiden osarahoitusosuuden on oltava vähintään kymmenen prosenttia niiden tuettaviksi esittämien hankkeiden arvosta; |
| --- | --- |

66.

katsoo, että vammaisjärjestöille on ohjattava tarkoituksenmukaista rahoitusta; painottaa, että vammaisjärjestöjen taloudellisten vaikeuksien vuoksi niiden osarahoitusosuuden on oltava vähintään kymmenen prosenttia niiden tuettaviksi esittämien hankkeiden arvosta;

Elämäntavat

| 67. | painottaa, että myös yritysten yhteiskuntavastuu voisi vapaaehtoisuuden pohjalta antaa merkittävän sysäyksen vammaisten tilanteeseen; kehottaa ottamaan käyttöön sopimustyypin mukaan vaihtelevia tukia ja avustuksia henkilöille ja yrityksille, jotka palkkaavat vammaisia työntekijöitä, ja kiinnittämään erityistä huomiota EU-tukiin ja ohjelmasuunnitteluun; kehottaa toimijoita ja sidosryhmiä tukemaan ja soveltamaan hyviä käytänteitä tällä alalla ja tukemaan niitä sekä kiinnittämään tässä erityistä huomiota vammaisiin lapsiin ja naisiin; |
| --- | --- |

67.

painottaa, että myös yritysten yhteiskuntavastuu voisi vapaaehtoisuuden pohjalta antaa merkittävän sysäyksen vammaisten tilanteeseen; kehottaa ottamaan käyttöön sopimustyypin mukaan vaihtelevia tukia ja avustuksia henkilöille ja yrityksille, jotka palkkaavat vammaisia työntekijöitä, ja kiinnittämään erityistä huomiota EU-tukiin ja ohjelmasuunnitteluun; kehottaa toimijoita ja sidosryhmiä tukemaan ja soveltamaan hyviä käytänteitä tällä alalla ja tukemaan niitä sekä kiinnittämään tässä erityistä huomiota vammaisiin lapsiin ja naisiin;

| 68. | vahvistaa, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden virkamiehiä olisi vakiokäytäntönä koulutettava ottamaan vastaan vammaisia ja antamaan heille tietoa ja että olisi tuettava konkreettisilla toimilla mahdollisuutta tutustua julkisiin lainsäädäntöasiakirjoihin ja julkisiin oikeudellisiin menettelyihin; kehottaa EU:n toimielimiä toimimaan esimerkkinä vammaisten palvelukseen ottamisessa ja kannustamaan myös jäsenvaltioita noudattamaan tätä menettelytapaa; |
| --- | --- |

68.

vahvistaa, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden virkamiehiä olisi vakiokäytäntönä koulutettava ottamaan vastaan vammaisia ja antamaan heille tietoa ja että olisi tuettava konkreettisilla toimilla mahdollisuutta tutustua julkisiin lainsäädäntöasiakirjoihin ja julkisiin oikeudellisiin menettelyihin; kehottaa EU:n toimielimiä toimimaan esimerkkinä vammaisten palvelukseen ottamisessa ja kannustamaan myös jäsenvaltioita noudattamaan tätä menettelytapaa;

| 69. | korostaa, että omaa yrittäjyyttä edistävillä ja tukevilla toimintalinjoilla mahdollistetaan vammaisten integroituminen työmarkkinoille ja taloudelliseen toimintaan, koska integraatiolla luodaan joustavuutta, jonka ansiosta voidaan monissa tapauksissa poistaa työpaikoilla olevat rajoitteet ja esteet; pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön yksityisyrittäjyyttä edistävään toimintaan tarkoitettuja tarkoituksenmukaisempia ja tehokkaampia tukia, jotka on suunnattu tälle ryhmälle; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että omaa yrittäjyyttä edistävillä ja tukevilla toimintalinjoilla mahdollistetaan vammaisten integroituminen työmarkkinoille ja taloudelliseen toimintaan, koska integraatiolla luodaan joustavuutta, jonka ansiosta voidaan monissa tapauksissa poistaa työpaikoilla olevat rajoitteet ja esteet; pyytää jäsenvaltioita ottamaan käyttöön yksityisyrittäjyyttä edistävään toimintaan tarkoitettuja tarkoituksenmukaisempia ja tehokkaampia tukia, jotka on suunnattu tälle ryhmälle;

| 70. | kehottaa komissiota tuomaan tehokkaammin esiin esteettömyyden etuja ja ottamaan kaikille esteettömän ympäristön luomisen kustannukset ja kulut huomioon yleiskustannuksina kiinnittäen erityistä huomiota ikääntyvään yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

70.

kehottaa komissiota tuomaan tehokkaammin esiin esteettömyyden etuja ja ottamaan kaikille esteettömän ympäristön luomisen kustannukset ja kulut huomioon yleiskustannuksina kiinnittäen erityistä huomiota ikääntyvään yhteiskuntaan;

| 71. | kannustaa ottamaan käyttöön erityisvapaita, jotta vanhemmat voivat huolehtia vammaisista lapsistaan; kannattaa lisäksi vakaasti sitä, että vammaisten lasten vanhempien sitoutuminen ja työ tunnustetaan ottamalla se huomioon työkokemuksena ja erityisesti vanhuuseläkeoikeuksia laskettaessa; |
| --- | --- |

71.

kannustaa ottamaan käyttöön erityisvapaita, jotta vanhemmat voivat huolehtia vammaisista lapsistaan; kannattaa lisäksi vakaasti sitä, että vammaisten lasten vanhempien sitoutuminen ja työ tunnustetaan ottamalla se huomioon työkokemuksena ja erityisesti vanhuuseläkeoikeuksia laskettaessa;

| 72. | korostaa, että esteetön pääsy terveyspalveluihin ja monimuotoisiin kuntoutuspalveluihin ei pysäytä terveyden heikkenemistä kokonaan etenkään ikääntyvässä yhteiskunnassa, minkä vuoksi jokaisen on kannettava osa vastuusta päivittäisissä toimissaan ja kulutustottumuksissaan, jos halutaan saavuttaa kestävä yhteiskunta, jossa terveydelle asetetaan entistä suurempi painoarvo ennaltaehkäisystä kuntoutukseen; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että esteetön pääsy terveyspalveluihin ja monimuotoisiin kuntoutuspalveluihin ei pysäytä terveyden heikkenemistä kokonaan etenkään ikääntyvässä yhteiskunnassa, minkä vuoksi jokaisen on kannettava osa vastuusta päivittäisissä toimissaan ja kulutustottumuksissaan, jos halutaan saavuttaa kestävä yhteiskunta, jossa terveydelle asetetaan entistä suurempi painoarvo ennaltaehkäisystä kuntoutukseen;

Köyhyyden torjuminen

| 73. | kehottaa komissiota takaamaan riittävän rahoitustuen EU:n vammaisia edustavalle kattojärjestölle sekä muille eurooppalaisille vammaisjärjestöille, jotta voidaan taata täysimääräinen osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon ja lainsäädännön täytäntöönpanoon, joka perustuu Euroopan vammaisstrategian sekä vammaisyleissopimuksen sitoumuksiin ja muihin päätöksentekoprosesseihin, jotka koskevat vammaisia henkilöitä; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota takaamaan riittävän rahoitustuen EU:n vammaisia edustavalle kattojärjestölle sekä muille eurooppalaisille vammaisjärjestöille, jotta voidaan taata täysimääräinen osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon ja lainsäädännön täytäntöönpanoon, joka perustuu Euroopan vammaisstrategian sekä vammaisyleissopimuksen sitoumuksiin ja muihin päätöksentekoprosesseihin, jotka koskevat vammaisia henkilöitä;

| 74. | pitää valitettavana, että vammaisille koituu ylimääräisiä taloudellisia rasitteita eli vammaisuudesta todennäköisesti lyhyellä aikavälillä aiheutuvia lisäkustannuksia heidän arkielämässään, mikä heikentää huomattavasti heidän elämänlaatuaan; |
| --- | --- |

74.

pitää valitettavana, että vammaisille koituu ylimääräisiä taloudellisia rasitteita eli vammaisuudesta todennäköisesti lyhyellä aikavälillä aiheutuvia lisäkustannuksia heidän arkielämässään, mikä heikentää huomattavasti heidän elämänlaatuaan;

| 75. | kehottaa komissiota sen köyhyyden vähentämistä koskevien tavoitteiden pohjalta erittelemään köyhyyttä koskevia lukuja niiden vammaisten henkilöiden määrän laskemiseksi, jotka elävät köyhyydessä, jotta vammaisten henkilöiden köyhyyden vähentämistä koskevat vertailukelpoiset tavoitteet voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian puitteissa; |
| --- | --- |

75.

kehottaa komissiota sen köyhyyden vähentämistä koskevien tavoitteiden pohjalta erittelemään köyhyyttä koskevia lukuja niiden vammaisten henkilöiden määrän laskemiseksi, jotka elävät köyhyydessä, jotta vammaisten henkilöiden köyhyyden vähentämistä koskevat vertailukelpoiset tavoitteet voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian puitteissa;

| 76. | huomauttaa, että tämän köyhyyden poistaminen tai huomattava lieventäminen edellyttäisi, että useammalla vammaisella olisi työpaikka, mikä lisäisi valtion verotuloja ja vähentäisi äärimmäisen köyhyyden vuoksi avustuksia tarvitsevien määrää; |
| --- | --- |

76.

huomauttaa, että tämän köyhyyden poistaminen tai huomattava lieventäminen edellyttäisi, että useammalla vammaisella olisi työpaikka, mikä lisäisi valtion verotuloja ja vähentäisi äärimmäisen köyhyyden vuoksi avustuksia tarvitsevien määrää;

| 77. | muistuttaa Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden antamasta virikkeestä sekä uudesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista ja vahvistaa, että köyhyyden vähentäminen ei toteudu, jos vammaisia ei integroida ensin koulutukseen ja myöhemmin työmarkkinoille ja jollei tulopolitiikkaa mukauteta sairaus- ja työkyvyttömyyseläkejärjestelmien osalta työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, terveyttä ja kuluttaja-asioita käsittelevän neuvoston (EPSCO:n) 30. marraskuuta 2009 järjestetyssä kokouksessa annettujen päätelmien 12 kohdan mukaisesti, ja muistuttaa, että tämä voi myös johtaa leimautumiseen; |
| --- | --- |

77.

muistuttaa Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden antamasta virikkeestä sekä uudesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisesta foorumista ja vahvistaa, että köyhyyden vähentäminen ei toteudu, jos vammaisia ei integroida ensin koulutukseen ja myöhemmin työmarkkinoille ja jollei tulopolitiikkaa mukauteta sairaus- ja työkyvyttömyyseläkejärjestelmien osalta työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa, terveyttä ja kuluttaja-asioita käsittelevän neuvoston (EPSCO:n) 30. marraskuuta 2009 järjestetyssä kokouksessa annettujen päätelmien 12 kohdan mukaisesti, ja muistuttaa, että tämä voi myös johtaa leimautumiseen;

| 78. | tunnustaa, että aikainen toteaminen ja aikaisessa vaiheessa annettu apu ovat elintärkeitä ja olennaisia vammaisten lasten kannalta ja niitä on pidettävä pitkän aikavälin sijoituksina ikääntyvässä yhteiskunnassa; huomauttaa, että vammaisten henkilöiden perheet ovat alttiimpia köyhyysriskille ja sosiaaliselle syrjäytymiselle ja että niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; |
| --- | --- |

78.

tunnustaa, että aikainen toteaminen ja aikaisessa vaiheessa annettu apu ovat elintärkeitä ja olennaisia vammaisten lasten kannalta ja niitä on pidettävä pitkän aikavälin sijoituksina ikääntyvässä yhteiskunnassa; huomauttaa, että vammaisten henkilöiden perheet ovat alttiimpia köyhyysriskille ja sosiaaliselle syrjäytymiselle ja että niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota;

| 79. | kehottaa jäsenvaltioita välttämään vammaisten sosiaaliturvan perusteetonta leikkaamista talouskriisin torjumiseksi tehtävien säästötoimenpiteiden vuoksi, koska on varmistettava vammaisten kohtuullinen elintaso heidän luovuttamattomana oikeutenaan; |
| --- | --- |

79.

kehottaa jäsenvaltioita välttämään vammaisten sosiaaliturvan perusteetonta leikkaamista talouskriisin torjumiseksi tehtävien säästötoimenpiteiden vuoksi, koska on varmistettava vammaisten kohtuullinen elintaso heidän luovuttamattomana oikeutenaan;

| 80. | toteaa, että vammaiset henkilöt ovat erittäin alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle ja köyhyydelle, ja korostaa, että vammaisten henkilöiden köyhyysaste on 70 prosenttia korkeampi kuin muiden; tähdentää, että vakavasti vammaiset tai monivammaiset ja vammaisten lasten yksinhuoltajat ovat kaikkein heikoimmassa asemassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan heidän oikeutensa ja ryhtymään toimiin heidän elämänlaatunsa parantamiseksi tarjoamalla muun muassa käytännöllistä tietoa päivittäisistä asioista, myös perehdyttämällä perheet taitoja kehittäviin menetelmiin ja palveluihin, jotka vaikuttavat perhe-elämään; |
| --- | --- |

80.

toteaa, että vammaiset henkilöt ovat erittäin alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle ja köyhyydelle, ja korostaa, että vammaisten henkilöiden köyhyysaste on 70 prosenttia korkeampi kuin muiden; tähdentää, että vakavasti vammaiset tai monivammaiset ja vammaisten lasten yksinhuoltajat ovat kaikkein heikoimmassa asemassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan heidän oikeutensa ja ryhtymään toimiin heidän elämänlaatunsa parantamiseksi tarjoamalla muun muassa käytännöllistä tietoa päivittäisistä asioista, myös perehdyttämällä perheet taitoja kehittäviin menetelmiin ja palveluihin, jotka vaikuttavat perhe-elämään;

| 81. | kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään lisätoimenpiteisiin ja antamaan säännöllisesti selvityksiä harvinaisista sairauksista sekä tarjoamaan todellista apua kehittämällä vanhempien ja heidän asuinpaikkaansa lähimpänä olevien asiantuntijoiden välisiä yhteyksiä; katsoo, että tämä olisi otettava huomioon INSERIM-organisaation työssä ja määrittää siihen kuuluvaksi; kehottaa komissiota edistämään harvinaisten tautien tiettyjen muotojen diagnosointiin ja hoitoon tähtäävien keskusten eurooppalaisen verkoston perustamista, jotta voidaan koordinoida ja seurata niiden toimintaa ja potilaille koituvaa hyötyä; |
| --- | --- |

81.

kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään lisätoimenpiteisiin ja antamaan säännöllisesti selvityksiä harvinaisista sairauksista sekä tarjoamaan todellista apua kehittämällä vanhempien ja heidän asuinpaikkaansa lähimpänä olevien asiantuntijoiden välisiä yhteyksiä; katsoo, että tämä olisi otettava huomioon INSERIM-organisaation työssä ja määrittää siihen kuuluvaksi; kehottaa komissiota edistämään harvinaisten tautien tiettyjen muotojen diagnosointiin ja hoitoon tähtäävien keskusten eurooppalaisen verkoston perustamista, jotta voidaan koordinoida ja seurata niiden toimintaa ja potilaille koituvaa hyötyä;

Parlamentti vaatii edelleen sosiaalisesti kestävää ja ihmisoikeuksiin perustuvaa tarkastelutapaa

| 82. | toteaa EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettuihin uusiin oikeuksiin viitaten, että komissio toimii yhtäläisten mahdollisuuksien alalla oikealla tavalla tavoitteenaan syrjinnän tehokkaampi torjunta, aktiivisten osallistamistoimien tukeminen, vammaisuudesta valistaminen, kaikkein käyttäjien tarpeet huomioon ottavan suunnittelun ja kaikille sopivan suunnittelun mukaan ottaminen sekä kohtuullisten mukautusten merkityksen korostaminen; |
| --- | --- |

82.

toteaa EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettuihin uusiin oikeuksiin viitaten, että komissio toimii yhtäläisten mahdollisuuksien alalla oikealla tavalla tavoitteenaan syrjinnän tehokkaampi torjunta, aktiivisten osallistamistoimien tukeminen, vammaisuudesta valistaminen, kaikkein käyttäjien tarpeet huomioon ottavan suunnittelun ja kaikille sopivan suunnittelun mukaan ottaminen sekä kohtuullisten mukautusten merkityksen korostaminen;

| 83. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ratifioimaan viipymättä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sekä siihen liittyvät valinnaiset pöytäkirjat ja suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen yleissopimuksen valinnaiseen pöytäkirjaan liittymisestä; |
| --- | --- |

83.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ratifioimaan viipymättä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sekä siihen liittyvät valinnaiset pöytäkirjat ja suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen yleissopimuksen valinnaiseen pöytäkirjaan liittymisestä;

| 84. | kehottaa neuvostoa ja komissiota harkitsemaan toimielinten välisen sopimuksen solmimista parlamentin kanssa ja laatimaan vuoden sisällä parlamentille erityinen suositus valvoa YK:n vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

84.

kehottaa neuvostoa ja komissiota harkitsemaan toimielinten välisen sopimuksen solmimista parlamentin kanssa ja laatimaan vuoden sisällä parlamentille erityinen suositus valvoa YK:n vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa;

| 85. | kehottaa neuvostoa hyväksymään komission ehdotuksen päätökseksi EU:n liittymisestä valinnaiseen pöytäkirjaan ja korostaa, että kyseisellä pöytäkirjalla perustettu järjestelmä voisi Euroopan parlamentin myötävaikutuksella johtaa siihen, että EU panee täytäntöön YK:n vammaisyleissopimuksen; |
| --- | --- |

85.

kehottaa neuvostoa hyväksymään komission ehdotuksen päätökseksi EU:n liittymisestä valinnaiseen pöytäkirjaan ja korostaa, että kyseisellä pöytäkirjalla perustettu järjestelmä voisi Euroopan parlamentin myötävaikutuksella johtaa siihen, että EU panee täytäntöön YK:n vammaisyleissopimuksen;

| 86. | kehottaa komissiota kehittämään konkreettisia, tarkoituksenmukaisia ja selkeitä toimenpiteitä sekä perustamaan järjestelmän, jolla voidaan valvoa Euroopan vammaisstrategian täytäntöönpanoa hallinnon kaikilla tasoilla Euroopan vammaisstrategian toimenpiteiden luettelon mukaisesti tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa; |
| --- | --- |

86.

kehottaa komissiota kehittämään konkreettisia, tarkoituksenmukaisia ja selkeitä toimenpiteitä sekä perustamaan järjestelmän, jolla voidaan valvoa Euroopan vammaisstrategian täytäntöönpanoa hallinnon kaikilla tasoilla Euroopan vammaisstrategian toimenpiteiden luettelon mukaisesti tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa;

| 87. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan mahdollisuuksiensa mukaan (lääketieteellisiä näkökohtia lukuun ottamatta) sellaisia soveltuvia toimenpiteitä ja räätälöityjä välineitä, joilla pyritään lisäämään mahdollisuuksia itsenäiseen elämään siten, että voidaan varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet ja aktiivinen elämä vammaisille henkilöille ja heidän perheilleen; |
| --- | --- |

87.

kehottaa jäsenvaltioita tukemaan mahdollisuuksiensa mukaan (lääketieteellisiä näkökohtia lukuun ottamatta) sellaisia soveltuvia toimenpiteitä ja räätälöityjä välineitä, joilla pyritään lisäämään mahdollisuuksia itsenäiseen elämään siten, että voidaan varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet ja aktiivinen elämä vammaisille henkilöille ja heidän perheilleen;

| 88. | korostaa, että on autettava niitä, jotka voivat tehdä työtä ja jotka haluavat pysyä työelämässä, vaikka he ovat menettäneet osan toimintakykyään; kehottaa jäsenvaltioita edistämään osallisuuden kulttuuria ja auttamaan myös osittain työkykyisiä ihmisiä pääsemään työmarkkinoille; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että on autettava niitä, jotka voivat tehdä työtä ja jotka haluavat pysyä työelämässä, vaikka he ovat menettäneet osan toimintakykyään; kehottaa jäsenvaltioita edistämään osallisuuden kulttuuria ja auttamaan myös osittain työkykyisiä ihmisiä pääsemään työmarkkinoille;

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan (uudestaan) vammaisuuteen liittyviä toimiaan sekä siihen liittyviä kansallisia ohjelmia tai strategioita Euroopan vammaisstrategian määräajan kuluessa ja sen puitteissa Eurooppa 2020 -strategian sekä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

89.

kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan (uudestaan) vammaisuuteen liittyviä toimiaan sekä siihen liittyviä kansallisia ohjelmia tai strategioita Euroopan vammaisstrategian määräajan kuluessa ja sen puitteissa Eurooppa 2020 -strategian sekä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen mukaisesti;

| 90. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen saavutettavuutta koskevaksi eurooppalaiseksi säädösaloitteeksi, kuten Euroopan vammaisstrategiassa on ilmoitettu, ja korostaa, että EU:n tasolla tarvitaan vahvoja sitovia toimenpiteitä, joilla parannetaan selkeän etenemissuunnitelman avulla vammaisten mahdollisuuksia hankkia tavaroita ja palveluja; |
| --- | --- |

90.

kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen saavutettavuutta koskevaksi eurooppalaiseksi säädösaloitteeksi, kuten Euroopan vammaisstrategiassa on ilmoitettu, ja korostaa, että EU:n tasolla tarvitaan vahvoja sitovia toimenpiteitä, joilla parannetaan selkeän etenemissuunnitelman avulla vammaisten mahdollisuuksia hankkia tavaroita ja palveluja;

| 91. | pyytää jäsenvaltioita hyväksymään komission tuella sosiaalisia erityistoimenpiteitä, joilla varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet saada terveyspalveluja, sekä fyysisesti vammaisille ja kehitysvammaisille suunniteltuja laadukkaita terveys- ja kuntoutuspalveluja; |
| --- | --- |

91.

pyytää jäsenvaltioita hyväksymään komission tuella sosiaalisia erityistoimenpiteitä, joilla varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet saada terveyspalveluja, sekä fyysisesti vammaisille ja kehitysvammaisille suunniteltuja laadukkaita terveys- ja kuntoutuspalveluja;

| 92. | korostaa sellaisia uusia hoitomenetelmiä koskevan tutkimuksen merkitystä, jotka edesauttavat vammaisten integroitumista yhteiskuntaan; huomauttaa, että tässä suhteessa esimerkiksi teatteri- ja lemmikkieläinterapia ovat osoittautuneet tehokkaiksi, sillä ne edistävät sosiaalistumista ja ihmisten välistä viestintää; |
| --- | --- |

92.

korostaa sellaisia uusia hoitomenetelmiä koskevan tutkimuksen merkitystä, jotka edesauttavat vammaisten integroitumista yhteiskuntaan; huomauttaa, että tässä suhteessa esimerkiksi teatteri- ja lemmikkieläinterapia ovat osoittautuneet tehokkaiksi, sillä ne edistävät sosiaalistumista ja ihmisten välistä viestintää;

| 93. | kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet näkövammaisten liiketoimien helpottamiseksi; |
| --- | --- |

93.

kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet näkövammaisten liiketoimien helpottamiseksi;

| 94. | vaatii, että komission on viitattava selkeämmin vammaisuuteen liittyviin kysymyksiin suunnitteilla olevassa julkisten hankintojen uudistuksen tarkistamisessa; |
| --- | --- |

94.

vaatii, että komission on viitattava selkeämmin vammaisuuteen liittyviin kysymyksiin suunnitteilla olevassa julkisten hankintojen uudistuksen tarkistamisessa;

| 95. | pyytää komissiolta, että eläkkeitä koskevan vihreän kirjan julkaisemisen pohjalta käydyn keskustelun mukaisesti peräänkuulutetaan monialaista vammaispolitiikkaa seuraavassa valkoisessa kirjassa, joka on tarkoitus julkaista vuoden 2011 jälkipuoliskolla; |
| --- | --- |

95.

pyytää komissiolta, että eläkkeitä koskevan vihreän kirjan julkaisemisen pohjalta käydyn keskustelun mukaisesti peräänkuulutetaan monialaista vammaispolitiikkaa seuraavassa valkoisessa kirjassa, joka on tarkoitus julkaista vuoden 2011 jälkipuoliskolla;

| 96. | kehottaa komissiota arvioimaan, auttaisivatko Euroopan rakennerahastojen ja erityisesti maaseudun kehitysrahaston puitteissa toteutetut uudet toimenpiteet maaseudulla eläviä vammaisia toimimaan aktiivisina kansalaisina Euroopassa; |
| --- | --- |

96.

kehottaa komissiota arvioimaan, auttaisivatko Euroopan rakennerahastojen ja erityisesti maaseudun kehitysrahaston puitteissa toteutetut uudet toimenpiteet maaseudulla eläviä vammaisia toimimaan aktiivisina kansalaisina Euroopassa;

| 97. | kehottaa komissiota ja neuvostoa pyrkimään kaikin tavoin laatimaan kuljetuspalveluiden käytön yhteydessä tehtävää henkilökohtaista selvitystä koskevat säännöt, joilla taataan matkustajien perusoikeudet ja ihmisarvo ja palvellaan matkustajien matkan tarkoitusta siten, että erityistä huomiota kiinnitetään mukaan otettaviin lääkinnällisiin laitteisiin, apuvälineisiin ja tarvikkeisiin, sekä saamaan aikaan selkeän yhteisen tulkinnan voimassa olevista turvallisuusvaatimuksista, jotta varmistetaan, ettei vammaisilta evätä – asianmukaisen perustelujen puuttuessa ja kohtuuttomissa määrin – mahdollisuutta matkustamiseen vain sen vuoksi, ettei palvelun tarjoajalle koituu siitä vaivaa; |
| --- | --- |

97.

kehottaa komissiota ja neuvostoa pyrkimään kaikin tavoin laatimaan kuljetuspalveluiden käytön yhteydessä tehtävää henkilökohtaista selvitystä koskevat säännöt, joilla taataan matkustajien perusoikeudet ja ihmisarvo ja palvellaan matkustajien matkan tarkoitusta siten, että erityistä huomiota kiinnitetään mukaan otettaviin lääkinnällisiin laitteisiin, apuvälineisiin ja tarvikkeisiin, sekä saamaan aikaan selkeän yhteisen tulkinnan voimassa olevista turvallisuusvaatimuksista, jotta varmistetaan, ettei vammaisilta evätä – asianmukaisen perustelujen puuttuessa ja kohtuuttomissa määrin – mahdollisuutta matkustamiseen vain sen vuoksi, ettei palvelun tarjoajalle koituu siitä vaivaa;

| 98. | kehottaa komissiota lisäämään pyrkimyksiä yksilöllisesti räätälöityjen, navigaatioon perustuvien palveluiden luomiseksi sokeille ja vakavasti näkövammaisille, raportoimaan palveluista vuosittain ja laatimaan erityisiä suosituksia, joissa otetaan huomioon tekniikan dynaaminen kehitys, jotta varmistetaan, että edistystä tapahtuu ja että jatkuva multimodaalinen ovelta ovelle ulottuva kuljetus on mahdollista, kuten esitetään valkoisessa kirjassa "Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää"; |
| --- | --- |

98.

kehottaa komissiota lisäämään pyrkimyksiä yksilöllisesti räätälöityjen, navigaatioon perustuvien palveluiden luomiseksi sokeille ja vakavasti näkövammaisille, raportoimaan palveluista vuosittain ja laatimaan erityisiä suosituksia, joissa otetaan huomioon tekniikan dynaaminen kehitys, jotta varmistetaan, että edistystä tapahtuu ja että jatkuva multimodaalinen ovelta ovelle ulottuva kuljetus on mahdollista, kuten esitetään valkoisessa kirjassa "Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää";

| 99. | kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan terveyspalvelujen tarjontaa vammaisille ja kiinnittämään huomiota esimerkiksi palvelujen konkreettiseen saatavuuteen, koulutukseen ja terveydenhoitohenkilökuntaan, valistukseen, esteettömässä muodossa tarjottuun tietoon, räätälöityihin neuvontapalveluihin, mukaan luettuna käännökset eri kielille, ja terveyspalvelujen räätälöintiin vammaisten tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

99.

kehottaa jäsenvaltioita tarkastelemaan terveyspalvelujen tarjontaa vammaisille ja kiinnittämään huomiota esimerkiksi palvelujen konkreettiseen saatavuuteen, koulutukseen ja terveydenhoitohenkilökuntaan, valistukseen, esteettömässä muodossa tarjottuun tietoon, räätälöityihin neuvontapalveluihin, mukaan luettuna käännökset eri kielille, ja terveyspalvelujen räätälöintiin vammaisten tarpeiden mukaisesti;

| 100. | vaatii, että komission ja jäsenvaltioiden on vältettävä vammaisuutta määrittäessään luomasta erotteluja, kun ne myöntävät tukea vammaisten urheiluun tai vapaa-ajan toimintaan; kannustaa neuvostoa jatkamaan pyrkimyksiään ja muistuttaa, että Euroopan neuvoston ministerikomitea lupasi vuonna 1986 tukea vammaisten urheilua; |
| --- | --- |

100.

vaatii, että komission ja jäsenvaltioiden on vältettävä vammaisuutta määrittäessään luomasta erotteluja, kun ne myöntävät tukea vammaisten urheiluun tai vapaa-ajan toimintaan; kannustaa neuvostoa jatkamaan pyrkimyksiään ja muistuttaa, että Euroopan neuvoston ministerikomitea lupasi vuonna 1986 tukea vammaisten urheilua;

| 101. | kehottaa komissiota ja neuvostoa parantamaan vammaisten mahdollisuuksia tekijänoikeusalalla muun muassa lisäämällä parhaiden käytäntöjen vaihtamista, jotta voidaan tukea parhaiden yhteistyömuotojen kehittämistä ja varmistaa, että palveluntarjoajia säännellään asianmukaisilla, yleisillä ja pakollisilla vaatimuksilla, jotka koskevat vammaisia ja etenkin näkövammaisia; |
| --- | --- |

101.

kehottaa komissiota ja neuvostoa parantamaan vammaisten mahdollisuuksia tekijänoikeusalalla muun muassa lisäämällä parhaiden käytäntöjen vaihtamista, jotta voidaan tukea parhaiden yhteistyömuotojen kehittämistä ja varmistaa, että palveluntarjoajia säännellään asianmukaisilla, yleisillä ja pakollisilla vaatimuksilla, jotka koskevat vammaisia ja etenkin näkövammaisia;

| 102. | painottaa, että YK:n vammaisyleissopimuksen hengen mukaisesti sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi 2005/29/EY – etenkin harhaanjohtavaa ilmoittamatta jättämistä koskeva säännös – koskee myös vammaisia; |
| --- | --- |

102.

painottaa, että YK:n vammaisyleissopimuksen hengen mukaisesti sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi 2005/29/EY – etenkin harhaanjohtavaa ilmoittamatta jättämistä koskeva säännös – koskee myös vammaisia;

| 103. | kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään toimiin Euroopan parlamentin kokemuksen ja käytäntöjen perusteella tehdäkseen tieto- ja viestintätekniikasta esteetöntä kuuroille parlamentin vuonna 1988 ja 1998 hyväksymien päätösten mukaisesti ja tekemään vuosittain selvityksen asianomaisille parlamentin jäsenille; |
| --- | --- |

103.

kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään toimiin Euroopan parlamentin kokemuksen ja käytäntöjen perusteella tehdäkseen tieto- ja viestintätekniikasta esteetöntä kuuroille parlamentin vuonna 1988 ja 1998 hyväksymien päätösten mukaisesti ja tekemään vuosittain selvityksen asianomaisille parlamentin jäsenille;

| 104. | kehottaa komissiota tekemään näkövammaisiin liittyvän tutkimuksen, jossa selvitetään yritys- ja yksityiskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden digitaalisten näyttöjen (käyttöliittymien) sekä vastaavien näkövammaisille tarkoitettujen vaihtoehtoisten tietotekniikkaratkaisujen ominaisuuksia ja esitetään erityissäädösehdotuksia; |
| --- | --- |

104.

kehottaa komissiota tekemään näkövammaisiin liittyvän tutkimuksen, jossa selvitetään yritys- ja yksityiskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden digitaalisten näyttöjen (käyttöliittymien) sekä vastaavien näkövammaisille tarkoitettujen vaihtoehtoisten tietotekniikkaratkaisujen ominaisuuksia ja esitetään erityissäädösehdotuksia;

| 105. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan viittomakielen viralliseksi kieleksi kussakin jäsenvaltiossa; toteaa, että jäsenvaltioiden olisi näin ollen toimittava tällaisen tunnustamisen mahdollistamiseksi 19. marraskuuta 2010 annetun Brysselin julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

105.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan viittomakielen viralliseksi kieleksi kussakin jäsenvaltiossa; toteaa, että jäsenvaltioiden olisi näin ollen toimittava tällaisen tunnustamisen mahdollistamiseksi 19. marraskuuta 2010 annetun Brysselin julistuksen mukaisesti;

| 106. | kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota vammaisten etujen huomioimiseen YK:n vuosituhattavoitteiden mukaisesti, kun käsitellään kansainvälisiin suhteisiin ja kehitykseen myönnettäviä avustuksia; |
| --- | --- |

106.

kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota vammaisten etujen huomioimiseen YK:n vuosituhattavoitteiden mukaisesti, kun käsitellään kansainvälisiin suhteisiin ja kehitykseen myönnettäviä avustuksia;

*

* *

| 107. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

107.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1.

(3)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(5)  EYVL L 167, 12.6.1998, s. 25.

(6)  EUVL L 308, 24.11.2010, s. 46.

(7)  EYVL C 187, 18.7.1988, s. 236.

(8)  EYVL C 158, 26.6.1989, s. 383.

(9)  EYVL C 284, 2.11.1992, s. 49.

(10)  EYVL C 17, 22.1.1996, s. 196.

(11)  EYVL C 152, 27.5.1996, s. 87.

(12)  EYVL C 20, 20.1.1997, s. 386.

(13)  EYVL C 132, 28.4.1997, s. 313.

(14)  EUVL C 76 E, 25.3.2004, s. 231.

(15)  EUVL L 138, 26.5.2011, s. 56.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0081.

(17)  EUVL C 134, 7.6.2003, s. 7.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/25

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Julkisten hankintojen uudistaminen

P7_TA(2011)0454

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 julkisten hankintojen uudistamisesta (2011/2048(INI))

2013/C 131 E/03

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon direktiivit 2004/18/EY ja 2004/17/EY julkisten hankintojen menettelyistä (1) ja direktiivin 2007/66/EY julkisten hankintojen menettelyiden tarkistamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivit 2004/18/EY ja 2004/17/EY julkisten hankintojen menettelyistä (1) ja direktiivin 2007/66/EY julkisten hankintojen menettelyiden tarkistamisesta (2),

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (3), joka tuli voimaan 22. tammikuuta 2011 ja jossa määritellään julkista hankintaa koskevat direktiivit yhteisön säädöksiksi, jotka kuuluvat yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluviin asioihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (3), joka tuli voimaan 22. tammikuuta 2011 ja jossa määritellään julkista hankintaa koskevat direktiivit yhteisön säädöksiksi, jotka kuuluvat yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluviin asioihin,

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 1994 annetun julkisia hankintoja koskevan WTO:n sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 1994 annetun julkisia hankintoja koskevan WTO:n sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 26 artiklan (vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 26 artiklan (vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman tasapuolisesta pääsystä julkisen sektorin markkinoille EU:ssa ja kolmansissa maissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman tasapuolisesta pääsystä julkisen sektorin markkinoille EU:ssa ja kolmansissa maissa (4),

| — | ottaa huomioon komission vihreä kirjan EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreä kirjan EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta (KOM(2011)0015),

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan sähköisen hankinnan käytön laajentamisesta EU:ssa (KOM(2010)0571), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan sähköisen hankinnan käytön laajentamisesta EU:ssa (KOM(2010)0571),

| — | ottaa huomioon yrityksiä ja kasvua tukevista sisämarkkinoista 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yrityksiä ja kasvua tukevista sisämarkkinoista 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman (5),

| — | ottaa huomioon julkisia hankintoja koskevasta viimeaikaisesta kehityksestä 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisia hankintoja koskevasta viimeaikaisesta kehityksestä 18. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (6),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman "Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa" (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman "Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa" (7),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Järkevä sääntely Euroopan unionissa" (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Järkevä sääntely Euroopan unionissa" (KOM(2010)0543),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti. Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta. 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti. Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta. 50 ehdotusta työskentelyn, yrittäjyyden ja kaupankäynnin parantamiseksi" (KOM(2010)0608),

| — | ottaa huomioon professori Mario Montin 9. toukokuuta 2010 annetun raportin "A new strategy for the single market", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon professori Mario Montin 9. toukokuuta 2010 annetun raportin "A new strategy for the single market",

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SEC(2010)1214, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SEC(2010)1214,

| — | ottaa huomioon raportin "Evaluation of SMEs’ access to public procurement markets in the EU" (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon raportin "Evaluation of SMEs’ access to public procurement markets in the EU" (8),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat" (KOM(2008)0400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat" (KOM(2008)0400),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Pienet ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite" (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Pienet ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite" (KOM(2008)0394),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke. Innovaatiounioni" (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke. Innovaatiounioni" (KOM(2010)0546),

| — | ottaa huomion alueiden komitean 11.–12. toukokuuta 2011 antaman lausunnon vihreästä kirjasta "EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta: Kohti tehokkaampia eurooppalaisia hankintamarkkinoita", |
| --- | --- |

—

ottaa huomion alueiden komitean 11.–12. toukokuuta 2011 antaman lausunnon vihreästä kirjasta "EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta: Kohti tehokkaampia eurooppalaisia hankintamarkkinoita",

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 13. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon vihreästä kirjasta "EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta: Kohti tehokkaampia eurooppalaisia hankintamarkkinoita", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 13. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon vihreästä kirjasta "EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta: Kohti tehokkaampia eurooppalaisia hankintamarkkinoita",

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 13. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon vihreästä kirjasta sähköisen hankinnan käytön laajentamisesta EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 13. heinäkuuta 2011 antaman lausunnon vihreästä kirjasta sähköisen hankinnan käytön laajentamisesta EU:ssa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan raportin ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan raportin ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A7-0326/2011),

| A. | toteaa, että asianmukaisesti toimivat EU:n julkisten hankintojen markkinat ovat keskeinen kasvun liikkeellepaneva voima ja sisämarkkinoiden kulmakivi ja lisäksi ratkaisevia kilpailuun ja innovaatioon kannustamisessa ja nopeasti kehittyvien ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvien yleisen järjestyksen haasteiden, sekä asianmukaisen palkkauksen, tasa-arvoisuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallistamisen kaltaisten työn laatua koskevien kysymysten käsittelemisessä ja ihanteellisen hinta-laatusuhteen saavuttamisessa kansalaisille, yrityksille ja veronmaksajille; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että asianmukaisesti toimivat EU:n julkisten hankintojen markkinat ovat keskeinen kasvun liikkeellepaneva voima ja sisämarkkinoiden kulmakivi ja lisäksi ratkaisevia kilpailuun ja innovaatioon kannustamisessa ja nopeasti kehittyvien ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvien yleisen järjestyksen haasteiden, sekä asianmukaisen palkkauksen, tasa-arvoisuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja osallistamisen kaltaisten työn laatua koskevien kysymysten käsittelemisessä ja ihanteellisen hinta-laatusuhteen saavuttamisessa kansalaisille, yrityksille ja veronmaksajille;

| B. | katsoo, että EU:n julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat edistäneet huomattavasti avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun lisäämistä, korruption torjuntaa ja hankintaprosessin ammattimaisuuden lisäämistä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat edistäneet huomattavasti avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun lisäämistä, korruption torjuntaa ja hankintaprosessin ammattimaisuuden lisäämistä;

| C. | katsoo, että ottaen huomioon tämänhetkisen taloudellisen tilanteen on tärkeämpää kuin koskaan varmistaa julkisten menojen optimaalinen tehokkuus ja rajoittaa mahdollisimman paljon yrityksille aiheutuvia kustannuksia, ja katsoo lisäksi, että paremmin toimivat julkiset hankinnat olisivat osa näitä kahta tavoitetta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että ottaen huomioon tämänhetkisen taloudellisen tilanteen on tärkeämpää kuin koskaan varmistaa julkisten menojen optimaalinen tehokkuus ja rajoittaa mahdollisimman paljon yrityksille aiheutuvia kustannuksia, ja katsoo lisäksi, että paremmin toimivat julkiset hankinnat olisivat osa näitä kahta tavoitetta;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission vihreään kirjaan ja laajaan kuulemismenettelyyn, jotka toimivat lähtökohtana julkisia hankintoja koskevien direktiivien tarkistamisessa Lissabonin sopimuksen määräyksiä ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä sekä tarkistettuja valtiontukisääntöjä noudattaen; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission vihreään kirjaan ja laajaan kuulemismenettelyyn, jotka toimivat lähtökohtana julkisia hankintoja koskevien direktiivien tarkistamisessa Lissabonin sopimuksen määräyksiä ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä sekä tarkistettuja valtiontukisääntöjä noudattaen;

| 2. | huomauttaa, että vaikka EU:n hankintadirektiivin tarkistus vuonna 2004 johti pääasiallisesti julkisten hankintojen sisämarkkinoiden hyödylliseen lisäkehitykseen, muutama vuosi sen jälkeen, kun direktiivit 2004/17/EY ja 2004/18/EY on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, on arvioitava, onko direktiivejä kehitettävä ja selvennettävä käytännössä ilmenneiden ongelmien ratkaisemiseksi; korostaa, että useiden sidosryhmien mukaan julkisten hankintojen säännöt ovat erittäin monimutkaisia, mikä on johtanut kalliisiin ja raskaisiin vaatimustenmukaisuutta koskeviin hallintomenettelyihin; pitää valitettavana, että monissa tapauksissa sääntöjä ei ole siirretty asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että koulutustoimet ovat olleet riittämättömiä; kehottaa komissiota ehdottamaan huomattavaa sääntöjen yksinkertaistamista ja vakiinnuttamista ja antamaan tarvittaessa lisää selkeytyksiä; korostaa lisäksi, että informaatioteknologian lisääntyneen käytön on nyt oltava tärkeässä roolissa hallinnon ja kulujen vähentämisessä ja että sähköistä hankintaa ja sähköistä kaupankäyntiä koskevien eurooppalaisten aloitteiden tulisi siis olla yhdenmukaisia hankintasääntöjen uudistuksen kanssa; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että vaikka EU:n hankintadirektiivin tarkistus vuonna 2004 johti pääasiallisesti julkisten hankintojen sisämarkkinoiden hyödylliseen lisäkehitykseen, muutama vuosi sen jälkeen, kun direktiivit 2004/17/EY ja 2004/18/EY on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, on arvioitava, onko direktiivejä kehitettävä ja selvennettävä käytännössä ilmenneiden ongelmien ratkaisemiseksi; korostaa, että useiden sidosryhmien mukaan julkisten hankintojen säännöt ovat erittäin monimutkaisia, mikä on johtanut kalliisiin ja raskaisiin vaatimustenmukaisuutta koskeviin hallintomenettelyihin; pitää valitettavana, että monissa tapauksissa sääntöjä ei ole siirretty asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että koulutustoimet ovat olleet riittämättömiä; kehottaa komissiota ehdottamaan huomattavaa sääntöjen yksinkertaistamista ja vakiinnuttamista ja antamaan tarvittaessa lisää selkeytyksiä; korostaa lisäksi, että informaatioteknologian lisääntyneen käytön on nyt oltava tärkeässä roolissa hallinnon ja kulujen vähentämisessä ja että sähköistä hankintaa ja sähköistä kaupankäyntiä koskevien eurooppalaisten aloitteiden tulisi siis olla yhdenmukaisia hankintasääntöjen uudistuksen kanssa;

| 3. | kehottaa ilmaisemaan direktiivissä nimenomaisesti, että sillä ei estetä jäsenvaltioita noudattamasta ILO:n yleissopimusta N:o 94; kehottaa komissiota kannustamaan kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan kyseistä yleissopimusta; korostaa, että ympäristöä säästävien julkisten hankintojen toimivuus edellyttää selkeitä ja yksiselitteisiä EU-sääntöjä, joissa määritellään tarkalleen jäsenvaltioiden lainsäädäntö- ja täytäntöönpanokehys; |
| --- | --- |

3.

kehottaa ilmaisemaan direktiivissä nimenomaisesti, että sillä ei estetä jäsenvaltioita noudattamasta ILO:n yleissopimusta N:o 94; kehottaa komissiota kannustamaan kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan kyseistä yleissopimusta; korostaa, että ympäristöä säästävien julkisten hankintojen toimivuus edellyttää selkeitä ja yksiselitteisiä EU-sääntöjä, joissa määritellään tarkalleen jäsenvaltioiden lainsäädäntö- ja täytäntöönpanokehys;

Ensimmäinen tehtävä: oikeudellisen selkeyden kohentaminen

| 4. | vaatii direktiivien soveltamisalan selkeyttämistä; toteaa, että julkisten hankintojen päätarkoituksena on tavaroiden, työn ja palveluiden ostaminen viranomaisten toimesta kansalaisten tarpeiden mukaisesti sekä julkisten varojen tehokkaan käytön takaaminen; huomauttaa, että hankintaviranomaiselle täytyy olla menettelystä suora hyöty, jotta menettely katsotaan julkiseksi hankinnaksi; |
| --- | --- |

4.

vaatii direktiivien soveltamisalan selkeyttämistä; toteaa, että julkisten hankintojen päätarkoituksena on tavaroiden, työn ja palveluiden ostaminen viranomaisten toimesta kansalaisten tarpeiden mukaisesti sekä julkisten varojen tehokkaan käytön takaaminen; huomauttaa, että hankintaviranomaiselle täytyy olla menettelystä suora hyöty, jotta menettely katsotaan julkiseksi hankinnaksi;

| 5. | vaatii direktiivien määritelmien selkeyttämistä (esim. käsite "julkisyhteisö") unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti ja kaventamatta EU:n julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisalaa; |
| --- | --- |

5.

vaatii direktiivien määritelmien selkeyttämistä (esim. käsite "julkisyhteisö") unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti ja kaventamatta EU:n julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamisalaa;

| 6. | muistuttaa toukokuussa 2010 antamasta julkisten hankintojen viimeaikaisia kehityssuuntia koskevasta päätöslauselmastaan, jossa katsottiin unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, että julkisten hankintojen säännöt eivät koske julkisen sektorin toimijoiden välistä kumppanuutta, kun seuraavat kriteerit täyttyvät: kumppanuuden tarkoituksena oli kaikille asianomaisille julkisille viranomaisille kuuluvien julkisten tehtävien hoitaminen, tehtäviä hoitivat pelkästään asianomaiset viranomaiset eli yksityinen pääoma ei osallistunut siihen, osallistuvat julkisyhteisöt hoitivat pääosan toiminnasta; korostaa, että tehtävien siirtäminen julkisen sektorin organisaatioiden välillä kuuluu jäsenvaltioiden sisäisten hallintojärjestelyjen eikä hankintasääntöjen piiriin; katsoo, että kyseiset selkeytykset tulisi kodifioida hankintoja koskeviin direktiiveihin; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa toukokuussa 2010 antamasta julkisten hankintojen viimeaikaisia kehityssuuntia koskevasta päätöslauselmastaan, jossa katsottiin unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, että julkisten hankintojen säännöt eivät koske julkisen sektorin toimijoiden välistä kumppanuutta, kun seuraavat kriteerit täyttyvät: kumppanuuden tarkoituksena oli kaikille asianomaisille julkisille viranomaisille kuuluvien julkisten tehtävien hoitaminen, tehtäviä hoitivat pelkästään asianomaiset viranomaiset eli yksityinen pääoma ei osallistunut siihen, osallistuvat julkisyhteisöt hoitivat pääosan toiminnasta; korostaa, että tehtävien siirtäminen julkisen sektorin organisaatioiden välillä kuuluu jäsenvaltioiden sisäisten hallintojärjestelyjen eikä hankintasääntöjen piiriin; katsoo, että kyseiset selkeytykset tulisi kodifioida hankintoja koskeviin direktiiveihin;

| 7. | korostaa palveluja koskevan käyttöoikeussopimuksen sulkemista eurooppalaisten julkisten hankintojen sääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle; muistuttaa, että on otettava huomioon sekä menettelyjen monimutkaisuus että ne huomattavat erot, joita esiintyy jäsenvaltioiden oikeudellisessa kulttuurissa ja oikeuskäytännössä palveluja koskevien käyttösopimusten yhteydessä; katsoo, että palveluja koskevien käyttösopimusten määritelmästä käytävä keskustelu ja näitä käyttösopimuksia sääntelevän oikeudellisen kehyksen laatiminen ovat edistyneet vuonna 2004 julkisista hankinnoista annettujen direktiivien hyväksymisen ja Euroopan unionin tuomioistuimen täydentävän oikeuskäytännön seurauksena; vaatii, että käyttöoikeussopimuksia koskevan säädösehdotuksen esitteleminen olisi perusteltua ainoastaan sisämarkkinoiden mahdollisten vääristymien korjaamisen vuoksi; korostaa, että tämäntyyppistä vääristymää ei ole tähän mennessä havaittu ja että käyttöoikeussopimuksia koskeva säädös on siis hyödytön, ellei sen avulla pyritä selvästi parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa; |
| --- | --- |

7.

korostaa palveluja koskevan käyttöoikeussopimuksen sulkemista eurooppalaisten julkisten hankintojen sääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle; muistuttaa, että on otettava huomioon sekä menettelyjen monimutkaisuus että ne huomattavat erot, joita esiintyy jäsenvaltioiden oikeudellisessa kulttuurissa ja oikeuskäytännössä palveluja koskevien käyttösopimusten yhteydessä; katsoo, että palveluja koskevien käyttösopimusten määritelmästä käytävä keskustelu ja näitä käyttösopimuksia sääntelevän oikeudellisen kehyksen laatiminen ovat edistyneet vuonna 2004 julkisista hankinnoista annettujen direktiivien hyväksymisen ja Euroopan unionin tuomioistuimen täydentävän oikeuskäytännön seurauksena; vaatii, että käyttöoikeussopimuksia koskevan säädösehdotuksen esitteleminen olisi perusteltua ainoastaan sisämarkkinoiden mahdollisten vääristymien korjaamisen vuoksi; korostaa, että tämäntyyppistä vääristymää ei ole tähän mennessä havaittu ja että käyttöoikeussopimuksia koskeva säädös on siis hyödytön, ellei sen avulla pyritä selvästi parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa;

| 8. | korostaa, että nykyinen jako A- ja B-palveluluokkiin tulisi säilyttää, jos B-palveluluokan löyhemmät määräykset ovat perusteltavissa pääasiassa paikallisesti tai alueellisesti tarjotuilla palveluilla; pyytää komissiota kehittämään välineet, joiden avulla paikallis- ja alueviranomaisten on helpompaa ratkaista, mihin luokkaan tietyt sopimustehtävät kuuluvat; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että nykyinen jako A- ja B-palveluluokkiin tulisi säilyttää, jos B-palveluluokan löyhemmät määräykset ovat perusteltavissa pääasiassa paikallisesti tai alueellisesti tarjotuilla palveluilla; pyytää komissiota kehittämään välineet, joiden avulla paikallis- ja alueviranomaisten on helpompaa ratkaista, mihin luokkaan tietyt sopimustehtävät kuuluvat;

| 9. | toteaa tässä yhteydessä, että julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltaminen sosiaalipalveluihin ei aina takaa parasta mahdollista tulosta palvelujen käyttäjälle; vaatii sen vuoksi tunnustamaan Euroopan unionin tasolla jäsenvaltioissa hyväksi todetut menetelmät, joiden perustana on se, että kaikki palveluntarjoajat, jotka kykenevät täyttämään ennalta määritellyt lakiperusteiset ehdot, saavat oikeudellisesta muodostaan riippumatta tarjota palvelujaan, mikäli tässä yhteydessä noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun, avoimuuden ja syrjimättömyyden yleisiä periaatteita; |
| --- | --- |

9.

toteaa tässä yhteydessä, että julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön soveltaminen sosiaalipalveluihin ei aina takaa parasta mahdollista tulosta palvelujen käyttäjälle; vaatii sen vuoksi tunnustamaan Euroopan unionin tasolla jäsenvaltioissa hyväksi todetut menetelmät, joiden perustana on se, että kaikki palveluntarjoajat, jotka kykenevät täyttämään ennalta määritellyt lakiperusteiset ehdot, saavat oikeudellisesta muodostaan riippumatta tarjota palvelujaan, mikäli tässä yhteydessä noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun, avoimuuden ja syrjimättömyyden yleisiä periaatteita;

| 10. | korostaa, että uusien sääntöjen käyttöönottoa EU:n kynnysarvon alittaville julkisten hankintojen markkinoille olisi vältettävä, koska se saattaa vaarantaa kansallisella tasolla vakiintuneen oikeusvarmuuden; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että uusien sääntöjen käyttöönottoa EU:n kynnysarvon alittaville julkisten hankintojen markkinoille olisi vältettävä, koska se saattaa vaarantaa kansallisella tasolla vakiintuneen oikeusvarmuuden;

| 11. | kehottaa komissiota mukauttamaan muutoksenhakudirektiiviä uusiin julkisia hankintoja koskeviin puitteisiin, jotka laaditaan nykyisen tarkistuksen perusteella, ja toteuttamaan tämän tehtävän rinnakkain keskeisen lainsäädäntöehdotuksen kanssa johdonmukaisuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota mukauttamaan muutoksenhakudirektiiviä uusiin julkisia hankintoja koskeviin puitteisiin, jotka laaditaan nykyisen tarkistuksen perusteella, ja toteuttamaan tämän tehtävän rinnakkain keskeisen lainsäädäntöehdotuksen kanssa johdonmukaisuuden takaamiseksi;

| 12. | korostaa Euroopan komission vastuuta valvoa EU:n direktiivien oikeaa täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

12.

korostaa Euroopan komission vastuuta valvoa EU:n direktiivien oikeaa täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa;

Toinen tehtävä: julkisten hankintojen täyden potentiaalin kehittäminen – paras hinta-laatusuhde

| 13. | katsoo, että julkisten hankintojen täyden potentiaalin kehittäminen edellyttää, että alhaisimman hinnan kriteerin ei enää pitäisi olla määräävä kriteeri julkisten hankintojen tekemiselle ja että tämä olisi korvattava yleisellä tasolla taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti hyödyllisimmän tarjouksen kriteerillä, ottaen huomioon asiaankuuluvien tuotteiden, palveluiden tai töiden koko elinkaaren kustannukset; painottaa, että tällä ei suljettaisi alhaisinta hintaa pois ratkaisevista kriteereistä vakiomuotoisten tavaroiden tai palvelujen tapauksessa; pyytää komissiota kehittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laajapohjaisen ja vapaaehtoisen elinkaaren kustannusten laskentamenetelmän; korostaa, että "suurimman taloudellisen hyödyn" kriteerien tukeminen edistäisi innovointia ja pyrkimyksiä saavuttaa paras laatu ja vastine rahoille eli toisin sanoen noudattaa Eurooppa 2020 -strategian vaatimuksia; korostaa, että tämä on erityisen merkityksellistä kuluttajien terveyteen vaikuttavien tavaroiden julkisessa hankinnassa, jossa laadulla ja tuotantomenetelmillä on merkittävä asema, esimerkiksi elintarvikealalla; korostaa, että julkisen hankinnan sääntöjen olisi oltava riittävän joustavia, jotta voidaan varmistaa, että passiiviset kuluttajat esimerkiksi sairaaloissa, vanhustenhoidossa, kouluissa ja lastentarhoissa, voivat saada yhdenvertaisesti terveellisiä elintarvikkeita, joista saa vastinetta rahoille, eikä vain halvimpia mahdollisia vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että julkisten hankintojen täyden potentiaalin kehittäminen edellyttää, että alhaisimman hinnan kriteerin ei enää pitäisi olla määräävä kriteeri julkisten hankintojen tekemiselle ja että tämä olisi korvattava yleisellä tasolla taloudellisesti, sosiaalisesti ja ekologisesti hyödyllisimmän tarjouksen kriteerillä, ottaen huomioon asiaankuuluvien tuotteiden, palveluiden tai töiden koko elinkaaren kustannukset; painottaa, että tällä ei suljettaisi alhaisinta hintaa pois ratkaisevista kriteereistä vakiomuotoisten tavaroiden tai palvelujen tapauksessa; pyytää komissiota kehittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laajapohjaisen ja vapaaehtoisen elinkaaren kustannusten laskentamenetelmän; korostaa, että "suurimman taloudellisen hyödyn" kriteerien tukeminen edistäisi innovointia ja pyrkimyksiä saavuttaa paras laatu ja vastine rahoille eli toisin sanoen noudattaa Eurooppa 2020 -strategian vaatimuksia; korostaa, että tämä on erityisen merkityksellistä kuluttajien terveyteen vaikuttavien tavaroiden julkisessa hankinnassa, jossa laadulla ja tuotantomenetelmillä on merkittävä asema, esimerkiksi elintarvikealalla; korostaa, että julkisen hankinnan sääntöjen olisi oltava riittävän joustavia, jotta voidaan varmistaa, että passiiviset kuluttajat esimerkiksi sairaaloissa, vanhustenhoidossa, kouluissa ja lastentarhoissa, voivat saada yhdenvertaisesti terveellisiä elintarvikkeita, joista saa vastinetta rahoille, eikä vain halvimpia mahdollisia vaihtoehtoja;

| 14. | tunnustaa, että julkinen hankinta voi tehokkaasti käytettynä olla todellinen liikkeellepaneva voima laadukkaiden työpaikkojen, palkkojen ja työolojen, yhdenvertaisuuden, taitojen kehittämisen ja koulutuksen edistämisessä, ympäristöpolitiikan edistämisessä ja tutkimuksen ja innovaation kannustimien tarjoamisessa; kehottaa komissiota kannustamaan hallituksia ja hankintaviranomaisia lisäämään kestävän julkisen hankinnan käyttöä laadukkaan työllisyyden tukemiseksi ja edistämiseksi ja laadukkaiden palvelujen ja tavaroiden tarjoamiseksi Euroopassa; kehottaa komissiota valvomaan, miten julkinen hankinta on edistänyt EU:n laajempien tavoitteiden saavuttamista, ja hahmottelemaan, mitä pitäisi tehdä näiden tavoitteiden edistämiseksi tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

14.

tunnustaa, että julkinen hankinta voi tehokkaasti käytettynä olla todellinen liikkeellepaneva voima laadukkaiden työpaikkojen, palkkojen ja työolojen, yhdenvertaisuuden, taitojen kehittämisen ja koulutuksen edistämisessä, ympäristöpolitiikan edistämisessä ja tutkimuksen ja innovaation kannustimien tarjoamisessa; kehottaa komissiota kannustamaan hallituksia ja hankintaviranomaisia lisäämään kestävän julkisen hankinnan käyttöä laadukkaan työllisyyden tukemiseksi ja edistämiseksi ja laadukkaiden palvelujen ja tavaroiden tarjoamiseksi Euroopassa; kehottaa komissiota valvomaan, miten julkinen hankinta on edistänyt EU:n laajempien tavoitteiden saavuttamista, ja hahmottelemaan, mitä pitäisi tehdä näiden tavoitteiden edistämiseksi tulevaisuudessa;

| 15. | muistuttaa, että esikaupalliset hankinnat ovat liian vähän käytetty väline, joka voi vauhdittaa innovaatiota julkisissa hankinnoissa ja edistää huomattavasti edelläkävijämarkkinoiden määrittämistä ja luomista ja parantaa pk-yritysten pääsyä julkisiin hankintoihin; katsoo lisäksi, että ehdotettu riskien ja hyötyjen jakamista esikaupallisissa hankinnoissa koskeva malli edellyttää sekä oikeudellista selkeyttämistä että yksinkertaistamista, jotta hankintojen toimijat voivat käyttää tätä välinettä säännöllisesti ja tehokkaasti; kehottaa siksi komissiota ehdottamaan asiaankuuluvien hankinta- tai valtiontukisääntöjen mukauttamista osana yleistä tarkistamista esikaupallisten hankintojen käyttämisen vauhdittamiseksi; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että esikaupalliset hankinnat ovat liian vähän käytetty väline, joka voi vauhdittaa innovaatiota julkisissa hankinnoissa ja edistää huomattavasti edelläkävijämarkkinoiden määrittämistä ja luomista ja parantaa pk-yritysten pääsyä julkisiin hankintoihin; katsoo lisäksi, että ehdotettu riskien ja hyötyjen jakamista esikaupallisissa hankinnoissa koskeva malli edellyttää sekä oikeudellista selkeyttämistä että yksinkertaistamista, jotta hankintojen toimijat voivat käyttää tätä välinettä säännöllisesti ja tehokkaasti; kehottaa siksi komissiota ehdottamaan asiaankuuluvien hankinta- tai valtiontukisääntöjen mukauttamista osana yleistä tarkistamista esikaupallisten hankintojen käyttämisen vauhdittamiseksi;

| 16. | panee merkille julkisia hankintoja koskevien standardien merkityksen, koska niiden avulla julkisista hankinnoista vastaavat tahot voivat saavuttaa tavoitteensa tehokkaasti ja avoimesti; kehottaa siksi kehittämään julkisten viranomaisten saataville säännöllisesti päivitettävän tietokannan normeille, erityisesti ympäristö- ja sosiaalikriteereihin liittyville, sen varmistamiseksi, että hankintaviranomaisilla on tarjouspyyntöjä laatiessaan saatavilla asianmukaista ohjausta ja selkeät säännöt, jotta ne voivat tarkistaa vaivattomasti niiden yhdenmukaisuuden asiaankuuluvan normin kanssa; |
| --- | --- |

16.

panee merkille julkisia hankintoja koskevien standardien merkityksen, koska niiden avulla julkisista hankinnoista vastaavat tahot voivat saavuttaa tavoitteensa tehokkaasti ja avoimesti; kehottaa siksi kehittämään julkisten viranomaisten saataville säännöllisesti päivitettävän tietokannan normeille, erityisesti ympäristö- ja sosiaalikriteereihin liittyville, sen varmistamiseksi, että hankintaviranomaisilla on tarjouspyyntöjä laatiessaan saatavilla asianmukaista ohjausta ja selkeät säännöt, jotta ne voivat tarkistaa vaivattomasti niiden yhdenmukaisuuden asiaankuuluvan normin kanssa;

| 17. | kehottaa lisäämään syrjimättömien ja avointen normien käyttöä julkisissa hankinnoissa yksinkertaistamis- ja innovaatiotavoitteiden tukemiseksi, erityisesti esteettömyyden, tieto- ja viestintätekniikan ja ympäristön aloilla; |
| --- | --- |

17.

kehottaa lisäämään syrjimättömien ja avointen normien käyttöä julkisissa hankinnoissa yksinkertaistamis- ja innovaatiotavoitteiden tukemiseksi, erityisesti esteettömyyden, tieto- ja viestintätekniikan ja ympäristön aloilla;

| 18. | korostaa, että tuotteen tai palvelun kestävän kehityksen mukainen tuotanto on katsottava tuotteen ominaisuudeksi, jota voidaan käyttää kriteerinä vertailussa tuotteiden tai palveluiden kanssa, joita ei ole tuotettu kestävän kehityksen mukaisesti, jotta hankintaviranomaiset voivat avoimesti valvoa tekemiensä sopimusten vaikutusta ympäristöön ja yhteiskuntaan heikentämättä kuitenkaan tarvittavaa yhteyttä sopimuksen kohteeseen; huomauttaa, että tuotantoprosessia koskevien vaatimusten sisällyttämistä kaikkien sopimusten teknisiin eritelmiin tulisi selkeyttää tarpeen mukaan ja suhteellisuutta noudattaen; viittaa Wienstrom-tapaukseen, josta on tullut jo klassinen esimerkki siitä, miten ja miksi tuotantotiedot voi luokitella teknisiksi eritelmiksi; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että tuotteen tai palvelun kestävän kehityksen mukainen tuotanto on katsottava tuotteen ominaisuudeksi, jota voidaan käyttää kriteerinä vertailussa tuotteiden tai palveluiden kanssa, joita ei ole tuotettu kestävän kehityksen mukaisesti, jotta hankintaviranomaiset voivat avoimesti valvoa tekemiensä sopimusten vaikutusta ympäristöön ja yhteiskuntaan heikentämättä kuitenkaan tarvittavaa yhteyttä sopimuksen kohteeseen; huomauttaa, että tuotantoprosessia koskevien vaatimusten sisällyttämistä kaikkien sopimusten teknisiin eritelmiin tulisi selkeyttää tarpeen mukaan ja suhteellisuutta noudattaen; viittaa Wienstrom-tapaukseen, josta on tullut jo klassinen esimerkki siitä, miten ja miksi tuotantotiedot voi luokitella teknisiksi eritelmiksi;

| 19. | korostaa, että julkisen hankinnan kestävyyttä koskevaa ulottuvuutta on vahvistettava siten, että se voidaan sisällyttää jokaiseen hankintaprosessin vaiheeseen (eli valmiuksien testaamiseen, teknisiin eritelmiin, sopimuksen suorittamista koskeviin lausekkeisiin); |
| --- | --- |

19.

korostaa, että julkisen hankinnan kestävyyttä koskevaa ulottuvuutta on vahvistettava siten, että se voidaan sisällyttää jokaiseen hankintaprosessin vaiheeseen (eli valmiuksien testaamiseen, teknisiin eritelmiin, sopimuksen suorittamista koskeviin lausekkeisiin);

| 20. | toteaa, että tavaroiden, töiden ja palvelujen ilmasto- sekä ympäristövaikutuksiin kohdistuvasta lisääntyvästä tietoisuudesta aiheutuen hankintaviranomaisten pitäisi sisällyttää ympäristölle aiheutuneet kustannukset arviointiinsa "kokonaistaloudellisesti edullisimmasta tarjouksesta" ja laskelmaansa elinkaaren kustannuksista; |
| --- | --- |

20.

toteaa, että tavaroiden, töiden ja palvelujen ilmasto- sekä ympäristövaikutuksiin kohdistuvasta lisääntyvästä tietoisuudesta aiheutuen hankintaviranomaisten pitäisi sisällyttää ympäristölle aiheutuneet kustannukset arviointiinsa "kokonaistaloudellisesti edullisimmasta tarjouksesta" ja laskelmaansa elinkaaren kustannuksista;

| 21. | toteaa, että direktiivien tekstiä on täsmennettävä vammaisten henkilöiden osallistumismahdollisuuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että direktiivien tekstiä on täsmennettävä vammaisten henkilöiden osallistumismahdollisuuksien parantamiseksi;

| 22. | katsoo, että tämänhetkisiä alihankintaa koskevia säännöksiä olisi vahvistettava, koska monen tason alihankinnan käyttö saattaa aiheuttaa työehtosopimusten noudattamiseen, työskentelyolosuhteisiin ja terveys- ja turvallisuusstandardeihin liittyviä ongelmia; tästä syystä suosittelee, että viranomaisille ilmoitetaan kaikista alihankkijoiden käyttöön liittyvistä yksityiskohdista ennen sopimuksen tekemistä; pyytää komissiota arvioimaan direktiivien tulevaa tarkastelua silmällä pitäen tarvitaanko alihankintasopimusten tekemistä koskevia lisäsääntöjä esimerkiksi vastuuketjun käyttöönotosta torjumaan erityisesti sitä, että alihankkijana toimivan pk-yrityksen ehdot olisivat huonommat kuin julkisen sopimuksen saaneella pääurakoitsijalla; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että tämänhetkisiä alihankintaa koskevia säännöksiä olisi vahvistettava, koska monen tason alihankinnan käyttö saattaa aiheuttaa työehtosopimusten noudattamiseen, työskentelyolosuhteisiin ja terveys- ja turvallisuusstandardeihin liittyviä ongelmia; tästä syystä suosittelee, että viranomaisille ilmoitetaan kaikista alihankkijoiden käyttöön liittyvistä yksityiskohdista ennen sopimuksen tekemistä; pyytää komissiota arvioimaan direktiivien tulevaa tarkastelua silmällä pitäen tarvitaanko alihankintasopimusten tekemistä koskevia lisäsääntöjä esimerkiksi vastuuketjun käyttöönotosta torjumaan erityisesti sitä, että alihankkijana toimivan pk-yrityksen ehdot olisivat huonommat kuin julkisen sopimuksen saaneella pääurakoitsijalla;

| 23. | tunnustaa EU:n merkityksen menestyksellisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämisen helpottamisessa, sillä se voi edistää oikeudenmukaista kilpailua ja jakaa sosiaali- ja työllisyyspolitiikan hyviä käytäntöjä kaikissa jäsenvaltioissa; viittaa kuitenkin jäsenvaltioiden välisiin merkittäviin eroihin oikeudellisissa ja menettelyjä koskevissa vaatimuksissa; kehottaa siksi komissiota selventämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden käsitettä etenkin osapuolten välisten jaettujen riskien ja taloudellisten velvoitteiden täyttämisen osalta; |
| --- | --- |

23.

tunnustaa EU:n merkityksen menestyksellisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämisen helpottamisessa, sillä se voi edistää oikeudenmukaista kilpailua ja jakaa sosiaali- ja työllisyyspolitiikan hyviä käytäntöjä kaikissa jäsenvaltioissa; viittaa kuitenkin jäsenvaltioiden välisiin merkittäviin eroihin oikeudellisissa ja menettelyjä koskevissa vaatimuksissa; kehottaa siksi komissiota selventämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden käsitettä etenkin osapuolten välisten jaettujen riskien ja taloudellisten velvoitteiden täyttämisen osalta;

| 24. | kehottaa komissiota arvioimaan uudelleen toimitus- ja palvelusopimusten kynnysarvojen asianmukaisen tason ja nostamaan niitä tarvittaessa, jotta julkisia hankintoja koskevien sopimusten saaminen olisi mahdollista myös voittoa tavoittelemattomille ja sosiaalista taloutta edustaville toimijoille ja pk-yrityksille; pyytää, että WTO-sopimuksen oikeudellisesti sitovat määräykset koskien hallitusten tekemiä ostoja on otettava tarkasti huomioon; katsoo, että lisäksi on otettava huomioon myös, että julkisiin hankintamenettelyihin pääsyä koskevat neuvottelut ovat jo muutoinkin vaikeita, joten kynnysarvon nostaminen Euroopan unionissa voisi varsin helposti johtaa lisävaikeuksiin EU:n kauppapolitiikassa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota arvioimaan uudelleen toimitus- ja palvelusopimusten kynnysarvojen asianmukaisen tason ja nostamaan niitä tarvittaessa, jotta julkisia hankintoja koskevien sopimusten saaminen olisi mahdollista myös voittoa tavoittelemattomille ja sosiaalista taloutta edustaville toimijoille ja pk-yrityksille; pyytää, että WTO-sopimuksen oikeudellisesti sitovat määräykset koskien hallitusten tekemiä ostoja on otettava tarkasti huomioon; katsoo, että lisäksi on otettava huomioon myös, että julkisiin hankintamenettelyihin pääsyä koskevat neuvottelut ovat jo muutoinkin vaikeita, joten kynnysarvon nostaminen Euroopan unionissa voisi varsin helposti johtaa lisävaikeuksiin EU:n kauppapolitiikassa;

| 25. | korostaa, että kaikki EU:n julkisia hankintoja koskevien sääntöjen laajentaminen "mitä ostaa" -alueelle tarkoittaisi merkittävää muutosta nykyiseen toimintamalliin ja tulisi arvioida huolellisesti; epäilee, ettei tämä johtaisi yksinkertaistamiseen eikä selkeyttämiseen, vaan pelkää tämän johtavan monimutkaisempiin sääntöihin ja moniin poikkeuslupiin, joita olisi vaikeaa hallinnoida käytännössä – hankintadirektiivit perustuvat menettelyohjeisiin ("miten ostaa"), joita ei pitäisi tukea säännöksillä siitä "mitä ostaa"; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että kaikki EU:n julkisia hankintoja koskevien sääntöjen laajentaminen "mitä ostaa" -alueelle tarkoittaisi merkittävää muutosta nykyiseen toimintamalliin ja tulisi arvioida huolellisesti; epäilee, ettei tämä johtaisi yksinkertaistamiseen eikä selkeyttämiseen, vaan pelkää tämän johtavan monimutkaisempiin sääntöihin ja moniin poikkeuslupiin, joita olisi vaikeaa hallinnoida käytännössä – hankintadirektiivit perustuvat menettelyohjeisiin ("miten ostaa"), joita ei pitäisi tukea säännöksillä siitä "mitä ostaa";

Kolmas tehtävä: sääntöjen yksinkertaistaminen ja joustavampien menettelyiden salliminen

| 26. | toteaa, että direktiivit ovat monien näkemysten mukaan liian yksityiskohtaisia ja yhä teknisempiä sekä monimutkaisempia, kun samaan aikaan hankintaviranomaisten ja toimittajien sääntöjen noudattamatta jättämisen oikeudellinen riski on kasvanut merkittävästi; panee merkille, että haasteen pelko johtaa riskejä karttavaan lähestymistapaan, joka tukahduttaa innovaation ja kestävän kehityksen sekä johtaa sopimusviranomaiset aivan liian usein valitsemaan edullisimman hinnan parhaan hinta-laatusuhteen sijaan; pyytää enemmän neuvottelu- ja viestintätilaa sekä toimenpiteitä, joilla taataan avoimuus ja estetään väärinkäytökset ja syrjintä, ja vaatii, että mahdollinen ensimmäinen askel voisi olla markkinoiden kuuleminen; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että direktiivit ovat monien näkemysten mukaan liian yksityiskohtaisia ja yhä teknisempiä sekä monimutkaisempia, kun samaan aikaan hankintaviranomaisten ja toimittajien sääntöjen noudattamatta jättämisen oikeudellinen riski on kasvanut merkittävästi; panee merkille, että haasteen pelko johtaa riskejä karttavaan lähestymistapaan, joka tukahduttaa innovaation ja kestävän kehityksen sekä johtaa sopimusviranomaiset aivan liian usein valitsemaan edullisimman hinnan parhaan hinta-laatusuhteen sijaan; pyytää enemmän neuvottelu- ja viestintätilaa sekä toimenpiteitä, joilla taataan avoimuus ja estetään väärinkäytökset ja syrjintä, ja vaatii, että mahdollinen ensimmäinen askel voisi olla markkinoiden kuuleminen;

| 27. | toteaa, että julkisia hankintoja koskevan politiikan avulla pitäisi ensisijaisesti varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät varoja tehokkaasti, saavuttaa julkisissa hankinnoissa parhaat mahdolliset tulokset soveltamalla selviä, avoimia ja joustavia menettelyjä sekä tarjota eurooppalaisille yrityksille mahdollisuus kilpailla samoin lähtökohdin koko unionissa; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että julkisia hankintoja koskevan politiikan avulla pitäisi ensisijaisesti varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät varoja tehokkaasti, saavuttaa julkisissa hankinnoissa parhaat mahdolliset tulokset soveltamalla selviä, avoimia ja joustavia menettelyjä sekä tarjota eurooppalaisille yrityksille mahdollisuus kilpailla samoin lähtökohdin koko unionissa;

| 28. | puoltaa Euroopan unionin hankintalainsäädännön tarkistamisen yhteydessä selkeitä, yksinkertaisia ja vähemmän yksityiskohtaisia sääntöjä ja hankintamenettelyn muuttamista yksinkertaisemmaksi, kestoltaan lyhyemmäksi ja edullisemmaksi sekä pk-yrityksiä ja investointeja suosivaksi; katsoo siksi, että olisi tukeuduttava merkittävämmin läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden yleisiin periaatteisiin; katsoo, että julkisia hankintoja koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen mahdollistaisi virheiden riskin pienentämisen ja sen, että pienten hankintaviranomaisten tarpeisiin kiinnitettäisiin enemmän huomiota; |
| --- | --- |

28.

puoltaa Euroopan unionin hankintalainsäädännön tarkistamisen yhteydessä selkeitä, yksinkertaisia ja vähemmän yksityiskohtaisia sääntöjä ja hankintamenettelyn muuttamista yksinkertaisemmaksi, kestoltaan lyhyemmäksi ja edullisemmaksi sekä pk-yrityksiä ja investointeja suosivaksi; katsoo siksi, että olisi tukeuduttava merkittävämmin läpinäkyvyyden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden yleisiin periaatteisiin; katsoo, että julkisia hankintoja koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen mahdollistaisi virheiden riskin pienentämisen ja sen, että pienten hankintaviranomaisten tarpeisiin kiinnitettäisiin enemmän huomiota;

| 29. | pyytää arvioimaan voitaisiinko aiemmin EU:n tasolla julkaistujen neuvottelumenettelyiden laajempi käyttö sallia niin, että hankintaviranomaiset ja talouden toimijat voisivat nykyisiä direktiivejä paremmin viestiä keskenään ja että kysyntä ja tarjonta voitaisiin sovittaa tehokkaasti yhteen; katsoo, että kaikissa neuvottelumenettelyn soveltamisalan suunnitelluissa laajentamisissa olisi otettava käyttöön hyväksikäyttöön kohdistuvia suojatoimenpiteitä, esimerkiksi hankintaviranomaisen velvollisuus laatia vähintään joitakin menettelyn suorittamista koskevia vähimmäisehtoja kaikille tarjoajille alusta alkaen, kuten toimitaan myös asianmukaisissa yksityisissä hankinnoissa, ja laatia vaatimukset kirjoitetulle dokumentaatiolle; |
| --- | --- |

29.

pyytää arvioimaan voitaisiinko aiemmin EU:n tasolla julkaistujen neuvottelumenettelyiden laajempi käyttö sallia niin, että hankintaviranomaiset ja talouden toimijat voisivat nykyisiä direktiivejä paremmin viestiä keskenään ja että kysyntä ja tarjonta voitaisiin sovittaa tehokkaasti yhteen; katsoo, että kaikissa neuvottelumenettelyn soveltamisalan suunnitelluissa laajentamisissa olisi otettava käyttöön hyväksikäyttöön kohdistuvia suojatoimenpiteitä, esimerkiksi hankintaviranomaisen velvollisuus laatia vähintään joitakin menettelyn suorittamista koskevia vähimmäisehtoja kaikille tarjoajille alusta alkaen, kuten toimitaan myös asianmukaisissa yksityisissä hankinnoissa, ja laatia vaatimukset kirjoitetulle dokumentaatiolle;

| 30. | kehottaa komissiota tarkistamaan nykyiset lähestymistavat toimittajien valintaan (erityisesti puitesopimukset, dynaamiset hankintajärjestelmät ja palveluhankintaviranomaisten valintajärjestelmien käyttö), jotta kaikilla uusilla valintaa koskevilla lähestymistavoilla vähennetään kustannuksia ja ajankäyttöä, jotta ne ovat houkuttelevia sekä hankintaviranomaisille että talouden toimijoille ja jotta niistä saadaan mahdollisimman hyvät tulokset; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota tarkistamaan nykyiset lähestymistavat toimittajien valintaan (erityisesti puitesopimukset, dynaamiset hankintajärjestelmät ja palveluhankintaviranomaisten valintajärjestelmien käyttö), jotta kaikilla uusilla valintaa koskevilla lähestymistavoilla vähennetään kustannuksia ja ajankäyttöä, jotta ne ovat houkuttelevia sekä hankintaviranomaisille että talouden toimijoille ja jotta niistä saadaan mahdollisimman hyvät tulokset;

| 31. | toistaa vaatimuksensa vaihtoehtoisten tarjousten (tai vaihtoehtojen) hyväksymisestä, koska ne ovat välttämättömiä innovatiivisten ratkaisujen edistämisen ja levittämisen kannalta; korostaa, että tehokkuuteen ja käytännön vaatimuksiin liittyvät eritelmät sekä vaihtoehtojen nimenomainen hyväksyminen antavat tarjoajille mahdollisuuden ehdottaa innovatiivisia ratkaisuja, erityisesti hyvin innovatiivisilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikassa; kehottaa lisäksi tutkimaan kaikki lainsäädännölliset ja muut kuin lainsäädännölliset keinot, jotta varmistettaisiin julkisten hankintojen alan nykyistä parempi osallistuminen innovaatioihin Euroopassa; |
| --- | --- |

31.

toistaa vaatimuksensa vaihtoehtoisten tarjousten (tai vaihtoehtojen) hyväksymisestä, koska ne ovat välttämättömiä innovatiivisten ratkaisujen edistämisen ja levittämisen kannalta; korostaa, että tehokkuuteen ja käytännön vaatimuksiin liittyvät eritelmät sekä vaihtoehtojen nimenomainen hyväksyminen antavat tarjoajille mahdollisuuden ehdottaa innovatiivisia ratkaisuja, erityisesti hyvin innovatiivisilla aloilla, kuten tieto- ja viestintätekniikassa; kehottaa lisäksi tutkimaan kaikki lainsäädännölliset ja muut kuin lainsäädännölliset keinot, jotta varmistettaisiin julkisten hankintojen alan nykyistä parempi osallistuminen innovaatioihin Euroopassa;

| 32. | kehottaa komissiota selventämään julkisten hankintojen sääntelykehystä, erityisesti sopimusten täytäntöönpanovaiheen osalta (esimerkiksi voimassa olevan sopimuksen merkittävä muutos, urakoitsijaa koskevat muutokset ja sopimusten irtisanominen); |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota selventämään julkisten hankintojen sääntelykehystä, erityisesti sopimusten täytäntöönpanovaiheen osalta (esimerkiksi voimassa olevan sopimuksen merkittävä muutos, urakoitsijaa koskevat muutokset ja sopimusten irtisanominen);

| 33. | pitää valitettavana, että tarjoajilla on vain rajalliset mahdollisuudet oikaista tarjoustensa puutteita; pyytää komissiota siis tarkentamaan, mitä puutteita tarjoajat saavat oikaista, mitä lisämuutoksia sallitaan ja miten läpinäkyvyys sekä tasapuolinen kohtelu taataan; |
| --- | --- |

33.

pitää valitettavana, että tarjoajilla on vain rajalliset mahdollisuudet oikaista tarjoustensa puutteita; pyytää komissiota siis tarkentamaan, mitä puutteita tarjoajat saavat oikaista, mitä lisämuutoksia sallitaan ja miten läpinäkyvyys sekä tasapuolinen kohtelu taataan;

| 34. | toteaa, että hankintaviranomaisilla tulisi olla mahdollisuus hyötyä aiemmasta kokemuksesta tarjoajan kanssa virallisen arviointiraportin perusteella; suosittelee, että poissulkemisille asetetaan aikaraja, minkä tulisi taata läpinäkyvyys ja objektiivisuus; huomauttaa, että direktiiveihin 2004/17/EY ja 2004/18/EY on sisällytettävä lainsäädännöllinen selkeytys, jossa todetaan, että tarjoaja, joka on todettu syylliseksi väärinkäytökseen edellisessä hankintamenettelyssä, voi saada luottamuksen takaisin todistettuaan asianmukaisesti toteuttaneensa tehokkaita vapaaehtoisia niin sanottuja self-cleaning-toimenpiteitä; katsoo, että kyseisellä selkeytyksellä edistettäisiin korruptiontorjuntamekanismeja tukemalla kannustimia, joilla vauhditetaan korruptiokäytäntöjen nujertamista ja poistetaan vakavat oikeudelliset epätarkkuudet; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että hankintaviranomaisilla tulisi olla mahdollisuus hyötyä aiemmasta kokemuksesta tarjoajan kanssa virallisen arviointiraportin perusteella; suosittelee, että poissulkemisille asetetaan aikaraja, minkä tulisi taata läpinäkyvyys ja objektiivisuus; huomauttaa, että direktiiveihin 2004/17/EY ja 2004/18/EY on sisällytettävä lainsäädännöllinen selkeytys, jossa todetaan, että tarjoaja, joka on todettu syylliseksi väärinkäytökseen edellisessä hankintamenettelyssä, voi saada luottamuksen takaisin todistettuaan asianmukaisesti toteuttaneensa tehokkaita vapaaehtoisia niin sanottuja self-cleaning-toimenpiteitä; katsoo, että kyseisellä selkeytyksellä edistettäisiin korruptiontorjuntamekanismeja tukemalla kannustimia, joilla vauhditetaan korruptiokäytäntöjen nujertamista ja poistetaan vakavat oikeudelliset epätarkkuudet;

| 35. | pitää valitettavana, ettei vihreä kirja maininnut julkisiin hankintoihin liittyviä puutteita eikä asiantuntijuuden, tietojen ja julkisen sektorin hankintastrategioiden puutteellisuutta; korostaa, että hankintaviranomaisten ja markkinatoimijoiden ammattimaisuutta on edistettävä ja objektiivisuus taattava erityisesti siten, että tuetaan heille osoitettujen koulutusohjelmien kehittämistä; suosittelee huippuyksikköverkon perustamista olemassa olevissa kansallisissa puitteissa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseksi jäsenvaltioiden välillä; kannustaa myös kattojärjestöjä, sekä kansallisella tasolla että EU:n tasolla, kantamaan yhteistä vastuuta asiaankuuluvan tiedon asettamisesta saataville ja tiedonvaihdon helpottamiseksi jäsentensä välillä koko Euroopassa; korostaa, että hankintaviranomaisten ja tarjoajien on tärkeää saada havainnolliset ja helposti ymmärrettävät ohjekirjat; pitää valitettavana, että vuonna 2005 ja 2010 julkaistut asiakirjat "Ympäristöä säästäviä hankintoja – Käsikirja ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa" ja "Sosiaalinen ostaminen – Opas sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa" eivät ole tässä mielessä riittävän käyttökelpoisia; |
| --- | --- |

35.

pitää valitettavana, ettei vihreä kirja maininnut julkisiin hankintoihin liittyviä puutteita eikä asiantuntijuuden, tietojen ja julkisen sektorin hankintastrategioiden puutteellisuutta; korostaa, että hankintaviranomaisten ja markkinatoimijoiden ammattimaisuutta on edistettävä ja objektiivisuus taattava erityisesti siten, että tuetaan heille osoitettujen koulutusohjelmien kehittämistä; suosittelee huippuyksikköverkon perustamista olemassa olevissa kansallisissa puitteissa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseksi jäsenvaltioiden välillä; kannustaa myös kattojärjestöjä, sekä kansallisella tasolla että EU:n tasolla, kantamaan yhteistä vastuuta asiaankuuluvan tiedon asettamisesta saataville ja tiedonvaihdon helpottamiseksi jäsentensä välillä koko Euroopassa; korostaa, että hankintaviranomaisten ja tarjoajien on tärkeää saada havainnolliset ja helposti ymmärrettävät ohjekirjat; pitää valitettavana, että vuonna 2005 ja 2010 julkaistut asiakirjat "Ympäristöä säästäviä hankintoja – Käsikirja ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa" ja "Sosiaalinen ostaminen – Opas sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa" eivät ole tässä mielessä riittävän käyttökelpoisia;

| 36. | toteaa, että vain 1,4 prosenttia toimeksiannoista myönnetään muissa jäsenvaltioissa toimiville yrityksille; korostaa, että hankintaviranomaisten ja tarjoajien pätevöityminen ja parempi koulutus auttaisi edistämään Euroopan unionin laajuista kilpailua ja hyödyntämään paremmin hankintojen sisämarkkinoiden etuja; |
| --- | --- |

36.

toteaa, että vain 1,4 prosenttia toimeksiannoista myönnetään muissa jäsenvaltioissa toimiville yrityksille; korostaa, että hankintaviranomaisten ja tarjoajien pätevöityminen ja parempi koulutus auttaisi edistämään Euroopan unionin laajuista kilpailua ja hyödyntämään paremmin hankintojen sisämarkkinoiden etuja;

Neljäs tehtävä: pk-yritysten markkinoille pääsyn edistäminen

| 37. | korostaa, että Euroopan talouden moottoreina toimivien pk-yritysten suora pääsy julkisiin hankintoihin on välttämätöntä työllisyyden säilyttämisen, kestävän kehityksen, innovoinnin ja kasvun kannalta; korostaa, että menettelyiden ja hallintomuodollisuuksien yksinkertaistaminen, pk-yrityksiä tukevien strategioiden laatiminen ja pk-yritysten pääsyä julkisiin hankintoihin helpottavan hyvien käytäntöjen säännöstön täytäntöönpano helpottavat pk-yritysten pääsyä julkisiin hankintoihin ja mahdollistavat niiden osallistumisen tasa-arvoisemmista ja reilummista lähtökohdista; katsoo, että se, että kaikille talouden toimijoille tarjottaisiin yksinkertaistetut, yhtäläiset ja tasapuoliset mahdollisuudet osallistua julkisiin hankintoihin, johtaisi veronmaksajien rahojen parempaan käyttöön; huomauttaa, ettei pk-yrityksillä ole useinkaan merkittävää ja erikoistunutta hallinnollista kapasiteettia ja että siksi niille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen minimointi on hyvin tärkeää; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että Euroopan talouden moottoreina toimivien pk-yritysten suora pääsy julkisiin hankintoihin on välttämätöntä työllisyyden säilyttämisen, kestävän kehityksen, innovoinnin ja kasvun kannalta; korostaa, että menettelyiden ja hallintomuodollisuuksien yksinkertaistaminen, pk-yrityksiä tukevien strategioiden laatiminen ja pk-yritysten pääsyä julkisiin hankintoihin helpottavan hyvien käytäntöjen säännöstön täytäntöönpano helpottavat pk-yritysten pääsyä julkisiin hankintoihin ja mahdollistavat niiden osallistumisen tasa-arvoisemmista ja reilummista lähtökohdista; katsoo, että se, että kaikille talouden toimijoille tarjottaisiin yksinkertaistetut, yhtäläiset ja tasapuoliset mahdollisuudet osallistua julkisiin hankintoihin, johtaisi veronmaksajien rahojen parempaan käyttöön; huomauttaa, ettei pk-yrityksillä ole useinkaan merkittävää ja erikoistunutta hallinnollista kapasiteettia ja että siksi niille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen minimointi on hyvin tärkeää;

| 38. | huomauttaa, että valintakriteerien, jotka koskevat taloudellista tilannetta, kuten yrityksen liikevaihtoa, pitäisi olla oikeassa suhteessa kyseisen sopimuksen luonteeseen; varoittaa komissiota ja jäsenvaltioita luomasta uusia esteitä pk-yrityksille joustavia ja käyttäjän kannalta suotuisia välineitä hyväksyessään ja kehottaa niitä sen sijaan ottamaan ensisijaisesti huomioon niiden edut; kehottaa komissiota parantamaan pääsyä julkisiin hallintomenettelyihin ja lisäämään niiden avoimuutta, mistä hyötyisivät etenkin pienemmät hankintaviranomaiset ja tarjoajat, uudistamaan verkkopalvelua Tenders Electronic Daily (TED) parantamalla sen kiinnostavuutta ja käyttäjäystävällisyyttä etenkin hakuehtoihin keskittymällä sekä kustakin tarjouksesta tehtyjen lyhyiden käännösten laatua parantamalla; suosittelee, että tällä verkkosivulla pitäisi olla hälytyspalvelu tilaajille, kun valitulla alalla on julkaistu uusi tarjouspyyntö; |
| --- | --- |

38.

huomauttaa, että valintakriteerien, jotka koskevat taloudellista tilannetta, kuten yrityksen liikevaihtoa, pitäisi olla oikeassa suhteessa kyseisen sopimuksen luonteeseen; varoittaa komissiota ja jäsenvaltioita luomasta uusia esteitä pk-yrityksille joustavia ja käyttäjän kannalta suotuisia välineitä hyväksyessään ja kehottaa niitä sen sijaan ottamaan ensisijaisesti huomioon niiden edut; kehottaa komissiota parantamaan pääsyä julkisiin hallintomenettelyihin ja lisäämään niiden avoimuutta, mistä hyötyisivät etenkin pienemmät hankintaviranomaiset ja tarjoajat, uudistamaan verkkopalvelua Tenders Electronic Daily (TED) parantamalla sen kiinnostavuutta ja käyttäjäystävällisyyttä etenkin hakuehtoihin keskittymällä sekä kustakin tarjouksesta tehtyjen lyhyiden käännösten laatua parantamalla; suosittelee, että tällä verkkosivulla pitäisi olla hälytyspalvelu tilaajille, kun valitulla alalla on julkaistu uusi tarjouspyyntö;

| 39. | pyytää komissiota kasvattamaan tietoisuutta sopimusten eriin jakamisen tärkeydestä ja ottamaan huomioon "sovella tai selitä" -periaatteen, jonka mukaan eriin jakamisen kaltaisten asioiden sääntöjä tulee noudattaa tai noudattamatta jättäminen tulee selittää; |
| --- | --- |

39.

pyytää komissiota kasvattamaan tietoisuutta sopimusten eriin jakamisen tärkeydestä ja ottamaan huomioon "sovella tai selitä" -periaatteen, jonka mukaan eriin jakamisen kaltaisten asioiden sääntöjä tulee noudattaa tai noudattamatta jättäminen tulee selittää;

| 40. | huomauttaa, että hankintaviranomaisten pitäisi käyttää enemmän mahdollisuutta jakaa julkiset hankinnat eriin, sillä tämä parantaisi pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin laadullisesti ja määrällisesti ja lisäisi kilpailua; kannustaa pk-yrityksiä hyödyntämään yhteistä hankintaa ja sopimusten yhdistämistä, minkä ansiosta ne saisivat mittakaavaedun logistiikan ja kuljetuksen kaltaisilla aloilla; kannustaa julkisia viranomaisia olemaan joustavia näitä uudenaikaisia ja vapaaehtoisia järjestelymuotoja käsitellessään; kehottaa komissiota tutkimaan kaikki mahdollisuudet, joiden avulla voitaisiin rohkaista pk-yrityksiä ja pieniä rakenteita ryhmittymään väliaikaisesti tai pysyvästi, jotta ne voisivat vastata tarjouspyyntöihin olematta jakautuneina osiksi ja toimimatta alihankkijoina; pyytää komissiota tutkimaan tämän osalta erityisesti pk-yritysten alihankintaa koskevat nykyiset käytännöt, joissa usein sovelletaan huonompia ehtoja kuin pääurakoitsijan kanssa tehdyt, niiden sopimusten osalta, joita ei ole jaettu eriin ja jotka ovat liian isoja, jotta pk-yritykset voisivat osallistua hankintamenettelyyn; |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että hankintaviranomaisten pitäisi käyttää enemmän mahdollisuutta jakaa julkiset hankinnat eriin, sillä tämä parantaisi pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin laadullisesti ja määrällisesti ja lisäisi kilpailua; kannustaa pk-yrityksiä hyödyntämään yhteistä hankintaa ja sopimusten yhdistämistä, minkä ansiosta ne saisivat mittakaavaedun logistiikan ja kuljetuksen kaltaisilla aloilla; kannustaa julkisia viranomaisia olemaan joustavia näitä uudenaikaisia ja vapaaehtoisia järjestelymuotoja käsitellessään; kehottaa komissiota tutkimaan kaikki mahdollisuudet, joiden avulla voitaisiin rohkaista pk-yrityksiä ja pieniä rakenteita ryhmittymään väliaikaisesti tai pysyvästi, jotta ne voisivat vastata tarjouspyyntöihin olematta jakautuneina osiksi ja toimimatta alihankkijoina; pyytää komissiota tutkimaan tämän osalta erityisesti pk-yritysten alihankintaa koskevat nykyiset käytännöt, joissa usein sovelletaan huonompia ehtoja kuin pääurakoitsijan kanssa tehdyt, niiden sopimusten osalta, joita ei ole jaettu eriin ja jotka ovat liian isoja, jotta pk-yritykset voisivat osallistua hankintamenettelyyn;

| 41. | ehdottaa, että itse annettavat vakuutukset sallitaan, kun se on mahdollista, ja että alkuperäisiä asiakirjoja vaaditaan vain jatkoon päässeiltä ehdokkailta tai tarjouskilpailun voittajalta, jotta vältettäisiin virheellisistä ilmoituksista johtuvat mahdolliset myöhästymiset ja markkinoiden vääristymiset; pyytää komissiota edistämään kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymää sähköistä rekisteröintijärjestelmää, jolla talouden toimijat voivat osoittaa täyttävänsä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön ehdot; korostaa, että EU:n esivalintajärjestelmä voisi olla hyödyllinen väline, jos se pidetään yksinkertaisena, halpana ja helposti pk-yritysten saatavilla olevana; |
| --- | --- |

41.

ehdottaa, että itse annettavat vakuutukset sallitaan, kun se on mahdollista, ja että alkuperäisiä asiakirjoja vaaditaan vain jatkoon päässeiltä ehdokkailta tai tarjouskilpailun voittajalta, jotta vältettäisiin virheellisistä ilmoituksista johtuvat mahdolliset myöhästymiset ja markkinoiden vääristymiset; pyytää komissiota edistämään kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymää sähköistä rekisteröintijärjestelmää, jolla talouden toimijat voivat osoittaa täyttävänsä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön ehdot; korostaa, että EU:n esivalintajärjestelmä voisi olla hyödyllinen väline, jos se pidetään yksinkertaisena, halpana ja helposti pk-yritysten saatavilla olevana;

Viides tehtävä: asianmukaisten menettelyjen varmistaminen ja epäoikeudenmukaisten etujen välttäminen

| 42. | kehottaa komissiota edistämään entistä tehokkaampia ilmoitusmenettelyjä korruption torjumiseksi julkisissa hankinnoissa, mukaan luettuna jäsenvaltioiden välinen tiedonvaihto epäasiallisten tarjoajien pois sulkemisesta; kehottaa komissiota antamaan selkeät säännöt ilmiantajien suojelusta Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselmassa 1729(2010) (9) esitettyjen suositusten mukaisesti, lisäämään EU:n varoin rahoitettujen sopimusten avoimuutta ja edistämään koulutustoimia niin toimielinten tasolla kuin suuren yleisönkin piirissä; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota edistämään entistä tehokkaampia ilmoitusmenettelyjä korruption torjumiseksi julkisissa hankinnoissa, mukaan luettuna jäsenvaltioiden välinen tiedonvaihto epäasiallisten tarjoajien pois sulkemisesta; kehottaa komissiota antamaan selkeät säännöt ilmiantajien suojelusta Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselmassa 1729(2010) (9) esitettyjen suositusten mukaisesti, lisäämään EU:n varoin rahoitettujen sopimusten avoimuutta ja edistämään koulutustoimia niin toimielinten tasolla kuin suuren yleisönkin piirissä;

| 43. | toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa sovelletaan jo tehokkaita julkisten hankintojen sopimuksentekomenettelyjä, joilla taataan avoimuus ja veronmaksajien rahojen asianmukainen käyttö; pyytää komissiota tutkimaan jäsenvaltioiden tämän alan hyviä käytäntöjä ja yksilöimään EU:n kaikkein tehokkaimmat julkisten hankintojen periaatteet; |
| --- | --- |

43.

toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa sovelletaan jo tehokkaita julkisten hankintojen sopimuksentekomenettelyjä, joilla taataan avoimuus ja veronmaksajien rahojen asianmukainen käyttö; pyytää komissiota tutkimaan jäsenvaltioiden tämän alan hyviä käytäntöjä ja yksilöimään EU:n kaikkein tehokkaimmat julkisten hankintojen periaatteet;

| 44. | huomauttaa, että korruption ja suosituimmuuskohtelun torjuminen on yksi direktiivien tavoitteista; korostaa, että jäsenvaltioilla on edelleen erilaisia haasteita tällä alalla ja että tarkempi EU:n lähestymistapa saattaa heikentää ponnistuksia sääntöjen järkeistämiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja luoda sen sijaan uutta byrokratiaa; panee merkille, että avoimuuden ja kilpailun periaatteet ovat keskeisiä korruption torjunnassa; pyytää yhteistä lähestymistapaa vapaaehtoisiin niin sanottuihin self-cleaning-toimenpiteisiin markkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi taloudellisille toimijoille sekä hankintaviranomaisille; |
| --- | --- |

44.

huomauttaa, että korruption ja suosituimmuuskohtelun torjuminen on yksi direktiivien tavoitteista; korostaa, että jäsenvaltioilla on edelleen erilaisia haasteita tällä alalla ja että tarkempi EU:n lähestymistapa saattaa heikentää ponnistuksia sääntöjen järkeistämiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja luoda sen sijaan uutta byrokratiaa; panee merkille, että avoimuuden ja kilpailun periaatteet ovat keskeisiä korruption torjunnassa; pyytää yhteistä lähestymistapaa vapaaehtoisiin niin sanottuihin self-cleaning-toimenpiteisiin markkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja oikeusvarmuuden takaamiseksi taloudellisille toimijoille sekä hankintaviranomaisille;

| 45. | katsoo, että julkisia hankintoja koskevat sopimukset koskevat julkisia varoja, joten niiden on oltava avoimia ja niitä on valvottava julkisesti; pyytää komissiolta selvennystä, jotta varmistetaan, että paikallisilla ja muilla viranomaisilla on oikeusvarmuus ja että ne voivat tiedottaa kansalaisille sopimusvelvoitteistaan; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että julkisia hankintoja koskevat sopimukset koskevat julkisia varoja, joten niiden on oltava avoimia ja niitä on valvottava julkisesti; pyytää komissiolta selvennystä, jotta varmistetaan, että paikallisilla ja muilla viranomaisilla on oikeusvarmuus ja että ne voivat tiedottaa kansalaisille sopimusvelvoitteistaan;

| 46. | kehottaa komissiota arvioimaan erityisen alhaisiin tarjouksiin liittyviä ongelmia ja ehdottamaan asianmukaisia ratkaisuja; suosittelee, että hankintaviranomaiset tarjoavat varhaista ja riittävää tietoa muille tarjoajille epätavallisen alhaisen tarjouksen ollessa kyseessä, jotta ne voivat arvioida, onko tarkastelumenettelyn aloittamiseen syytä; vaatii aiempaa enemmän johdonmukaisuutta EU:n yhteisen ulkoisen kauppapolitiikan ja jäsenvaltioiden poikkeuksellisen alhaisten tarjouksien hyväksymiskäytäntöjen välille; |
| --- | --- |

46.

kehottaa komissiota arvioimaan erityisen alhaisiin tarjouksiin liittyviä ongelmia ja ehdottamaan asianmukaisia ratkaisuja; suosittelee, että hankintaviranomaiset tarjoavat varhaista ja riittävää tietoa muille tarjoajille epätavallisen alhaisen tarjouksen ollessa kyseessä, jotta ne voivat arvioida, onko tarkastelumenettelyn aloittamiseen syytä; vaatii aiempaa enemmän johdonmukaisuutta EU:n yhteisen ulkoisen kauppapolitiikan ja jäsenvaltioiden poikkeuksellisen alhaisten tarjouksien hyväksymiskäytäntöjen välille;

Kuudes tehtävä: Sähköisen hankinnan käytön laajentaminen

| 47. | suhtautuu myönteisesti komission vihreään kirjaan sähköisen hankinnan käytön laajentamisesta; panee merkille, että sähköisen hankinnan toimintasuunnitelmassa ei ole onnistuttu saavuttamaan sen tavoitetta ja että kaikilla hallinnon tasoilla – myös EU:ssa – tarvitaan enemmän poliittista johtajuutta sähköiseen hankintaan siirtymisen vauhdin ylläpitämiseksi ja nopeuttamiseksi; haluaa varmistaa, että vähintään 50 prosenttia EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden julkisista hankinnoista toteutetaan sähköisessä muodossa, siten kuin jäsenvaltioiden hallitukset ovat sitoutuneet Manchesterissa vuonna 2005 sähköistä hallintoa käsitelleessä ministerikokouksessa; |
| --- | --- |

47.

suhtautuu myönteisesti komission vihreään kirjaan sähköisen hankinnan käytön laajentamisesta; panee merkille, että sähköisen hankinnan toimintasuunnitelmassa ei ole onnistuttu saavuttamaan sen tavoitetta ja että kaikilla hallinnon tasoilla – myös EU:ssa – tarvitaan enemmän poliittista johtajuutta sähköiseen hankintaan siirtymisen vauhdin ylläpitämiseksi ja nopeuttamiseksi; haluaa varmistaa, että vähintään 50 prosenttia EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden julkisista hankinnoista toteutetaan sähköisessä muodossa, siten kuin jäsenvaltioiden hallitukset ovat sitoutuneet Manchesterissa vuonna 2005 sähköistä hallintoa käsitelleessä ministerikokouksessa;

| 48. | korostaa, että komissiolla on ainutlaatuinen asema standardointi- ja infrastruktuurikysymysten edistämisessä, sillä esimerkiksi sähköiset allekirjoitukset ja aikaleimat edellyttävät yhteisesti sovittua muotoa turvallisuuden takia; pyytää komissiota kehittämään kyseessä olevat yhteiset normit; korostaa, että työläät tekniset vaatimukset tarjoajan tunnistamisessa voivat osoittautua esteiksi toimijoille; korostaa tässä yhteydessä, että sähköiselle allekirjoitukselle on kehitettävä standardijärjestelmä; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että sertifiointilaitokset järjestävät saataville sertifikaattien validointijärjestelmän ja valvovat sitä; |
| --- | --- |

48.

korostaa, että komissiolla on ainutlaatuinen asema standardointi- ja infrastruktuurikysymysten edistämisessä, sillä esimerkiksi sähköiset allekirjoitukset ja aikaleimat edellyttävät yhteisesti sovittua muotoa turvallisuuden takia; pyytää komissiota kehittämään kyseessä olevat yhteiset normit; korostaa, että työläät tekniset vaatimukset tarjoajan tunnistamisessa voivat osoittautua esteiksi toimijoille; korostaa tässä yhteydessä, että sähköiselle allekirjoitukselle on kehitettävä standardijärjestelmä; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että sertifiointilaitokset järjestävät saataville sertifikaattien validointijärjestelmän ja valvovat sitä;

| 49. | korostaa, että erilaisten järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja yhden toimittajan palveluihin lukittumisen välttämiseksi on noudatettava avoimia standardeja ja teknologian puolueettomuutta; pyytää komissiota takaamaan todellisen yhteentoimivuuden jäsenvaltioissa jo olemassa olevien erilaisten sähköisen hankinnan foorumien välillä, jolloin PEPPOL:n ja e-CERTI:n kaltaisten EU:n aloitteiden tuloksista olisi enemmän hyötyä; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että erilaisten järjestelmien yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja yhden toimittajan palveluihin lukittumisen välttämiseksi on noudatettava avoimia standardeja ja teknologian puolueettomuutta; pyytää komissiota takaamaan todellisen yhteentoimivuuden jäsenvaltioissa jo olemassa olevien erilaisten sähköisen hankinnan foorumien välillä, jolloin PEPPOL:n ja e-CERTI:n kaltaisten EU:n aloitteiden tuloksista olisi enemmän hyötyä;

| 50. | huomauttaa, että kaikki lainsäädäntöehdotukset sähköisen hankinnan laajentamiseksi ja yksinkertaistamiseksi olisi sisällytettävä keskeisten julkisia hankintoja koskevien direktiivien tarkistukseen ja niiden olisi oltava yhdenmukaisia yleisten julkista hankintaa koskevien sääntöjen, kuten kynnysarvoon liittyvien velvollisuuksien, ja niiden soveltamisalan kanssa; |
| --- | --- |

50.

huomauttaa, että kaikki lainsäädäntöehdotukset sähköisen hankinnan laajentamiseksi ja yksinkertaistamiseksi olisi sisällytettävä keskeisten julkisia hankintoja koskevien direktiivien tarkistukseen ja niiden olisi oltava yhdenmukaisia yleisten julkista hankintaa koskevien sääntöjen, kuten kynnysarvoon liittyvien velvollisuuksien, ja niiden soveltamisalan kanssa;

| 51. | korostaa, että sähköisellä hankinnalla voidaan edistää koko hankintaprosessin yksinkertaistamista ja saada aikaan tehokkuutta, joka puolestaan saa aikaan huomattavia säästöjä kustannuksissa ja ajassa sekä yritysten että viranomaisten osalta ja joka lisää avoimuutta ja esteettömyyttä; toteaa, että erityisesti sähköinen myöntämismenettely avaa uusia näkymiä julkisten hankintojen alan hallinnon uudistamisessa; toistaa, että sähköisen hankinnan pitäisi olla edullisempaa, tarkoituksenmukaisempaa ja avoimempaa kuin tavanomaisten julkisten hankintamenettelyjen; katsoo kuitenkin, että parantamisen varaa on ja että olisi tehtävä aiempaa enemmän luotettavien, vertailukelpoisten ja puolueettomien tietojen ja tilastojen osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sähköisten hankintamenettelyjen rajat ylittävää käyttöä; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että sähköisellä hankinnalla voidaan edistää koko hankintaprosessin yksinkertaistamista ja saada aikaan tehokkuutta, joka puolestaan saa aikaan huomattavia säästöjä kustannuksissa ja ajassa sekä yritysten että viranomaisten osalta ja joka lisää avoimuutta ja esteettömyyttä; toteaa, että erityisesti sähköinen myöntämismenettely avaa uusia näkymiä julkisten hankintojen alan hallinnon uudistamisessa; toistaa, että sähköisen hankinnan pitäisi olla edullisempaa, tarkoituksenmukaisempaa ja avoimempaa kuin tavanomaisten julkisten hankintamenettelyjen; katsoo kuitenkin, että parantamisen varaa on ja että olisi tehtävä aiempaa enemmän luotettavien, vertailukelpoisten ja puolueettomien tietojen ja tilastojen osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sähköisten hankintamenettelyjen rajat ylittävää käyttöä;

| 52. | huomauttaa, että lainsäädäntö ei ole ainoa muutoksia ratkaisevasti edistävä tekijä; pyytää siksi komissiota selvittämään uusia tapoja vaihtaa kokemuksia, jakaa parhaita käytäntöjä ja siirtää tietoa rajojen yli paikallisten ja alueellisten toimijoiden kesken; korostaa, että edelleen on ehdottomasti vahvistettava sähköisen hankinnan parissa työskentelevän henkilöstön valmiuksia ja ymmärrystä ja avustettava pk-yrityksiä tietojen ja valmiuksien kehittämisessä kansallisten ja/tai EU:n kannustimien avulla pk-yritysten ja suuryritysten "tasapuolisten toimintaedellytysten" takaamiseksi; pitää myönteisenä uutta Verkkojen Eurooppa -välinettä, jolla tuetaan rajat ylittävää sähköistä hankintaa ja vahvistetaan siten digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittymistä; |
| --- | --- |

52.

huomauttaa, että lainsäädäntö ei ole ainoa muutoksia ratkaisevasti edistävä tekijä; pyytää siksi komissiota selvittämään uusia tapoja vaihtaa kokemuksia, jakaa parhaita käytäntöjä ja siirtää tietoa rajojen yli paikallisten ja alueellisten toimijoiden kesken; korostaa, että edelleen on ehdottomasti vahvistettava sähköisen hankinnan parissa työskentelevän henkilöstön valmiuksia ja ymmärrystä ja avustettava pk-yrityksiä tietojen ja valmiuksien kehittämisessä kansallisten ja/tai EU:n kannustimien avulla pk-yritysten ja suuryritysten "tasapuolisten toimintaedellytysten" takaamiseksi; pitää myönteisenä uutta Verkkojen Eurooppa -välinettä, jolla tuetaan rajat ylittävää sähköistä hankintaa ja vahvistetaan siten digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kehittymistä;

| 53. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2011–2015 annettuun ilmoitukseen kehittää epractice.eu -alustaa tehokkaaksi kokemusten ja tietojen vaihdon välineeksi jäsenvaltioille ja sähköisen hallinnon käyttäjille, ja kannattaa voimakkaasti soveltamisalan laajentamista paikallisiin ja alueellisiin käyttäjiin; |
| --- | --- |

53.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2011–2015 annettuun ilmoitukseen kehittää epractice.eu -alustaa tehokkaaksi kokemusten ja tietojen vaihdon välineeksi jäsenvaltioille ja sähköisen hallinnon käyttäjille, ja kannattaa voimakkaasti soveltamisalan laajentamista paikallisiin ja alueellisiin käyttäjiin;

*

* *

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

54.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 134, 30.4.2004.

(2)  EUVL L 335, 20.12.2007, s. 31.

(3)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0233.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0146.

(6)  EUVL C 161 E, 31.5.2011, s. 38.

(7)  EUVL C 67E, 18.3.2010, s. 10.

(8)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf

(9)  Euroopan neuvoston parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselma 1729(2010) ilmiantajien suojelusta, teksti hyväksytty 29. huhtikuuta 2010.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/35

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Työntekijöiden liikkuvuuden edistäminen

P7_TA(2011)0455

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 työntekijöiden liikkuvuuden edistämisestä Euroopan unionissa (2010/2273(INI))

2013/C 131 E/04

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21, 45 ja 47 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 15, 21, 29, 34 ja 45 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21, 45 ja 47 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 15, 21, 29, 34 ja 45 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artiklan,

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella (1),

| — | ottaa huomioon työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista 14. lokakuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/533/ETY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista 14. lokakuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/533/ETY (2),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) työelämän perusnormit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) työelämän perusnormit,

| — | ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 29. huhtikuuta 2004 annetun direktiivin 2004/38/EY Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella (4), vuonna 2008 annetun kertomuksen direktiivin 2004/38/EY soveltamisesta (KOM(2008)0840) ja marraskuussa 2007 ja huhtikuussa 2009 annetut neuvoston päätöslauselmat direktiivistä 2004/38/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 29. huhtikuuta 2004 annetun direktiivin 2004/38/EY Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella (4), vuonna 2008 annetun kertomuksen direktiivin 2004/38/EY soveltamisesta (KOM(2008)0840) ja marraskuussa 2007 ja huhtikuussa 2009 annetut neuvoston päätöslauselmat direktiivistä 2004/38/EY,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanon ja soveltamisen parantamisesta (KOM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanon ja soveltamisen parantamisesta (KOM(2009)0313),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan pyytämän ja eurokansalaisen toimintapalvelukeskuksen (ECAS) toimittaman väliraportin vertailevasta tutkimuksesta, joka koskee direktiivin 2004/38/EY soveltamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan pyytämän ja eurokansalaisen toimintapalvelukeskuksen (ECAS) toimittaman väliraportin vertailevasta tutkimuksesta, joka koskee direktiivin 2004/38/EY soveltamista,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanon ja soveltamisen parantamisesta sekä sen aikomuksen julkaista yksinkertaistettuja oppaita unionin kansalaisille ja hyödyntää internetiä parhaalla mahdollisella tavalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanon ja soveltamisen parantamisesta sekä sen aikomuksen julkaista yksinkertaistettuja oppaita unionin kansalaisille ja hyödyntää internetiä parhaalla mahdollisella tavalla,

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (5),

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2007 annetun komission tiedonannon "Liikkuvuuden avulla uusia ja parempia työpaikkoja: Eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2007–2010)" (KOM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2007 annetun komission tiedonannon "Liikkuvuuden avulla uusia ja parempia työpaikkoja: Eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelma (2007–2010)" (KOM(2007)0773),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon työntekijöiden vapaan liikkuvuuden vaikutuksista ja EU:n laajentumisesta (KOM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon työntekijöiden vapaan liikkuvuuden vaikutuksista ja EU:n laajentumisesta (KOM(2008)0765),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun komission tiedonannon "Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkinoiden ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen" (KOM(2008)0868), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun komission tiedonannon "Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – Työmarkkinoiden ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen" (KOM(2008)0868),

| — | ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden vahvistaminen: oikeudet ja tärkeimmät kehitysaskelet" (KOM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden vahvistaminen: oikeudet ja tärkeimmät kehitysaskelet" (KOM(2010)0373),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti: 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi ‧Yhdessä uuteen kasvuun‧ " (KOM(2011)0206), jossa yhtenä keskeisenä välineenä on työntekijöiden liikkuvuus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti: 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi ‧Yhdessä uuteen kasvuun‧ " (KOM(2011)0206), jossa yhtenä keskeisenä välineenä on työntekijöiden liikkuvuus,

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian ja erityisesti sen lippulaiva-aloitteet "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma" ja "Nuoret liikkeellä", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian ja erityisesti sen lippulaiva-aloitteet "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma" ja "Nuoret liikkeellä",

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät "Henkilöiden vapaa liikkuvuus: väärinkäytökset ja huomattavat ongelmat", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät "Henkilöiden vapaa liikkuvuus: väärinkäytökset ja huomattavat ongelmat",

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2009 annetut työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät "Työvoiman ammatillinen ja maantieteellinen liikkuvuus ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2009 annetut työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät "Työvoiman ammatillinen ja maantieteellinen liikkuvuus ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa",

| — | ottaa huomioon Euroopan kansalaisuutta koskevista ongelmista ja näkymistä 2. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kansalaisuutta koskevista ongelmista ja näkymistä 2. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmasta (2007–2010) 18. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ammatillisen liikkuvuuden toimintasuunnitelmasta (2007–2010) 18. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon liikkuvuutta EU:n sisäisillä työmarkkinoilla haittaavien jäljellä olevien esteiden tunnistamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon liikkuvuutta EU:n sisäisillä työmarkkinoilla haittaavien jäljellä olevien esteiden tunnistamisesta (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0258/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0258/2011),

| A. | toteaa, että toisessa jäsenvaltiossa asuminen ja työskenteleminen muodostavat yhden unionin perusvapauksista – henkilön etnisestä alkuperästä riippumatta – ja unionin kansalaisuuden peruskomponentin, joka tunnustetaan perussopimuksissa, mutta tilastot osoittavat kuitenkin, että edelleenkin liian harvat hyödyntävät tätä oikeutta työntekijöiden liikkuvuutta tukevista aloitteista huolimatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että toisessa jäsenvaltiossa asuminen ja työskenteleminen muodostavat yhden unionin perusvapauksista – henkilön etnisestä alkuperästä riippumatta – ja unionin kansalaisuuden peruskomponentin, joka tunnustetaan perussopimuksissa, mutta tilastot osoittavat kuitenkin, että edelleenkin liian harvat hyödyntävät tätä oikeutta työntekijöiden liikkuvuutta tukevista aloitteista huolimatta;

| B. | katsoo, että EU:n työntekijöiden liikkuvuutta olisi edistettävä kaikkialla Euroopan unionissa siellä, missä työvoimaa tarvitaan; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n työntekijöiden liikkuvuutta olisi edistettävä kaikkialla Euroopan unionissa siellä, missä työvoimaa tarvitaan;

| C. | ottaa huomioon, että EU:n työntekijät voivat kohdata vaikeuksia ja haasteita hakiessaan työtä toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n työntekijät voivat kohdata vaikeuksia ja haasteita hakiessaan työtä toisessa jäsenvaltiossa;

| D. | toteaa, että oikeus asua ja työskennellä toisessa unionin jäsenvaltiossa on yksi unionin perusvapauksista ja unionin kansalaisuuden peruskomponentti, joka tunnustetaan perussopimuksissa, mutta tilastot osoittavat kuitenkin, että edelleenkin liian harvat hyödyntävät tätä oikeutta työntekijöiden liikkuvuutta tukevista aloitteista huolimatta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että oikeus asua ja työskennellä toisessa unionin jäsenvaltiossa on yksi unionin perusvapauksista ja unionin kansalaisuuden peruskomponentti, joka tunnustetaan perussopimuksissa, mutta tilastot osoittavat kuitenkin, että edelleenkin liian harvat hyödyntävät tätä oikeutta työntekijöiden liikkuvuutta tukevista aloitteista huolimatta;

| E. | toteaa, että työntekijöiden nykyinen liikkuvuusaste ei ole riittävä, jotta se tehostaisi Euroopan unionin työmarkkinoita; toteaa, että vain 2,3 prosenttia EU:n väestöstä asuu muussa valtiossa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat, mutta 17 prosenttia aikoo tulevaisuudessa hyödyntää vapaata liikkuvuutta ja 48 prosenttia harkitsisi työpaikan hakemista muusta maasta tai muulta alueelta irtisanomistilanteessa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että työntekijöiden nykyinen liikkuvuusaste ei ole riittävä, jotta se tehostaisi Euroopan unionin työmarkkinoita; toteaa, että vain 2,3 prosenttia EU:n väestöstä asuu muussa valtiossa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat, mutta 17 prosenttia aikoo tulevaisuudessa hyödyntää vapaata liikkuvuutta ja 48 prosenttia harkitsisi työpaikan hakemista muusta maasta tai muulta alueelta irtisanomistilanteessa;

| F. | ottaa huomioon, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus on sekä EU:lle että jäsenvaltioille myönteinen sosiaalis-taloudellinen toimintamalli, sillä se tukee EU:n yhdentymistä, taloudellista kehitystä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, henkilöiden ammatillista etenemistä sekä ennakkoluulojen, rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa ja voi ehkäistä talouskriisin kielteisiä vaikutuksia ja auttaa valmistautumaan paremmin globaalin muutoksen haasteisiin, kun kaikki päätöksentekotason sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta käyvät vuoropuhelua keskenään; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus on sekä EU:lle että jäsenvaltioille myönteinen sosiaalis-taloudellinen toimintamalli, sillä se tukee EU:n yhdentymistä, taloudellista kehitystä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, henkilöiden ammatillista etenemistä sekä ennakkoluulojen, rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa ja voi ehkäistä talouskriisin kielteisiä vaikutuksia ja auttaa valmistautumaan paremmin globaalin muutoksen haasteisiin, kun kaikki päätöksentekotason sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta käyvät vuoropuhelua keskenään;

| G. | katsoo, että työntekijöiden liikkuvuutta tukemalla edistetään Eurooppa 2020 -strategiassa asetettuja työllisyystavoitteita; kehottaa komissiota sisällyttämään työvoiman liikkuvuuden lippulaiva-aloitteisiin ja jäsenvaltioita sisällyttämään työvoiman liikkuvuutta ja maantieteellistä liikkuvuutta koskevat asiat kansallisiin strategioihinsa ja uudistusohjelmiinsa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että työntekijöiden liikkuvuutta tukemalla edistetään Eurooppa 2020 -strategiassa asetettuja työllisyystavoitteita; kehottaa komissiota sisällyttämään työvoiman liikkuvuuden lippulaiva-aloitteisiin ja jäsenvaltioita sisällyttämään työvoiman liikkuvuutta ja maantieteellistä liikkuvuutta koskevat asiat kansallisiin strategioihinsa ja uudistusohjelmiinsa;

| H. | katsoo, että liian joustamaton työlainsäädäntö vähentää työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että liian joustamaton työlainsäädäntö vähentää työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa;

| I. | toteaa, että 18. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon mukaan liikkuvia työntekijöitä vastaanottaneiden jäsenvaltioiden taloudet ovat hyötyneet EU:hun vuosina 2004 ja 2007 liittyneiden maiden työntekijöiden liikkuvuudesta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että 18. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon mukaan liikkuvia työntekijöitä vastaanottaneiden jäsenvaltioiden taloudet ovat hyötyneet EU:hun vuosina 2004 ja 2007 liittyneiden maiden työntekijöiden liikkuvuudesta;

| J. | katsoo, että teollisen muutoksen, globalisaation, uusien työnteon mallien ja väestörakenteen muutoksen myötä muuttunut yhteiskunta sekä liikennemuotojen kehitys edellyttävät työntekijöiden entistä suurempaa liikkuvuutta; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että teollisen muutoksen, globalisaation, uusien työnteon mallien ja väestörakenteen muutoksen myötä muuttunut yhteiskunta sekä liikennemuotojen kehitys edellyttävät työntekijöiden entistä suurempaa liikkuvuutta;

| K. | toteaa, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät sovella siirtymäjärjestelyjä vuosina 2004 ja 2007 liittyneistä jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen, eivät ole ilmoittaneet kielteisistä vaikutuksista, mutta muutamat jäsenvaltiot ovat päättäneet jatkaa rajoitusten soveltamista työmarkkinoillaan Romanian ja Bulgarian kansalaisiin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät sovella siirtymäjärjestelyjä vuosina 2004 ja 2007 liittyneistä jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen, eivät ole ilmoittaneet kielteisistä vaikutuksista, mutta muutamat jäsenvaltiot ovat päättäneet jatkaa rajoitusten soveltamista työmarkkinoillaan Romanian ja Bulgarian kansalaisiin;

| L. | toteaa, että työntekijöiden vapaata liikkuvuutta edistävistä EU:n säädöksistä ja ohjelmista huolimatta tämän perusvapauden täydelle toteuttamiselle on olemassa esteitä (esimerkiksi sosiaaliset, kielelliset, kulttuuriset, oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, puutteelliset paluujärjestelyt, jotka eivät vastaa siirtotyöläisten tarpeita, liikkuvuudesta saadun kokemuksen puutteellinen tunnustaminen, puolison tai kumppanin työllistymiseen liittyvät ongelmat sekä tutkintojen ja ammattipätevyyden tunnustamisen hitaus); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että työntekijöiden vapaata liikkuvuutta edistävistä EU:n säädöksistä ja ohjelmista huolimatta tämän perusvapauden täydelle toteuttamiselle on olemassa esteitä (esimerkiksi sosiaaliset, kielelliset, kulttuuriset, oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, puutteelliset paluujärjestelyt, jotka eivät vastaa siirtotyöläisten tarpeita, liikkuvuudesta saadun kokemuksen puutteellinen tunnustaminen, puolison tai kumppanin työllistymiseen liittyvät ongelmat sekä tutkintojen ja ammattipätevyyden tunnustamisen hitaus);

| M. | katsoo, että talouskriisin vallitessa työntekijöiden ammatillinen ja maantieteellinen liikkuvuus voi auttaa vähentämään työttömyyttä, kun työvoiman tarjonta pyritään sovittamaan yhteen kysynnän kanssa, ja että se voi myötävaikuttaa työpaikkojen syntymiseen, talouden, yhteiskunnan ja väestörakenteen mukauttamiseen rakenteellisiin muutoksiin sekä talouskasvuun ja EU:n kilpailukykyyn; katsoo tässä yhteydessä, että nykyiset menettelyt ammattipätevyyden tunnustamiseksi muodostavat huomattavan esteen työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että talouskriisin vallitessa työntekijöiden ammatillinen ja maantieteellinen liikkuvuus voi auttaa vähentämään työttömyyttä, kun työvoiman tarjonta pyritään sovittamaan yhteen kysynnän kanssa, ja että se voi myötävaikuttaa työpaikkojen syntymiseen, talouden, yhteiskunnan ja väestörakenteen mukauttamiseen rakenteellisiin muutoksiin sekä talouskasvuun ja EU:n kilpailukykyyn; katsoo tässä yhteydessä, että nykyiset menettelyt ammattipätevyyden tunnustamiseksi muodostavat huomattavan esteen työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionissa;

| N. | toteaa, että nämä esteet ja rajoitukset rikkovat työntekijöiden perusoikeutta, vaikeuttavat EU:n talouksien toipumista ja saattavat johtaa haitallisiin vaikutuksiin, kuten ilman laillista työlupaa tehdyn työn lisääntymiseen, harmaan talouden laajenemiseen ja työntekijöiden hyväksikäyttöön; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että nämä esteet ja rajoitukset rikkovat työntekijöiden perusoikeutta, vaikeuttavat EU:n talouksien toipumista ja saattavat johtaa haitallisiin vaikutuksiin, kuten ilman laillista työlupaa tehdyn työn lisääntymiseen, harmaan talouden laajenemiseen ja työntekijöiden hyväksikäyttöön;

| O. | toteaa, että syrjintä seksuaalisen suuntautumisen perusteella kielletään perusoikeuskirjan 21 artiklassa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että syrjintä seksuaalisen suuntautumisen perusteella kielletään perusoikeuskirjan 21 artiklassa;

| P. | ottaa huomioon, että nykyinen talouskriisi on vaikuttanut kielteisesti liikkuvuuteen ja on koskettanut eniten määrä- ja osa-aikaisia työntekijöitä ja että vaikutukset koskevat etenkin naisia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että nykyinen talouskriisi on vaikuttanut kielteisesti liikkuvuuteen ja on koskettanut eniten määrä- ja osa-aikaisia työntekijöitä ja että vaikutukset koskevat etenkin naisia;

| Q. | ottaa huomioon, että työntekijöiden liikkuvuudessa on suuria sukupuolten välisiä eroja EU:ssa (miehet ilmoittavat (44 %) muuttavansa uuden työn tai siirron vuoksi paljon useammin kuin naiset (27 % (9))); katsoo, että liikkuvuutta pitäisi seurata tehokkaammin sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen pohjalta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että työntekijöiden liikkuvuudessa on suuria sukupuolten välisiä eroja EU:ssa (miehet ilmoittavat (44 %) muuttavansa uuden työn tai siirron vuoksi paljon useammin kuin naiset (27 % (9))); katsoo, että liikkuvuutta pitäisi seurata tehokkaammin sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen pohjalta;

| 1. | korostaa, että komission kertomuksessa KOM(2008)0840 todetaan, että jäsenvaltiot syyllistyvät jatkuvasti rikkomuksiin direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanossa, mikä vaikuttaa työntekijöiden mahdollisuuteen toteuttaa oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ja ottaa huomioon, että tilanteen johdosta on saatu useita yksittäisiä kanteluja, vetoomuksia sekä yli 40 kysymystä Euroopan parlamentilta, minkä seurauksena komissio on käynnistänyt viisi rikkomusmenettelyä direktiivin virheellisestä soveltamisesta; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että komission kertomuksessa KOM(2008)0840 todetaan, että jäsenvaltiot syyllistyvät jatkuvasti rikkomuksiin direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanossa, mikä vaikuttaa työntekijöiden mahdollisuuteen toteuttaa oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ja ottaa huomioon, että tilanteen johdosta on saatu useita yksittäisiä kanteluja, vetoomuksia sekä yli 40 kysymystä Euroopan parlamentilta, minkä seurauksena komissio on käynnistänyt viisi rikkomusmenettelyä direktiivin virheellisestä soveltamisesta;

| 2. | on tyytyväinen komission tiedonantoon KOM(2010)0373, jossa kuvataan ja selitetään työntekijöiden vapaan liikkuvuuden nykytilanne, mutta pahoittelee, ettei liikkuvuuteen liittyviin ongelmiin ole löydetty konkreettisia toimenpiteitä ja ratkaisuja; |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen komission tiedonantoon KOM(2010)0373, jossa kuvataan ja selitetään työntekijöiden vapaan liikkuvuuden nykytilanne, mutta pahoittelee, ettei liikkuvuuteen liittyviin ongelmiin ole löydetty konkreettisia toimenpiteitä ja ratkaisuja;

| 3. | pitää myönteisinä komission aloitteita, kuten WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism -hanketta, ja kehottaa laajentamaan ja parantamaan naistyövoiman liikkuvuuden lisäämiseen tähtäävien hankkeiden soveltamisalaa; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisinä komission aloitteita, kuten WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism -hanketta, ja kehottaa laajentamaan ja parantamaan naistyövoiman liikkuvuuden lisäämiseen tähtäävien hankkeiden soveltamisalaa;

| 4. | kehottaa komissiota edistämään entuudestaan työvoiman liikkuvuutta esittelemällä pitkän aikavälin kattavan ja monialaisen liikkuvuusstrategian, jolla poistetaan kaikki nykyiset oikeudelliset, hallinnolliset ja käytännön esteet työntekijöiden vapaalta liikkuvuudelta; pyytää johdonmukaista, tehokasta ja avointa politiikkaa, joka keskittyy työmarkkinoiden ja suhdannekehitysten vaatimuksiin; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota edistämään entuudestaan työvoiman liikkuvuutta esittelemällä pitkän aikavälin kattavan ja monialaisen liikkuvuusstrategian, jolla poistetaan kaikki nykyiset oikeudelliset, hallinnolliset ja käytännön esteet työntekijöiden vapaalta liikkuvuudelta; pyytää johdonmukaista, tehokasta ja avointa politiikkaa, joka keskittyy työmarkkinoiden ja suhdannekehitysten vaatimuksiin;

| 5. | kehottaa komissiota edistämään työvoiman liikkuvuutta suunnittelemalla ja tukemalla uusia strategioita, joiden tarkoituksena on tarjota yksinkertaistettua tietoa siirtotyöläisten oikeuksista ja siitä, miten liikkuvuus hyödyttää kehitystä yleensä ja sekä EU:n että sen jäsenvaltioiden taloutta; katsoo, että EU:n lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon kannalta on ratkaisevan tärkeää lisätä työntekijöiden, heidän perheenjäsentensä sekä muiden osapuolten tietoisuutta heidän oikeuksistaan ja mahdollisuuksistaan sekä heidän käytettävissään olevista välineistä, jotka liittyvät vapaaseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota edistämään työvoiman liikkuvuutta suunnittelemalla ja tukemalla uusia strategioita, joiden tarkoituksena on tarjota yksinkertaistettua tietoa siirtotyöläisten oikeuksista ja siitä, miten liikkuvuus hyödyttää kehitystä yleensä ja sekä EU:n että sen jäsenvaltioiden taloutta; katsoo, että EU:n lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon kannalta on ratkaisevan tärkeää lisätä työntekijöiden, heidän perheenjäsentensä sekä muiden osapuolten tietoisuutta heidän oikeuksistaan ja mahdollisuuksistaan sekä heidän käytettävissään olevista välineistä, jotka liittyvät vapaaseen liikkuvuuteen;

| 6. | katsoo, että liikkuvuutta voidaan edistää tehokkaasti ainoastaan lisäämällä merkittävästi jäsenvaltioiden solidaarisuutta ja yhteistä vastuunkantoa ja luomalla laillisen maahanmuuton selkeä sääntelykehys; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että liikkuvuutta voidaan edistää tehokkaasti ainoastaan lisäämällä merkittävästi jäsenvaltioiden solidaarisuutta ja yhteistä vastuunkantoa ja luomalla laillisen maahanmuuton selkeä sääntelykehys;

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita poistamaan työntekijöiden liikkuvuuden esteitä tarjoamalla henkilöille (joista valtaosa on naisia), jotka seuraavat puolisoaan tai kumppaniaan toiseen jäsenvaltioon, asianmukaisia palveluja, kuten kursseja heidän sopeutumistaan uuteen sosiaali- ja kulttuuriympäristöönsä helpottavia kursseja, esimerkiksi kielikursseja ja ammatillista koulutusta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jäsenvaltioita poistamaan työntekijöiden liikkuvuuden esteitä tarjoamalla henkilöille (joista valtaosa on naisia), jotka seuraavat puolisoaan tai kumppaniaan toiseen jäsenvaltioon, asianmukaisia palveluja, kuten kursseja heidän sopeutumistaan uuteen sosiaali- ja kulttuuriympäristöönsä helpottavia kursseja, esimerkiksi kielikursseja ja ammatillista koulutusta;

| 8. | toteaa kuitenkin, että liikkuvuuden olisi edelleen oltava vapaaehtoista; korostaa, että EU:n tasolla olisi pyrittävä entistä paremmin vähentämään lisääntyneen liikkuvuuden kielteisiä sivuvaikutuksia, kuten aivovuotoa ja nuorten poismuuttoa, samoin kuin kielteisiä vaikutuksia perheiden yhteenkuuluvuuteen ja lapsiin, kun toinen tai molemmat vanhemmista työskentelevät ulkomailla; |
| --- | --- |

8.

toteaa kuitenkin, että liikkuvuuden olisi edelleen oltava vapaaehtoista; korostaa, että EU:n tasolla olisi pyrittävä entistä paremmin vähentämään lisääntyneen liikkuvuuden kielteisiä sivuvaikutuksia, kuten aivovuotoa ja nuorten poismuuttoa, samoin kuin kielteisiä vaikutuksia perheiden yhteenkuuluvuuteen ja lapsiin, kun toinen tai molemmat vanhemmista työskentelevät ulkomailla;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan yhteistyömekanismeja, joiden tarkoituksena on estää tuhoisat vaikutukset, joita perheille ja etenkin lapsille aiheutuu siitä, että lapset joutuvat elämään erossa vanhemmistaan kaukana heistä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita luomaan yhteistyömekanismeja, joiden tarkoituksena on estää tuhoisat vaikutukset, joita perheille ja etenkin lapsille aiheutuu siitä, että lapset joutuvat elämään erossa vanhemmistaan kaukana heistä;

Hallinnollinen yksinkertaistaminen ja oikeudelliset näkökohdat

| 10. | ottaa huomioon perussopimusten määräykset ja olemassa olevan lainsäädännön ja muistuttaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjään työntekijöiden vapaan liikkuvuuden suhteen, jotta tämä oikeus voi toteutua parhaalla mahdollisella tavalla ja vältetään perusteettomat, tarpeettomat tai hankalat hallinnolliset menettelyt, jotka rajoittavat tämän oikeuden soveltamista; |
| --- | --- |

10.

ottaa huomioon perussopimusten määräykset ja olemassa olevan lainsäädännön ja muistuttaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjään työntekijöiden vapaan liikkuvuuden suhteen, jotta tämä oikeus voi toteutua parhaalla mahdollisella tavalla ja vältetään perusteettomat, tarpeettomat tai hankalat hallinnolliset menettelyt, jotka rajoittavat tämän oikeuden soveltamista;

| 11. | kehottaa komissiota virtaviivaistamaan hallinnollisia käytäntöjä ja hallinnollista yhteistyötä, jotta kansallisten viranomaisten toiminnassa voidaan saavuttaa synergiaetuja; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota virtaviivaistamaan hallinnollisia käytäntöjä ja hallinnollista yhteistyötä, jotta kansallisten viranomaisten toiminnassa voidaan saavuttaa synergiaetuja;

| 12. | kannustaa jäsenvaltioita luomaan tehokkaampia viestintäkanavia siirtotyöläisten ja vastaavien valtion virastojen välille, jotta työntekijät saavat täydelliset tiedot oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; |
| --- | --- |

12.

kannustaa jäsenvaltioita luomaan tehokkaampia viestintäkanavia siirtotyöläisten ja vastaavien valtion virastojen välille, jotta työntekijät saavat täydelliset tiedot oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan;

| 13. | korostaa, että "työntekijöiden oikeudet" voidaan panna paremmin täytäntöön jos ja kun EU-siirtolainen on laillisessa ansiotyössä vastaanottavassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että "työntekijöiden oikeudet" voidaan panna paremmin täytäntöön jos ja kun EU-siirtolainen on laillisessa ansiotyössä vastaanottavassa jäsenvaltiossa;

| 14. | korostaa, että naispuoliset työntekijät, jotka muuttavat ulkomaille lasten- tai vanhustenhoitotyöhön, kuten lastenvahdit, au pairit, lastenhoitajat tai sairaanhoitajat, menevät usein yksityisten tahojen, kuten perheiden tai perheenjäsenten, palvelukseen ja päätyvät näin työskentelemään ilman sopimusta tai laittomasti eivätkä siten saa muun muassa sosiaaliturvaan ja terveydenhuoltoon liittyviä oikeuksia ja etuuksia; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että naispuoliset työntekijät, jotka muuttavat ulkomaille lasten- tai vanhustenhoitotyöhön, kuten lastenvahdit, au pairit, lastenhoitajat tai sairaanhoitajat, menevät usein yksityisten tahojen, kuten perheiden tai perheenjäsenten, palvelukseen ja päätyvät näin työskentelemään ilman sopimusta tai laittomasti eivätkä siten saa muun muassa sosiaaliturvaan ja terveydenhuoltoon liittyviä oikeuksia ja etuuksia;

| 15. | on huolissaan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien direktiivien, erityisesti direktiivin 2004/38/EY, heikosta täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta kolmansista maista olevien perheenjäsenten maahantulo- ja oleskeluoikeuden suhteen, sekä hankalista hallinnollisista menettelyistä ja niiden lisäksi vaadituista oleskeluasiakirjoista (työluvat, todistus tyydyttävästä majoituksesta), jotka eivät ole direktiivin 2004/38/EY mukaisia; |
| --- | --- |

15.

on huolissaan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien direktiivien, erityisesti direktiivin 2004/38/EY, heikosta täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta kolmansista maista olevien perheenjäsenten maahantulo- ja oleskeluoikeuden suhteen, sekä hankalista hallinnollisista menettelyistä ja niiden lisäksi vaadituista oleskeluasiakirjoista (työluvat, todistus tyydyttävästä majoituksesta), jotka eivät ole direktiivin 2004/38/EY mukaisia;

| 16. | kehottaa komissiota käyttämään kaikkia perussopimuksiin perustuvia oikeuksiaan valvomalla jatkuvasti ja kattavasti direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanoa ja käyttämällä tarvittaessa oikeuttaan käynnistää rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät noudata sääntöjä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota käyttämään kaikkia perussopimuksiin perustuvia oikeuksiaan valvomalla jatkuvasti ja kattavasti direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanoa ja käyttämällä tarvittaessa oikeuttaan käynnistää rikkomusmenettelyjä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät noudata sääntöjä;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan työmarkkinoille pääsyä koskevia siirtymäsäännöksiään, joilla voi pitkällä aikavälillä olla kielteinen vaikutus EU:n perussopimuksiin kirjattuihin perustaviin arvoihin ja oikeuksiin, kuten liikkumisvapauteen, syrjinnän kieltoon ja solidaarisuuteen sekä yhtäläisiin oikeuksiin; pitää näin olen myönteisenä joidenkin jäsenvaltioiden äskettäistä päätöstä työmarkkinoidensa täydellisestä avaamisesta eräiden unioniin toukokuussa 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisille, mutta pitää valitettavina joidenkin muiden jäsenvaltioiden lainsäädäntöehdotuksia, joiden tarkoituksena on rajoittaa unioniin vuosina 2004 ja 2007 liittyneiden jäsenvaltioiden työntekijöiden oikeuksia; kehottaa komissiota tutkimaan, rikotaanko tällaisilla toimilla EU:n oikeutta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan työmarkkinoille pääsyä koskevia siirtymäsäännöksiään, joilla voi pitkällä aikavälillä olla kielteinen vaikutus EU:n perussopimuksiin kirjattuihin perustaviin arvoihin ja oikeuksiin, kuten liikkumisvapauteen, syrjinnän kieltoon ja solidaarisuuteen sekä yhtäläisiin oikeuksiin; pitää näin olen myönteisenä joidenkin jäsenvaltioiden äskettäistä päätöstä työmarkkinoidensa täydellisestä avaamisesta eräiden unioniin toukokuussa 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalaisille, mutta pitää valitettavina joidenkin muiden jäsenvaltioiden lainsäädäntöehdotuksia, joiden tarkoituksena on rajoittaa unioniin vuosina 2004 ja 2007 liittyneiden jäsenvaltioiden työntekijöiden oikeuksia; kehottaa komissiota tutkimaan, rikotaanko tällaisilla toimilla EU:n oikeutta;

| 18. | kehottaa komissiota lujittamaan direktiivissä 2005/36/EY määritettyä ammattipätevyyden tunnustamista koskevaa nykyistä oikeudellista kehystä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota lujittamaan direktiivissä 2005/36/EY määritettyä ammattipätevyyden tunnustamista koskevaa nykyistä oikeudellista kehystä;

| 19. | kehottaa komissiota tarkistamaan työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1612/68 (10), jotta voidaan ottaa huomioon parlamentin tässä päätöslauselmassa esittämät ehdotukset; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota tarkistamaan työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15. lokakuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1612/68 (10), jotta voidaan ottaa huomioon parlamentin tässä päätöslauselmassa esittämät ehdotukset;

| 20. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot soveltavat "Bryssel I" -asetusta (neuvoston asetus (EY) N:o 44/2001) tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla; korostaa tämän asetuksen merkitystä työntekijöiden hyväksikäytöstä määrättävien seuraamusten ja sakkojen kannalta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot soveltavat "Bryssel I" -asetusta (neuvoston asetus (EY) N:o 44/2001) tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla; korostaa tämän asetuksen merkitystä työntekijöiden hyväksikäytöstä määrättävien seuraamusten ja sakkojen kannalta;

| 21. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat direktiivin 2004/38/EY täytäntöön ilman minkäänlaista syrjintää, mukaan lukien sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä; muistuttaa komissiota aiemmista kehotuksista turvata liikkumisen vapaus kaikille EU:n kansalaisille ja heidän perheilleen sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot panevat direktiivin 2004/38/EY täytäntöön ilman minkäänlaista syrjintää, mukaan lukien sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä; muistuttaa komissiota aiemmista kehotuksista turvata liikkumisen vapaus kaikille EU:n kansalaisille ja heidän perheilleen sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta;

Yhteydet muihin politiikkoihin

| 22. | toteaa, että työntekijöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen ei voi tarkastella erillään EU:n muista oikeuksista ja perusperiaatteista ja että Euroopan sosiaalisen mallin ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattujen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kuvattujen oikeuksien kunnioittaminen tarjoavat mahdollisuuden kunnollisiin työpaikkoihin, asianmukaisiin työoloihin, työturvallisuuteen, sosiaaliturvaoikeuksiin, yhdenvertaiseen kohteluun, perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen ja vapauteen tarjota palveluja; korostaa, että oikeus äänestää paikallisissa ja alueellisissa vaaleissa sekä Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluu olennaisena osana näihin oikeuksiin, ja kehottaa panemaan sen paremmin täytäntöön; panee merkille, että oikeus äänestää alkuperäjäsenvaltion kansallisissa vaaleissa saatetaan menettää, ja katsoo, että tätä asiaa olisi syytä käsitellä tarkemmin; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että työntekijöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen ei voi tarkastella erillään EU:n muista oikeuksista ja perusperiaatteista ja että Euroopan sosiaalisen mallin ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattujen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa kuvattujen oikeuksien kunnioittaminen tarjoavat mahdollisuuden kunnollisiin työpaikkoihin, asianmukaisiin työoloihin, työturvallisuuteen, sosiaaliturvaoikeuksiin, yhdenvertaiseen kohteluun, perhe- ja työelämän yhteensovittamiseen ja vapauteen tarjota palveluja; korostaa, että oikeus äänestää paikallisissa ja alueellisissa vaaleissa sekä Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluu olennaisena osana näihin oikeuksiin, ja kehottaa panemaan sen paremmin täytäntöön; panee merkille, että oikeus äänestää alkuperäjäsenvaltion kansallisissa vaaleissa saatetaan menettää, ja katsoo, että tätä asiaa olisi syytä käsitellä tarkemmin;

| 23. | kehottaa komissiota laatimaan tulostaulun, jossa esitetään merkittävimmät esteet, joita unionin työntekijät kohtaavat halutessaan käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ja jäsenvaltioiden toimet näiden esteiden poistamiseksi, jotta voidaan arvioida, miten perinpohjaisesti ja tehokkaasti esteitä pyritään poistamaan; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota laatimaan tulostaulun, jossa esitetään merkittävimmät esteet, joita unionin työntekijät kohtaavat halutessaan käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, ja jäsenvaltioiden toimet näiden esteiden poistamiseksi, jotta voidaan arvioida, miten perinpohjaisesti ja tehokkaasti esteitä pyritään poistamaan;

| 24. | kehottaa komissiota arvioimaan perinpohjaisesti jäsenvaltioiden nykyistä taloudellista tilannetta työmarkkinoiden kannalta; kehottaa jäsenvaltioita sovittamaan muuttoliikepolitiikan paremmin yhteen työvoima-asioiden kanssa, jotta voidaan puuttua työvoimapulaan ja tukea kotimaista tuotantoa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota arvioimaan perinpohjaisesti jäsenvaltioiden nykyistä taloudellista tilannetta työmarkkinoiden kannalta; kehottaa jäsenvaltioita sovittamaan muuttoliikepolitiikan paremmin yhteen työvoima-asioiden kanssa, jotta voidaan puuttua työvoimapulaan ja tukea kotimaista tuotantoa;

| 25. | pitää ilahduttavana, että komissio on liittänyt työntekijöiden liikkuvuuden osaksi Eurooppa 2020 -strategiaa, ja katsoo, että tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tukea EU:n sisäistä hyvinvointia luomalla asianmukaisia ja kestäviä työpaikkoja; |
| --- | --- |

25.

pitää ilahduttavana, että komissio on liittänyt työntekijöiden liikkuvuuden osaksi Eurooppa 2020 -strategiaa, ja katsoo, että tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tukea EU:n sisäistä hyvinvointia luomalla asianmukaisia ja kestäviä työpaikkoja;

| 26. | korostaa sen tärkeyttä, että työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu, yhdistettynä riittävään työntekijöiden oikeuksien suojeluun on kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä ja työehtosopimuksissa vahvistettujen voimassa olevien sääntöjen mukaista; katsoo, että periaatetta "sama palkka samasta työstä samalla työpaikalla" yhdessä sukupuolten tasa-arvon kanssa olisi sovellettava koko EU:ssa, jotta estetään palkkojen polkeminen ja sosiaalinen polkumyynti; korostaa, että oikeudet hyödyttävät kaikkia vain siinä tapauksessa, että ne pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja niiden täytäntöönpanoa valvotaan asianmukaisesti; pyytää näin ollen sekä komissiota että jäsenvaltioita varmistamaan, että vapaata liikkuvuutta ei koskaan käytetä verukkeena eriarvoiselle kohtelulle, palkkojen polkemiselle tai sosiaaliselle polkumyynnille; |
| --- | --- |

26.

korostaa sen tärkeyttä, että työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu, yhdistettynä riittävään työntekijöiden oikeuksien suojeluun on kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä ja työehtosopimuksissa vahvistettujen voimassa olevien sääntöjen mukaista; katsoo, että periaatetta "sama palkka samasta työstä samalla työpaikalla" yhdessä sukupuolten tasa-arvon kanssa olisi sovellettava koko EU:ssa, jotta estetään palkkojen polkeminen ja sosiaalinen polkumyynti; korostaa, että oikeudet hyödyttävät kaikkia vain siinä tapauksessa, että ne pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja niiden täytäntöönpanoa valvotaan asianmukaisesti; pyytää näin ollen sekä komissiota että jäsenvaltioita varmistamaan, että vapaata liikkuvuutta ei koskaan käytetä verukkeena eriarvoiselle kohtelulle, palkkojen polkemiselle tai sosiaaliselle polkumyynnille;

| 27. | katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö olisi sovitettava paremmin yhteen, jotta voidaan estää esteiden muodostuminen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden täytäntöönpanolle ja käytölle; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö olisi sovitettava paremmin yhteen, jotta voidaan estää esteiden muodostuminen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden täytäntöönpanolle ja käytölle;

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen nykyisen syrjintälainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon, huolehtimaan käytännön toimin liikkuvien työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta sekä torjumaan ennakkoluuloja, rasismia ja muukalaisvihaa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen nykyisen syrjintälainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon, huolehtimaan käytännön toimin liikkuvien työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta sekä torjumaan ennakkoluuloja, rasismia ja muukalaisvihaa;

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan EU:n politiikkaa, jolla torjutaan suoraa ja epäsuoraa syrjintää, siirtotyöläisten hyväksikäyttöä unionissa ja heidän oikeuksiensa loukkauksia heidän riittämättömän kielitaitonsa vuoksi sekä siksi, että he tuntevat huonosti lainsäädäntöä, jota sovelletaan heidän työskentelyynsä vastaanottavassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tehostamaan EU:n politiikkaa, jolla torjutaan suoraa ja epäsuoraa syrjintää, siirtotyöläisten hyväksikäyttöä unionissa ja heidän oikeuksiensa loukkauksia heidän riittämättömän kielitaitonsa vuoksi sekä siksi, että he tuntevat huonosti lainsäädäntöä, jota sovelletaan heidän työskentelyynsä vastaanottavassa jäsenvaltiossa;

| 30. | kannustaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että työmarkkinoiden seurannasta vastuussa olevat viranomaiset kiinnittävät enemmän huomiota liikkuvien työntekijöiden oikeuksien suojelemiseen erityisesti parantamalla koulutusta ja tarjoamalla tietoa työlainsäädännöstä; |
| --- | --- |

30.

kannustaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että työmarkkinoiden seurannasta vastuussa olevat viranomaiset kiinnittävät enemmän huomiota liikkuvien työntekijöiden oikeuksien suojelemiseen erityisesti parantamalla koulutusta ja tarjoamalla tietoa työlainsäädännöstä;

| 31. | katsoo, että kun sosiaaliturvaa, terveydenhuoltoa ja verotusta koskevaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöön tehdään muutoksia, olisi etukäteen tutkittava, miten ne vaikuttavat työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen; kehottaa näin ollen ottamaan käyttöön vaatimuksen pakollisesta rajaseutuvaikutusten arvioinnista, jonka tarkoituksena on hankkia yksityiskohtaista tietoa vapaan liikkuvuuden esteistä; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että kun sosiaaliturvaa, terveydenhuoltoa ja verotusta koskevaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöön tehdään muutoksia, olisi etukäteen tutkittava, miten ne vaikuttavat työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen; kehottaa näin ollen ottamaan käyttöön vaatimuksen pakollisesta rajaseutuvaikutusten arvioinnista, jonka tarkoituksena on hankkia yksityiskohtaista tietoa vapaan liikkuvuuden esteistä;

| 32. | huomauttaa, että lisääntynyt rajatylittävä liikkuvuus edellyttää myös työmarkkinaosapuolilta aktiivista roolia sen varmistamisessa, että etenkin tilapäisesti ulkomailla työskenteleville työntekijöille tarjotaan riittävästi ja tehokkaasti tietoa heidän sosiaalisista ja työntekoon liittyvistä oikeuksistaan sekä niihin liittyvää tukea ja suojaa; |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että lisääntynyt rajatylittävä liikkuvuus edellyttää myös työmarkkinaosapuolilta aktiivista roolia sen varmistamisessa, että etenkin tilapäisesti ulkomailla työskenteleville työntekijöille tarjotaan riittävästi ja tehokkaasti tietoa heidän sosiaalisista ja työntekoon liittyvistä oikeuksistaan sekä niihin liittyvää tukea ja suojaa;

| 33. | katsoo, että kaikkien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien politiikkojen tehokas täytäntöönpano vaatii toimien koordinointia, erityisesti kun on kyse sisämarkkinoiden toteuttamisesta, sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnista, lisäeläkeoikeuksista, työntekijöiden suojelusta, rajatylittävästä terveydenhuollosta, yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta, esimerkiksi sellaisista verotusmenettelyistä, joilla pyritään estämään kaksinkertainen verotus, sekä syrjimättömyydestä; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että kaikkien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien politiikkojen tehokas täytäntöönpano vaatii toimien koordinointia, erityisesti kun on kyse sisämarkkinoiden toteuttamisesta, sosiaaliturvajärjestelmien koordinoinnista, lisäeläkeoikeuksista, työntekijöiden suojelusta, rajatylittävästä terveydenhuollosta, yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta, esimerkiksi sellaisista verotusmenettelyistä, joilla pyritään estämään kaksinkertainen verotus, sekä syrjimättömyydestä;

| 34. | painottaa, että työntekoa koskevat rajoitukset ovat este sisämarkkinoiden toiminnalle ja että talouskriisi osoittaa, että työvoiman vapaata liikkuvuutta on edistettävä; |
| --- | --- |

34.

painottaa, että työntekoa koskevat rajoitukset ovat este sisämarkkinoiden toiminnalle ja että talouskriisi osoittaa, että työvoiman vapaata liikkuvuutta on edistettävä;

| 35. | toistaa, että epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi EU:n sisämarkkinoilla jäsenvaltioiden on annettava työllistämisessä etusija unionin kansalaisille ja niiden on voitava antaa etusija kolmansien maiden kansalaisille, jotka hakevat korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä, kuten säädetään 25. toukokuuta 2009 annetussa neuvoston direktiivissä 2009/50/EY kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (11); painottaa, että on tärkeää hylätä EU:n sinistä korttia koskevat hakemukset, kun on kyse työmarkkina-aloista, joille muista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden pääsy on rajoitettua siirtymäkauden järjestelyjen perusteella; |
| --- | --- |

35.

toistaa, että epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi EU:n sisämarkkinoilla jäsenvaltioiden on annettava työllistämisessä etusija unionin kansalaisille ja niiden on voitava antaa etusija kolmansien maiden kansalaisille, jotka hakevat korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä, kuten säädetään 25. toukokuuta 2009 annetussa neuvoston direktiivissä 2009/50/EY kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa pätevyyttä vaativaa työtä varten (11); painottaa, että on tärkeää hylätä EU:n sinistä korttia koskevat hakemukset, kun on kyse työmarkkina-aloista, joille muista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden pääsy on rajoitettua siirtymäkauden järjestelyjen perusteella;

| 36. | kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioiden vastaavia elimiä koordinoimaan toimensa paremmin keskenään, jotta ne voivat huolehtia paremmin kansalaisten tiedon- ja avunsaannista sekä seurata, miten työntekijöiden oikeus vapaaseen liikkuvuuteen toteutuu käytännössä ja miten yksilöt hyödyntävät sitä, ja siten vauhdittaa työvoiman liikkuvuuden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioiden vastaavia elimiä koordinoimaan toimensa paremmin keskenään, jotta ne voivat huolehtia paremmin kansalaisten tiedon- ja avunsaannista sekä seurata, miten työntekijöiden oikeus vapaaseen liikkuvuuteen toteutuu käytännössä ja miten yksilöt hyödyntävät sitä, ja siten vauhdittaa työvoiman liikkuvuuden täytäntöönpanoa;

| 37. | katsoo, että riittävät sosiaaliturvajärjestelmät edistävät merkittävästi työntekijöiden maantieteellistä ja ammatillista liikkuvuutta ja että liikkuvien työntekijöiden sosiaalisen osallisuuden ja palanneiden työntekijöiden sopeuttamisen on sisällyttävä työvoiman liikkuvuutta koskevaan politiikkaan; korostaa, että tämän vuoksi on välttämätöntä tunnustaa saavutetut oikeudet ja ymmärtää paremmin eri jäsenvaltioiden järjestelmien välisiä eroja ja tukea näitä seikkoja; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että riittävät sosiaaliturvajärjestelmät edistävät merkittävästi työntekijöiden maantieteellistä ja ammatillista liikkuvuutta ja että liikkuvien työntekijöiden sosiaalisen osallisuuden ja palanneiden työntekijöiden sopeuttamisen on sisällyttävä työvoiman liikkuvuutta koskevaan politiikkaan; korostaa, että tämän vuoksi on välttämätöntä tunnustaa saavutetut oikeudet ja ymmärtää paremmin eri jäsenvaltioiden järjestelmien välisiä eroja ja tukea näitä seikkoja;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita puuttumaan näennäisesti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liikkuvien työntekijöiden keskuudessa; korostaa, että näille työntekijöille on taattava heille kuuluvat oikeudet ja suoja; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita puuttumaan näennäisesti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liikkuvien työntekijöiden keskuudessa; korostaa, että näille työntekijöille on taattava heille kuuluvat oikeudet ja suoja;

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan muukalaisvihaa kaikkia EU:n alueella työskenteleviä kohtaan tarjoamalla kotoutusta ja tietoa sekä edistämällä keskinäistä ymmärrystä, kulttuurista monimuotoisuutta ja kunnioitusta liikkuvia työntekijöitä vastaanottavissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

39.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan muukalaisvihaa kaikkia EU:n alueella työskenteleviä kohtaan tarjoamalla kotoutusta ja tietoa sekä edistämällä keskinäistä ymmärrystä, kulttuurista monimuotoisuutta ja kunnioitusta liikkuvia työntekijöitä vastaanottavissa jäsenvaltioissa;

| 40. | painottaa, että työntekijöiden vapaan liikkuvuuden tehokas täytäntöönpano vaatii EU:n ja kansallisten viranomaisten koordinoituja toimia, jotta voidaan helpottaa ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä, jotka koskevat välillisesti tähän oikeuteen liittyviä kysymyksiä, esimerkiksi ajoneuvorekisteröintien siirtämistä ja terveystietojen saatavuuden takaamista, laajan tietokannan luomista tointaan harjoittavien lääkärien ammattipätevyydestä, kaksinkertaisen verotuksen estämistä ja sairauskulujen korvaamiseen liittyviä selkeitä sääntöjä; |
| --- | --- |

40.

painottaa, että työntekijöiden vapaan liikkuvuuden tehokas täytäntöönpano vaatii EU:n ja kansallisten viranomaisten koordinoituja toimia, jotta voidaan helpottaa ja yksinkertaistaa hallinnollisia menettelyjä, jotka koskevat välillisesti tähän oikeuteen liittyviä kysymyksiä, esimerkiksi ajoneuvorekisteröintien siirtämistä ja terveystietojen saatavuuden takaamista, laajan tietokannan luomista tointaan harjoittavien lääkärien ammattipätevyydestä, kaksinkertaisen verotuksen estämistä ja sairauskulujen korvaamiseen liittyviä selkeitä sääntöjä;

| 41. | katsoo, että on välttämätöntä huolehtia siirtotyöläisten sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyydestä, jotta he voivat oikeasti hyötyä saavuttamistaan oikeuksista; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että on välttämätöntä huolehtia siirtotyöläisten sosiaaliturvaoikeuksien siirrettävyydestä, jotta he voivat oikeasti hyötyä saavuttamistaan oikeuksista;

| 42. | katsoo, että pk-yritykset voivat toimia talouden elpymisen ja kehityksen käynnistäjinä, koska ne ovat uusien työpaikkojen ensisijainen lähde; toistaa näin ollen, että on tärkeää, että EU sitoutuu pk-yritysten tukemiseen (esimerkiksi Progress-mikrorahoitusjärjestelyn avulla) ja kehittämiseen erityisesti aktiivisilla työvoimapolitiikoilla ja ammatillisen koulutuksen ohjelmilla; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että pk-yritykset voivat toimia talouden elpymisen ja kehityksen käynnistäjinä, koska ne ovat uusien työpaikkojen ensisijainen lähde; toistaa näin ollen, että on tärkeää, että EU sitoutuu pk-yritysten tukemiseen (esimerkiksi Progress-mikrorahoitusjärjestelyn avulla) ja kehittämiseen erityisesti aktiivisilla työvoimapolitiikoilla ja ammatillisen koulutuksen ohjelmilla;

| 43. | kehottaa rajaseutualueita harkitsemaan sopimuksia, joilla edistetään työvoiman liikkumista rajojen yli kyseisten alueiden molemminpuolisen hyödyn lisäämiseksi; |
| --- | --- |

43.

kehottaa rajaseutualueita harkitsemaan sopimuksia, joilla edistetään työvoiman liikkumista rajojen yli kyseisten alueiden molemminpuolisen hyödyn lisäämiseksi;

Toimenpiteet vapaan liikkuvuuden edistämiseksi

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita poistamaan nykyiset siirtymäkauden esteet, jotka haittaavat unioniin vuonna 2007 liittyneiden jäsenvaltioiden työntekijöiden vapaata liikkuvuutta; katsoo, että nämä esteet luovat kaksoisstandardin, ovat haitallisia ja syrjivät EU:n kansalaisia, ja kehottaa panemaan etuuskohtelulausekkeen tehokkaasti täytäntöön koko unionissa; |
| --- | --- |

44.

kehottaa jäsenvaltioita poistamaan nykyiset siirtymäkauden esteet, jotka haittaavat unioniin vuonna 2007 liittyneiden jäsenvaltioiden työntekijöiden vapaata liikkuvuutta; katsoo, että nämä esteet luovat kaksoisstandardin, ovat haitallisia ja syrjivät EU:n kansalaisia, ja kehottaa panemaan etuuskohtelulausekkeen tehokkaasti täytäntöön koko unionissa;

| 45. | katsoo, että työvoiman liikkuvuus unionissa on oleellisen tärkeää talouden elpymisen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta; vaatii sen vuoksi jäsenvaltioita, jotka edelleen pitävät voimassa Romanian ja Bulgarian kansalaisia koskevia työmarkkinarajoituksia, poistamaan rajoitukset vuoden 2011 loppuun mennessä liittymissopimuksessa säädetyn määräajan mukaisesti; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että työvoiman liikkuvuus unionissa on oleellisen tärkeää talouden elpymisen ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta; vaatii sen vuoksi jäsenvaltioita, jotka edelleen pitävät voimassa Romanian ja Bulgarian kansalaisia koskevia työmarkkinarajoituksia, poistamaan rajoitukset vuoden 2011 loppuun mennessä liittymissopimuksessa säädetyn määräajan mukaisesti;

| 46. | kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tekemään entistä tiiviimpää ja tehokkaampaa yhteistyötä, kun ne tarkastavat, että työsopimukset ovat kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisia; korostaa, että jäsenvaltioiden keskinäinen avunanto ja tietojen vaihto on taattava säännösten rikkomistapauksissa; pyytää komissiota valvomaan tätä prosessia; |
| --- | --- |

46.

kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tekemään entistä tiiviimpää ja tehokkaampaa yhteistyötä, kun ne tarkastavat, että työsopimukset ovat kansallisen ja unionin lainsäädännön mukaisia; korostaa, että jäsenvaltioiden keskinäinen avunanto ja tietojen vaihto on taattava säännösten rikkomistapauksissa; pyytää komissiota valvomaan tätä prosessia;

| 47. | kehottaa julkisia viranomaisia ja kaikkia sidosryhmiä tekemään kaikkensa lisätäkseen työntekijöiden tietoisuutta oikeuksistaan ja niistä välineistä (työlainsäädäntö, työehtosopimukset, käytännesäännöt, sosiaaliturvasäännökset), joilla heidän työsuhdettaan sekä heidän työ- ja elinolojaan säännellään; |
| --- | --- |

47.

kehottaa julkisia viranomaisia ja kaikkia sidosryhmiä tekemään kaikkensa lisätäkseen työntekijöiden tietoisuutta oikeuksistaan ja niistä välineistä (työlainsäädäntö, työehtosopimukset, käytännesäännöt, sosiaaliturvasäännökset), joilla heidän työsuhdettaan sekä heidän työ- ja elinolojaan säännellään;

| 48. | pitää valitettavana, että työsuojelutarkastuksia tehdään entistä vähemmän kaikkialla EU:ssa; korostaa, että tehokkaat tarkastukset ovat välttämättömiä, jotta voidaan taata yhdenvertainen kohtelu ja tasapuoliset toimintaedellytykset; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään työsuojelutarkastuksia ja tarjoamaan niihin riittävät resurssit; kehottaa komissiota lisäämään työsuojelutarkastuksiin liittyvää yhteistyötä ja koordinointia; |
| --- | --- |

48.

pitää valitettavana, että työsuojelutarkastuksia tehdään entistä vähemmän kaikkialla EU:ssa; korostaa, että tehokkaat tarkastukset ovat välttämättömiä, jotta voidaan taata yhdenvertainen kohtelu ja tasapuoliset toimintaedellytykset; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään työsuojelutarkastuksia ja tarjoamaan niihin riittävät resurssit; kehottaa komissiota lisäämään työsuojelutarkastuksiin liittyvää yhteistyötä ja koordinointia;

| 49. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että EU:n liikkuvien työntekijöiden lapsille ei koidu kansallisuutta tai kansalaisuutta koskevia ongelmia vanhempien työskentelyvalintojen takia, ja katsoo, että liikkuvien työntekijöiden lasten erityistarpeita on tutkittava asianmukaisesti, jotta niihin voidaan vastata tehokkain toimin; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että EU:n liikkuvien työntekijöiden lapsille ei koidu kansallisuutta tai kansalaisuutta koskevia ongelmia vanhempien työskentelyvalintojen takia, ja katsoo, että liikkuvien työntekijöiden lasten erityistarpeita on tutkittava asianmukaisesti, jotta niihin voidaan vastata tehokkain toimin;

| 50. | korostaa, että jäsenvaltioiden olisi parannettava niiden lasten tilannetta, jotka jäävät lähtömaahan vanhempien työskennellessä toisessa jäsenvaltiossa, ja autettava heitä kehittymään normaalisti, saamaan koulutusta sekä hyötymään asianmukaisista sosiaalisista suhteista; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että jäsenvaltioiden olisi parannettava niiden lasten tilannetta, jotka jäävät lähtömaahan vanhempien työskennellessä toisessa jäsenvaltiossa, ja autettava heitä kehittymään normaalisti, saamaan koulutusta sekä hyötymään asianmukaisista sosiaalisista suhteista;

| 51. | on huolestunut siitä, että EU:ssa teetetään yhä enemmän pakkotyötä, joka joillakin aloilla on tiiviisti kytköksissä järjestäytyneeseen rikollisuuteen; korostaa, että pakkotyön torjuminen on otettava keskeiseksi prioriteetiksi Europolin ja Eurojustin toiminnassa; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään yhteisiä toimiaan, joiden tarkoituksena on valvoa pakkotyötä sekä asettaa siitä syytteeseen ja langettaa seuraamuksia, ja varmistamaan, että pakkotyöhön sovelletaan rikosoikeudellisia seuraamuksia; korostaa sellaisten toimenpiteiden tarvetta, joilla varmistetaan pakkotyön uhrien suojelu; |
| --- | --- |

51.

on huolestunut siitä, että EU:ssa teetetään yhä enemmän pakkotyötä, joka joillakin aloilla on tiiviisti kytköksissä järjestäytyneeseen rikollisuuteen; korostaa, että pakkotyön torjuminen on otettava keskeiseksi prioriteetiksi Europolin ja Eurojustin toiminnassa; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään yhteisiä toimiaan, joiden tarkoituksena on valvoa pakkotyötä sekä asettaa siitä syytteeseen ja langettaa seuraamuksia, ja varmistamaan, että pakkotyöhön sovelletaan rikosoikeudellisia seuraamuksia; korostaa sellaisten toimenpiteiden tarvetta, joilla varmistetaan pakkotyön uhrien suojelu;

| 52. | kehottaa komissiota tutkimaan myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, joita työvoiman liikkuvuus on ollut vastaanottavassa valtiossa, kotivaltiossa ja EU:ssa sosioekonomisesta ja maantieteellisen yhteenkuuluvuuden näkökulmasta ja julkistamaan tutkimukset, sekä korostaa seuraavia seurauksia: taloudelliset tappiot, pimeän työn ja kohtuuttomin ehdoin teetettävän työn lisääntyminen siirtymätoimenpiteistä aiheutuvan epäselvän oikeudellisen tilanteen vuoksi, EU:n kansalaisten puutteelliset tiedot oikeuksistaan sekä sen seuraukset, että jäsenvaltioiden toimet vuosien 2004 ja 2007 siirtolaisaaltojen mukana tulleiden EU:n työntekijöiden integroimiseksi viivästyivät; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita välttämään sellaisten siirtymätoimenpiteiden toteuttamista, jotka rajoittavat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja vaikuttavat kielteisesti EU:n työmarkkinoihin nykyisissä jäsenvaltioissa tai ehdokasvaltiossa; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota tutkimaan myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia, joita työvoiman liikkuvuus on ollut vastaanottavassa valtiossa, kotivaltiossa ja EU:ssa sosioekonomisesta ja maantieteellisen yhteenkuuluvuuden näkökulmasta ja julkistamaan tutkimukset, sekä korostaa seuraavia seurauksia: taloudelliset tappiot, pimeän työn ja kohtuuttomin ehdoin teetettävän työn lisääntyminen siirtymätoimenpiteistä aiheutuvan epäselvän oikeudellisen tilanteen vuoksi, EU:n kansalaisten puutteelliset tiedot oikeuksistaan sekä sen seuraukset, että jäsenvaltioiden toimet vuosien 2004 ja 2007 siirtolaisaaltojen mukana tulleiden EU:n työntekijöiden integroimiseksi viivästyivät; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita välttämään sellaisten siirtymätoimenpiteiden toteuttamista, jotka rajoittavat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja vaikuttavat kielteisesti EU:n työmarkkinoihin nykyisissä jäsenvaltioissa tai ehdokasvaltiossa;

| 53. | kannustaa komissiota jatkamaan aloitteitaan, joiden tarkoituksena on edistää nuorten maantieteellistä liikkuvuutta opiskelijoiden liikkuvuutta tukevien järjestelmien avulla, ja käyttämään kaikkia tämän asian edistämiseen suunnattuja ohjelmia; |
| --- | --- |

53.

kannustaa komissiota jatkamaan aloitteitaan, joiden tarkoituksena on edistää nuorten maantieteellistä liikkuvuutta opiskelijoiden liikkuvuutta tukevien järjestelmien avulla, ja käyttämään kaikkia tämän asian edistämiseen suunnattuja ohjelmia;

| 54. | on tyytyväinen komission suunnitelmiin käynnistää säännölliset ja systemaattiset arvioinnit EU:n työmarkkinoiden pitkän aikavälin tarjonnasta ja kysynnästä vuoteen 2020 saakka alojen, ammattien, koulutustasojen ja maiden mukaan jaoteltuna ja suosittelee painokkaasti työvoima- ja koulutuspolitiikkojen koordinointia jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian työpaikkojen luontia koskevat tavoitteet ja välttää vastaisuudessa välilliset esteet, jotka saattavat estää vapaaseen liikkuvuuteen liittyvän oikeuden käyttämistä: tällaisia ovat esimerkiksi muissa EU-maissa suoritettujen tutkintojen tunnustamatta jättäminen; katsoo, että suunnitelmassa olisi tarkasti kartoitettava, millä aloilla EU:ssa esiintyy työvoimapulaa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

54.

on tyytyväinen komission suunnitelmiin käynnistää säännölliset ja systemaattiset arvioinnit EU:n työmarkkinoiden pitkän aikavälin tarjonnasta ja kysynnästä vuoteen 2020 saakka alojen, ammattien, koulutustasojen ja maiden mukaan jaoteltuna ja suosittelee painokkaasti työvoima- ja koulutuspolitiikkojen koordinointia jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian työpaikkojen luontia koskevat tavoitteet ja välttää vastaisuudessa välilliset esteet, jotka saattavat estää vapaaseen liikkuvuuteen liittyvän oikeuden käyttämistä: tällaisia ovat esimerkiksi muissa EU-maissa suoritettujen tutkintojen tunnustamatta jättäminen; katsoo, että suunnitelmassa olisi tarkasti kartoitettava, millä aloilla EU:ssa esiintyy työvoimapulaa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;

| 55. | kehottaa suunnittelemaan ja toteuttaman asianmukaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on katkaista jatkuva syrjintä ja häivyttää kielteiset stereotypiat, jotka kohdistuvat esimerkiksi Itä- ja Etelä-Euroopasta tuleviin työntekijöihin, sekä tukemaan oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien työntekijöiden kotoutumista vastaanottajamaansa yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

55.

kehottaa suunnittelemaan ja toteuttaman asianmukaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on katkaista jatkuva syrjintä ja häivyttää kielteiset stereotypiat, jotka kohdistuvat esimerkiksi Itä- ja Etelä-Euroopasta tuleviin työntekijöihin, sekä tukemaan oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien työntekijöiden kotoutumista vastaanottajamaansa yhteiskuntaan;

| 56. | kehottaa viranomaisia kaikilla tasoilla takaamaan tuen politiikalle ja lisäämään tietoisuutta liikkuvuuden mahdollisuuksista ja eduista, etenkin työuransa alussa oleville, painottaen komission koordinointiroolia; |
| --- | --- |

56.

kehottaa viranomaisia kaikilla tasoilla takaamaan tuen politiikalle ja lisäämään tietoisuutta liikkuvuuden mahdollisuuksista ja eduista, etenkin työuransa alussa oleville, painottaen komission koordinointiroolia;

| 57. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi helpotettava tutkintojen ja ammattipätevyyden tunnustamista ja vahvistettava niitä koskevat yleiset kriteerit, koska tämä asia aiheuttaa hyvin usein vaikeuksia haettaessa työtä oman jäsenvaltion ulkopuolelta; |
| --- | --- |

57.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi helpotettava tutkintojen ja ammattipätevyyden tunnustamista ja vahvistettava niitä koskevat yleiset kriteerit, koska tämä asia aiheuttaa hyvin usein vaikeuksia haettaessa työtä oman jäsenvaltion ulkopuolelta;

| 58. | pitää valitettavina jäsenvaltioiden toimia, joiden tarkoituksena on kannustaa aktiivisesti muiden EU-maiden kansalaisia lähtemään kyseisestä jäsenvaltiosta; pyytää komissiota tarkistamaan loukkaavatko tällaiset toimet oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

58.

pitää valitettavina jäsenvaltioiden toimia, joiden tarkoituksena on kannustaa aktiivisesti muiden EU-maiden kansalaisia lähtemään kyseisestä jäsenvaltiosta; pyytää komissiota tarkistamaan loukkaavatko tällaiset toimet oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen;

Työvoimapalvelut ja työntekijöille tiedottaminen

| 59. | korostaa työvoimapalvelujen, erityisesti Eures-järjestelmän ja -verkoston, tärkeyttä työvoiman liikkuvuuden edistämisessä koko EU:ssa ja etenkin rajaseutualueilla, sillä se tarjoaa tietoja avoimista työpaikoista, maahanmuuttoon ja muuhun muuttoon sekä rajatyöhön liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, sekä yleissivistävään ja ammattikoulutukseen liittyvistä mahdollisuuksista ja työskentely- ja elinoloista; korostaa työmarkkinaosapuolten erityistä merkitystä neuvonnan tarjoamisessa rajaseutukumppanuuksiin osallistuville työntekijöille; korostaa, että Eures-verkoston olisi säilyttävä keinona edistää oikeudenmukaista liikkuvuutta, ja kehottaa sen vuoksi komissiota osoittamaan jatkossakin rahoitusta työmarkkinaosapuolten rajaseutualueilla tekemän työn tukemiseen; |
| --- | --- |

59.

korostaa työvoimapalvelujen, erityisesti Eures-järjestelmän ja -verkoston, tärkeyttä työvoiman liikkuvuuden edistämisessä koko EU:ssa ja etenkin rajaseutualueilla, sillä se tarjoaa tietoja avoimista työpaikoista, maahanmuuttoon ja muuhun muuttoon sekä rajatyöhön liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista, sekä yleissivistävään ja ammattikoulutukseen liittyvistä mahdollisuuksista ja työskentely- ja elinoloista; korostaa työmarkkinaosapuolten erityistä merkitystä neuvonnan tarjoamisessa rajaseutukumppanuuksiin osallistuville työntekijöille; korostaa, että Eures-verkoston olisi säilyttävä keinona edistää oikeudenmukaista liikkuvuutta, ja kehottaa sen vuoksi komissiota osoittamaan jatkossakin rahoitusta työmarkkinaosapuolten rajaseutualueilla tekemän työn tukemiseen;

| 60. | kehottaa kehittämään Eures-verkoston institutionaalisia valmiuksia ja vahvistamaan sitä keskitettynä täyden palvelun välineenä, jolla helpotetaan työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta; |
| --- | --- |

60.

kehottaa kehittämään Eures-verkoston institutionaalisia valmiuksia ja vahvistamaan sitä keskitettynä täyden palvelun välineenä, jolla helpotetaan työntekijöiden ja heidän perheidensä liikkuvuutta;

| 61. | on huolissaan Eures-neuvojien rahoituksen leikkaamisesta; kehottaa sitoutumaan pitkän aikavälin strategiaan, jonka avulla Eures ja sen henkilöstö voivat suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, ja toteaa, että tämä on mahdollista vain, jos varoja lisätään; |
| --- | --- |

61.

on huolissaan Eures-neuvojien rahoituksen leikkaamisesta; kehottaa sitoutumaan pitkän aikavälin strategiaan, jonka avulla Eures ja sen henkilöstö voivat suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, ja toteaa, että tämä on mahdollista vain, jos varoja lisätään;

| 62. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla Euresin ja vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyö saadaan tuottavammaksi ja tehokkaammaksi; |
| --- | --- |

62.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet, joilla Euresin ja vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyö saadaan tuottavammaksi ja tehokkaammaksi;

| 63. | kannustaa jäsenvaltioita yhteistyössä komission kanssa tekemään Euresia tunnetuksi kansalaisten keskuudessa tarjoamalla sen käyttöä koskevaa tietoa ja neuvontaa julkisten työnvälityspalvelujen kautta mutta myös järjestämällä kokouksia, joiden tarkoituksena on edistää liikkuvuutta korkeakoulutuksen piirissä; |
| --- | --- |

63.

kannustaa jäsenvaltioita yhteistyössä komission kanssa tekemään Euresia tunnetuksi kansalaisten keskuudessa tarjoamalla sen käyttöä koskevaa tietoa ja neuvontaa julkisten työnvälityspalvelujen kautta mutta myös järjestämällä kokouksia, joiden tarkoituksena on edistää liikkuvuutta korkeakoulutuksen piirissä;

| 64. | katsoo, että EU:n työntekijöille työvoiman liikkuvuuteen liittyvistä eduista, oikeuksista ja velvollisuuksista tiedottamista olisi parannettava entuudestaan; kehottaa komissiota koordinoimaan toimintansa kansallisten viranomaisten kanssa ja kehittämään Eures-palvelun ja SOLVIT-ongelmanratkaisuverkon välisiä yhteyksiä, jotta voidaan edistää liikkuvuutta koskevia oikeuksiaan käyttäville kansalaisille tarjottavien palvelujen laatua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan EU:n siirtotyöläisille tarkoitettuja monikielisiä neuvontapisteitä erityisesti paikkakunnille, joilla näitä työntekijöitä on runsaasti; |
| --- | --- |

64.

katsoo, että EU:n työntekijöille työvoiman liikkuvuuteen liittyvistä eduista, oikeuksista ja velvollisuuksista tiedottamista olisi parannettava entuudestaan; kehottaa komissiota koordinoimaan toimintansa kansallisten viranomaisten kanssa ja kehittämään Eures-palvelun ja SOLVIT-ongelmanratkaisuverkon välisiä yhteyksiä, jotta voidaan edistää liikkuvuutta koskevia oikeuksiaan käyttäville kansalaisille tarjottavien palvelujen laatua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan EU:n siirtotyöläisille tarkoitettuja monikielisiä neuvontapisteitä erityisesti paikkakunnille, joilla näitä työntekijöitä on runsaasti;

| 65. | korostaa, että kaikkialla EU:ssa tarjolla olevista opiskelu- ja koulutusohjelmista tiedottamisen pitäisi olla keskeisellä sijalla, kun edistetään aktiivista työllisyyspolitiikkaa; |
| --- | --- |

65.

korostaa, että kaikkialla EU:ssa tarjolla olevista opiskelu- ja koulutusohjelmista tiedottamisen pitäisi olla keskeisellä sijalla, kun edistetään aktiivista työllisyyspolitiikkaa;

| 66. | kehottaa vahvistamaan työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista 14. lokakuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/533/ETY (nk. tiedottamisdirektiivi) (12), jossa säädetään työsuhdetta koskevista vähimmäistiedoista (muun muassa kaikki työtilannetta vastaanottavassa valtiossa koskevat asiaankuuluvat säännökset), jotka työntekijän olisi saatava työnantajalta; |
| --- | --- |

66.

kehottaa vahvistamaan työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista 14. lokakuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/533/ETY (nk. tiedottamisdirektiivi) (12), jossa säädetään työsuhdetta koskevista vähimmäistiedoista (muun muassa kaikki työtilannetta vastaanottavassa valtiossa koskevat asiaankuuluvat säännökset), jotka työntekijän olisi saatava työnantajalta;

| 67. | kehottaa komissiota edistämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista, jotta voidaan varmistaa käytännön täytäntöönpano ja lujittaa siirtotyöläisten oikeuksia; |
| --- | --- |

67.

kehottaa komissiota edistämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista, jotta voidaan varmistaa käytännön täytäntöönpano ja lujittaa siirtotyöläisten oikeuksia;

| 68. | korostaa, että Eures-verkoston yhteydessä tarvitaan työntekijöiden ja työnantajien välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

68.

korostaa, että Eures-verkoston yhteydessä tarvitaan työntekijöiden ja työnantajien välistä yhteistyötä;

| 69. | kehottaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia lisäämään keskinäistä vuoropuheluaan ja toimiensa koordinointia, koska ne ovat yleensä useiden kansalaisten ensimmäinen tietolähde läheisyytensä ja kansalaisten tarpeiden tuntemuksensa vuoksi, sekä ottamaan työmarkkinaosapuolet entistä laajemmin mukaan toimintaan; |
| --- | --- |

69.

kehottaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia lisäämään keskinäistä vuoropuheluaan ja toimiensa koordinointia, koska ne ovat yleensä useiden kansalaisten ensimmäinen tietolähde läheisyytensä ja kansalaisten tarpeiden tuntemuksensa vuoksi, sekä ottamaan työmarkkinaosapuolet entistä laajemmin mukaan toimintaan;

| 70. | kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan työnvälitystoimistojen toimintaa tarkemmin, jotta voidaan varmistua siitä, ettei liikkuvien työntekijöiden oikeuksia loukata tai heidän odotuksiaan petetä, mikä voisi ehkäistä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja heikentää heidän sosiaaliturvaansa; |
| --- | --- |

70.

kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan työnvälitystoimistojen toimintaa tarkemmin, jotta voidaan varmistua siitä, ettei liikkuvien työntekijöiden oikeuksia loukata tai heidän odotuksiaan petetä, mikä voisi ehkäistä työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja heikentää heidän sosiaaliturvaansa;

| 71. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan sellaisia toimistoja ja järjestöjä, jotka tarjoavat työpaikkoja muista jäsenvaltioista tuleville työntekijöille, ja havaitsemaan mahdolliset laittomat tai pimeät työt tai toimistot/järjestöt, jotka tarjoavat tekaistuja työpaikkoja; |
| --- | --- |

71.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan sellaisia toimistoja ja järjestöjä, jotka tarjoavat työpaikkoja muista jäsenvaltioista tuleville työntekijöille, ja havaitsemaan mahdolliset laittomat tai pimeät työt tai toimistot/järjestöt, jotka tarjoavat tekaistuja työpaikkoja;

| 72. | korostaa, että vapaata liikkuvuutta toteutettaessa työnantajat olisi velvoitettava antamaan ulkomaisille työntekijöille tietoa työntekijöiden oikeuksista kyseisessä työskentelymaassa; katsoo lisäksi, että jäsenvaltioihin on perustettava siirtotyöläisille tarkoitettuja monikielisiä neuvontapisteitä; |
| --- | --- |

72.

korostaa, että vapaata liikkuvuutta toteutettaessa työnantajat olisi velvoitettava antamaan ulkomaisille työntekijöille tietoa työntekijöiden oikeuksista kyseisessä työskentelymaassa; katsoo lisäksi, että jäsenvaltioihin on perustettava siirtotyöläisille tarkoitettuja monikielisiä neuvontapisteitä;

| 73. | kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon tämän direktiivin soveltamisen piiriin kuuluvien työntekijöiden verotukseen kohdistuvista vaikutuksista, jotta saataisiin parempi kuva niistä keskeisistä seikoista, jotka saattavat estää tai vähentää työntekijöiden liikkuvuutta, ja voitaisiin tarjota ratkaisuja niihin; |
| --- | --- |

73.

kehottaa komissiota laatimaan tiedonannon tämän direktiivin soveltamisen piiriin kuuluvien työntekijöiden verotukseen kohdistuvista vaikutuksista, jotta saataisiin parempi kuva niistä keskeisistä seikoista, jotka saattavat estää tai vähentää työntekijöiden liikkuvuutta, ja voitaisiin tarjota ratkaisuja niihin;

Tietojen ja taitojen hankkiminen kilpailukyvyn lisäämiseksi

| 74. | katsoo, että unionin kilpailukyvyn varmistamiseksi ja parantamiseksi ensisijaiseksi tavoitteeksi olisi asetettava investoinnit virallisen koulutusjärjestelmän sisäiseen ja ulkopuoliseen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, työkokemukseen liittyvään vaihtoon ja työvoiman liikkuvuutta nopeuttaviin koordinoituihin toimiin; |
| --- | --- |

74.

katsoo, että unionin kilpailukyvyn varmistamiseksi ja parantamiseksi ensisijaiseksi tavoitteeksi olisi asetettava investoinnit virallisen koulutusjärjestelmän sisäiseen ja ulkopuoliseen koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen, työkokemukseen liittyvään vaihtoon ja työvoiman liikkuvuutta nopeuttaviin koordinoituihin toimiin;

| 75. | katsoo, että on vahvistettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja etenkin ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista, koska nämä voivat osaltaan edistää työvoiman liikkuvuutta, helpottaa siirtymiä rakenteellisen työttömyyden aikana ja auttaa työntekijöitä mukautumaan työmarkkinoiden muutoksiin; |
| --- | --- |

75.

katsoo, että on vahvistettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja etenkin ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista, koska nämä voivat osaltaan edistää työvoiman liikkuvuutta, helpottaa siirtymiä rakenteellisen työttömyyden aikana ja auttaa työntekijöitä mukautumaan työmarkkinoiden muutoksiin;

| 76. | onnittelee komissiota sen "Nuoret liikkeellä" -lippulaiva-aloitteesta ja "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma" -aloitteen laatimisesta ja on erityisen tyytyväinen "Eka Eures-työpaikka" -pilottihakkeeseen ja ehdotukseen eurooppalaisen osaamispassin kehittämisestä; |
| --- | --- |

76.

onnittelee komissiota sen "Nuoret liikkeellä" -lippulaiva-aloitteesta ja "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma" -aloitteen laatimisesta ja on erityisen tyytyväinen "Eka Eures-työpaikka" -pilottihakkeeseen ja ehdotukseen eurooppalaisen osaamispassin kehittämisestä;

| 77. | kannattaa nuorten kouluttamista taitoihin, joita työskentely ja asuminen toisessa maassa edellyttää; katsoo, että ihmisillä on oikeus asua ja työskennellä haluamassaan maassa; |
| --- | --- |

77.

kannattaa nuorten kouluttamista taitoihin, joita työskentely ja asuminen toisessa maassa edellyttää; katsoo, että ihmisillä on oikeus asua ja työskennellä haluamassaan maassa;

| 78. | katsoo, että tiedot ja taidot, jotka vastaavat kansallisten, alueellisten tai paikallisten markkinoiden tarpeita, edistävät työntekijöiden liikkuvuutta, ja pyytää komissiota laatimaan etenemissuunnitelman taitojen kysynnälle sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin arvion tulevaisuuden työpaikoista, joissa on mahdollista sovittaa yhteen osaamisen kysyntä ja tarjonta, samoin kuin keskipitkän ja pitkän aikavälin ennusteet tiettyjen alojen työvoimapulasta, joka saattaa syntyä väestörakenteen muutoksen ja väestön ikääntymisen seurauksena; |
| --- | --- |

78.

katsoo, että tiedot ja taidot, jotka vastaavat kansallisten, alueellisten tai paikallisten markkinoiden tarpeita, edistävät työntekijöiden liikkuvuutta, ja pyytää komissiota laatimaan etenemissuunnitelman taitojen kysynnälle sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin arvion tulevaisuuden työpaikoista, joissa on mahdollista sovittaa yhteen osaamisen kysyntä ja tarjonta, samoin kuin keskipitkän ja pitkän aikavälin ennusteet tiettyjen alojen työvoimapulasta, joka saattaa syntyä väestörakenteen muutoksen ja väestön ikääntymisen seurauksena;

| 79. | katsoo, että työvoiman liikkuvuus on kaksisuuntainen prosessi: yhtäältä se johtaa tietojen ja taitojen hankkimiseen erityyppisen koulutuksen avulla ja sitä kautta valmistaa aktiivista väestöä uutta työpaikkaa hakiessa kohdattavaan kilpailuun ja toisaalta siihen, että liikkuvat työntekijät voivat sen avulla parantaa tietojaan ja taitojaan kerätessään käytännön kokemusta ja tietoa uudessa kohteessa; |
| --- | --- |

79.

katsoo, että työvoiman liikkuvuus on kaksisuuntainen prosessi: yhtäältä se johtaa tietojen ja taitojen hankkimiseen erityyppisen koulutuksen avulla ja sitä kautta valmistaa aktiivista väestöä uutta työpaikkaa hakiessa kohdattavaan kilpailuun ja toisaalta siihen, että liikkuvat työntekijät voivat sen avulla parantaa tietojaan ja taitojaan kerätessään käytännön kokemusta ja tietoa uudessa kohteessa;

| 80. | katsoo, että ammatillisessa koulutuksessa on edistettävä erityisesti liikkuvuutta, koska tällä alalla on edelleen merkittäviä puutteita; korostaa Leonardon kaltaisten ohjelmien merkitystä ja kehottaa jäsenvaltioita ja ammatillisessa koulutuksessa mukana olevia yrityksiä käyttämään niitä entistä enemmän ja myös helpottamaan niiden käyttöä; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että ammatillisessa koulutuksessa on edistettävä erityisesti liikkuvuutta, koska tällä alalla on edelleen merkittäviä puutteita; korostaa Leonardon kaltaisten ohjelmien merkitystä ja kehottaa jäsenvaltioita ja ammatillisessa koulutuksessa mukana olevia yrityksiä käyttämään niitä entistä enemmän ja myös helpottamaan niiden käyttöä;

| 81. | toivoo lisäksi, että liikkuvien työntekijöiden liikkuessaan hankkima uusi pätevyys ja siten myös heidän kasvanut henkilökohtainen potentiaalinsa tunnustetaan, jolloin myös heidän mahdollisuutensa pysyä pitkään työelämässä paranevat; |
| --- | --- |

81.

toivoo lisäksi, että liikkuvien työntekijöiden liikkuessaan hankkima uusi pätevyys ja siten myös heidän kasvanut henkilökohtainen potentiaalinsa tunnustetaan, jolloin myös heidän mahdollisuutensa pysyä pitkään työelämässä paranevat;

| 82. | katsoo, että nuorten työntekijöiden ei pitäisi olla ainoa kohderyhmä ja että tarvitaan kohdistettuja strategioita, joilla edistetään ja helpotetaan tiettyjen erityispiirteiden (ikä, sukupuoli, osaaminen, kuuluminen heikossa asemassa olevaan väestöryhmään tai vähemmistöön) ja -tarpeiden perusteella eri ryhmiin jakautuvien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, jotta liikkuvuudesta voi tulla vaihtoehto kaikille työntekijäryhmille; |
| --- | --- |

82.

katsoo, että nuorten työntekijöiden ei pitäisi olla ainoa kohderyhmä ja että tarvitaan kohdistettuja strategioita, joilla edistetään ja helpotetaan tiettyjen erityispiirteiden (ikä, sukupuoli, osaaminen, kuuluminen heikossa asemassa olevaan väestöryhmään tai vähemmistöön) ja -tarpeiden perusteella eri ryhmiin jakautuvien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, jotta liikkuvuudesta voi tulla vaihtoehto kaikille työntekijäryhmille;

| 83. | kehottaa jäsenvaltioita räätälöimään elinikäisen oppimisen ja ammattikoulutuksen strategiansa työmarkkinoiden kehityksen mukaan ja tarjoamaan siirrettävää osaamista, jolla on laajempi soveltamisala sekä maantieteellisesti että tietojen puolesta, jotta strategiat saadaan vastaamaan tarjolla olevia työpaikkoja; |
| --- | --- |

83.

kehottaa jäsenvaltioita räätälöimään elinikäisen oppimisen ja ammattikoulutuksen strategiansa työmarkkinoiden kehityksen mukaan ja tarjoamaan siirrettävää osaamista, jolla on laajempi soveltamisala sekä maantieteellisesti että tietojen puolesta, jotta strategiat saadaan vastaamaan tarjolla olevia työpaikkoja;

| 84. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään yhdessä koulujen ja yliopistojen opetussuunnitelmien ja EU:n koulutusjärjestelmien vastaavuuden lisäämiseksi yksinkertaistamalla tutkintotodistusten vastavuoroista tunnustamista tarkoituksena edistää myös ammattipätevyyden tunnustamista, mikä on äärimmäisen tärkeää; korostaa kuitenkin, että tämä eroaa säänneltyjen ammattien pätevyyksien tunnustamisesta, vaikka toivoo samalla, että näihin ammatteihin voisi päästä vapaammin; pitää tässä yhteydessä ilahduttavana, että opistojen ja korkeakoulujen välillä tehdään yhä enemmän rajatylittävää yhteistyötä koskevia sopimuksia, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tätä kehitystä; |
| --- | --- |

84.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään yhdessä koulujen ja yliopistojen opetussuunnitelmien ja EU:n koulutusjärjestelmien vastaavuuden lisäämiseksi yksinkertaistamalla tutkintotodistusten vastavuoroista tunnustamista tarkoituksena edistää myös ammattipätevyyden tunnustamista, mikä on äärimmäisen tärkeää; korostaa kuitenkin, että tämä eroaa säänneltyjen ammattien pätevyyksien tunnustamisesta, vaikka toivoo samalla, että näihin ammatteihin voisi päästä vapaammin; pitää tässä yhteydessä ilahduttavana, että opistojen ja korkeakoulujen välillä tehdään yhä enemmän rajatylittävää yhteistyötä koskevia sopimuksia, ja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan tätä kehitystä;

| 85. | kannustaa jäsenvaltioita lisäämään pk-yritysten osallistumista elinikäiseen oppimiseen tarjoamalla työnantajille ja työntekijöille kannustimia ja painottamaan tässä yhteydessä erityisesti kielten opiskelua ja uutta teknologiaa, mikä on sopusoinnussa myös työmarkkinoiden vaatimusten kanssa, koska suurin osa unionin työvoimasta työskentelee pk-yrityksissä ja näin unionista tulee entistä kilpailukykyisempi; katsoo, että tämä lisää myös liikkuvuutta, joka voi korjata tilannetta eräissä jäsenvaltioissa, joissa vapaita työpaikkoja on vaikea saada täytetyiksi; |
| --- | --- |

85.

kannustaa jäsenvaltioita lisäämään pk-yritysten osallistumista elinikäiseen oppimiseen tarjoamalla työnantajille ja työntekijöille kannustimia ja painottamaan tässä yhteydessä erityisesti kielten opiskelua ja uutta teknologiaa, mikä on sopusoinnussa myös työmarkkinoiden vaatimusten kanssa, koska suurin osa unionin työvoimasta työskentelee pk-yrityksissä ja näin unionista tulee entistä kilpailukykyisempi; katsoo, että tämä lisää myös liikkuvuutta, joka voi korjata tilannetta eräissä jäsenvaltioissa, joissa vapaita työpaikkoja on vaikea saada täytetyiksi;

| 86. | katsoo, että on saavutettava parempi synergia opiskelijoiden, ammattikoulutuksessa olevien henkilöiden ja harjoittelijoiden vapaata liikkuvuutta edistävien ohjelmien ja erityisesti työntekijöiden vapaata liikkuvuutta edistävien ohjelmien välille; |
| --- | --- |

86.

katsoo, että on saavutettava parempi synergia opiskelijoiden, ammattikoulutuksessa olevien henkilöiden ja harjoittelijoiden vapaata liikkuvuutta edistävien ohjelmien ja erityisesti työntekijöiden vapaata liikkuvuutta edistävien ohjelmien välille;

| 87. | kannustaa jäsenvaltioita luomaan komission ja työmarkkinaosapuolten avustuksella rakenteita, joilla tuetaan kielten opiskelua sekä vastaanottavien jäsenvaltioiden kulttuuriperinteiden opetusta siirtotyöläisten perheille, erityisesti siksi, että nämä tekijät edelleen ehkäisevät unionin kansalaisten liikkuvuutta; |
| --- | --- |

87.

kannustaa jäsenvaltioita luomaan komission ja työmarkkinaosapuolten avustuksella rakenteita, joilla tuetaan kielten opiskelua sekä vastaanottavien jäsenvaltioiden kulttuuriperinteiden opetusta siirtotyöläisten perheille, erityisesti siksi, että nämä tekijät edelleen ehkäisevät unionin kansalaisten liikkuvuutta;

| 88. | katsoo, että riittämätön kielitaito (erityisesti aikuisilla) on edelleen tärkeä työvoiman liikkuvuuden este ja saattaa lisätä pimeästi työskentelyä; kehottaa jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti vieraiden kielten opetusta ja ulottamaan sen kaikkiin koulumuotoihin sekä kehottaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään tällä alalla; |
| --- | --- |

88.

katsoo, että riittämätön kielitaito (erityisesti aikuisilla) on edelleen tärkeä työvoiman liikkuvuuden este ja saattaa lisätä pimeästi työskentelyä; kehottaa jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti vieraiden kielten opetusta ja ulottamaan sen kaikkiin koulumuotoihin sekä kehottaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään tällä alalla;

*

* *

| 89. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

89.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 257, 19.10.1968, s. 2.

(2)  EYVL L 288, 18.10.1991, s. 32.

(3)  EUVL L 200, 7.6.2004, s. 1.

(4)  EYVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

(5)  EYVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

(6)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 14.

(7)  EUVL C 45 E, 23.2.2010, s. 23.

(8)  EUVL C 228, 22.9.2009, s. 14.

(9)  Eurofoundin tutkimus "Mobility in Europe – the way forward".

(10)  EYVL L 257, 19.10.1968, s. 2.

(11)  EUVL L 155, 18.6.2009, s. 17.

(12)  EYVL L 288, 18.10.1991, s. 32.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/46

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Palveludirektiivin mukainen keskinäinen arviointi

P7_TA(2011)0456

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 palveludirektiivin mukaisesta keskinäisestä arvioinnista (2011/2085(INI))

2013/C 131 E/05

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9, 49 ja 56 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9, 49 ja 56 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Palvelujen sisämarkkinat toimivammiksi – palveludirektiivin mukaisen keskinäisen arvioinnin tulokset ja tarvittavat jatkotoimet" (KOM(2011)0020) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "On the process of mutual evaluation of the Services Directive" (SEC(2011)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Palvelujen sisämarkkinat toimivammiksi – palveludirektiivin mukaisen keskinäisen arvioinnin tulokset ja tarvittavat jatkotoimet" (KOM(2011)0020) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "On the process of mutual evaluation of the Services Directive" (SEC(2011)0102),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi" (KOM(2011)0206),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti" (KOM(2010)0608),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät palvelujen sisämarkkinoiden toimivuuden parantamisesta palveludirektiiviä koskevan keskinäisen arvioinnin perusteella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät palvelujen sisämarkkinoiden toimivuuden parantamisesta palveludirektiiviä koskevan keskinäisen arvioinnin perusteella,

| — | ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (1),

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (2),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman hallintotavasta ja kumppanuudesta sisämarkkinoilla (3),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman palveludirektiivin 2006/123/EY täytäntöönpanosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman palveludirektiivin 2006/123/EY täytäntöönpanosta (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A7-0324/2011),

| A. | ottaa huomioon, että palvelut edustavat edelleen vain noin yhtä viidesosaa kaikesta EU:n sisäisestä kaupasta, vaikka niiden osuus EU:n BKT:stä ja työllisyydestä on yli kaksi kolmasosaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että palvelut edustavat edelleen vain noin yhtä viidesosaa kaikesta EU:n sisäisestä kaupasta, vaikka niiden osuus EU:n BKT:stä ja työllisyydestä on yli kaksi kolmasosaa;

| B. | ottaa huomioon, että palveludirektiivin soveltamisalaan kuuluvan toiminnan osuus EU:n BKT:stä ja työpaikoista on 40 prosenttia, mutta toteaa, että tässä toiminnassa on myös huomattavasti EU:n taloudellisen kasvun ja työpaikkojen luomisen hyödyntämättömiä mahdollisuuksia, sillä sisämarkkinoilla on edelleen lukuisia palvelukaupan esteitä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että palveludirektiivin soveltamisalaan kuuluvan toiminnan osuus EU:n BKT:stä ja työpaikoista on 40 prosenttia, mutta toteaa, että tässä toiminnassa on myös huomattavasti EU:n taloudellisen kasvun ja työpaikkojen luomisen hyödyntämättömiä mahdollisuuksia, sillä sisämarkkinoilla on edelleen lukuisia palvelukaupan esteitä;

| C. | katsoo, että palvelut ovat jäsenvaltioiden talouksien käyttövoima, sillä ne luovat työpaikkoja, kasvua ja innovaatioita, ja katsoo, että sen vuoksi palvelualan toimivat ja yhtenäiset sisämarkkinat ovat meneillään olevan talous- ja rahoituskriisin taustaa vasten sitäkin tärkeämpiä ja edellytys talouden elpymiselle; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että palvelut ovat jäsenvaltioiden talouksien käyttövoima, sillä ne luovat työpaikkoja, kasvua ja innovaatioita, ja katsoo, että sen vuoksi palvelualan toimivat ja yhtenäiset sisämarkkinat ovat meneillään olevan talous- ja rahoituskriisin taustaa vasten sitäkin tärkeämpiä ja edellytys talouden elpymiselle;

| D. | ottaa huomioon, että palveludirektiivi on Euroopan unionin kasvun väline ja että sen täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano sisältyy Eurooppa 2020 -strategiaan ja sisämarkkinoiden toimenpidepakettiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että palveludirektiivi on Euroopan unionin kasvun väline ja että sen täysimääräinen ja asianmukainen täytäntöönpano sisältyy Eurooppa 2020 -strategiaan ja sisämarkkinoiden toimenpidepakettiin;

| E. | ottaa huomioon, että vaikka palveludirektiivin oikea-aikainen ja moitteeton saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on ollut haaste jäsenvaltioiden hallinnoille, se on välttämätöntä ja vahva perusta jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön kehittämiselle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vaikka palveludirektiivin oikea-aikainen ja moitteeton saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on ollut haaste jäsenvaltioiden hallinnoille, se on välttämätöntä ja vahva perusta jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön kehittämiselle;

| F. | ottaa huomioon, että komissiolle on ilmoitettu lähes 34 000 vaatimusta arvioinnin yhteydessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissiolle on ilmoitettu lähes 34 000 vaatimusta arvioinnin yhteydessä;

Johdanto

| 1. | on tyytyväinen komission tiedonantoon palveludirektiivin keskinäisestä arvioinnista ja tunnustaa komission sekä ennen kaikkea jäsenvaltioiden hallintojen, muun muassa paikallis- ja aluehallintojen, tehneen paljon työtä; |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission tiedonantoon palveludirektiivin keskinäisestä arvioinnista ja tunnustaa komission sekä ennen kaikkea jäsenvaltioiden hallintojen, muun muassa paikallis- ja aluehallintojen, tehneen paljon työtä;

| 2. | korostaa, että toimivat palvelujen sisämarkkinat ovat edellytys kasvun, kunnollisten työpaikkojen ja innovoinnin edistämiselle EU:ssa ja EU:n maailmanlaajuisen kilpailuaseman säilyttämiselle; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että toimivat palvelujen sisämarkkinat ovat edellytys kasvun, kunnollisten työpaikkojen ja innovoinnin edistämiselle EU:ssa ja EU:n maailmanlaajuisen kilpailuaseman säilyttämiselle;

| 3. | huomauttaa, että palvelujen sisämarkkinoiden kokonaispotentiaalia ei ole hyödynnetty kaikilta osin etenkin siksi, että jäsenvaltioiden asettamien markkinoita koskevien rajoitusten vuoksi ainoastaan pieni osa pk-yrityksistä tarjoaa rajatylittäviä palveluja; |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että palvelujen sisämarkkinoiden kokonaispotentiaalia ei ole hyödynnetty kaikilta osin etenkin siksi, että jäsenvaltioiden asettamien markkinoita koskevien rajoitusten vuoksi ainoastaan pieni osa pk-yrityksistä tarjoaa rajatylittäviä palveluja;

| 4. | katsoo, että palvelujen sisämarkkinoiden luomisen ensisijaisena tavoitteena on panna palveludirektiivi täysimääräisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa ja perustaa moitteettomasti toimivia keskitettyjä asiointipisteitä; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että palvelujen sisämarkkinoiden luomisen ensisijaisena tavoitteena on panna palveludirektiivi täysimääräisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa ja perustaa moitteettomasti toimivia keskitettyjä asiointipisteitä;

| 5. | kehottaa sen vuoksi harkitsemaan, voitaisiinko tietoa tarjota keskitetyissä asiointipisteissä paitsi paikallisella kielellä myös englanniksi muista jäsenvaltioista tulevien palvelujen tarjoajien sekä palvelujen käyttäjien edun mukaisesti, ja pohtimaan, voisivatko palvelujen tarjoajat ja käyttäjät ottaa käyttöön sähköisen nimikirjoituksen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa sen vuoksi harkitsemaan, voitaisiinko tietoa tarjota keskitetyissä asiointipisteissä paitsi paikallisella kielellä myös englanniksi muista jäsenvaltioista tulevien palvelujen tarjoajien sekä palvelujen käyttäjien edun mukaisesti, ja pohtimaan, voisivatko palvelujen tarjoajat ja käyttäjät ottaa käyttöön sähköisen nimikirjoituksen;

| 6. | korostaa, että keskinäinen arviointiprosessi on mahdollistanut palvelujen sisämarkkinoiden arvioinnin direktiivin täytäntöönpanon jälkeen erityisesti sen 9, 15 ja 16 artiklan vaatimusten osalta; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että keskinäinen arviointiprosessi on mahdollistanut palvelujen sisämarkkinoiden arvioinnin direktiivin täytäntöönpanon jälkeen erityisesti sen 9, 15 ja 16 artiklan vaatimusten osalta;

Kokemuksia keskinäisestä arviointiprosessista

| 7. | toteaa, että palveludirektiivin 39 artiklassa säädetyt keskinäisen arviointiprosessin tavoitteet ovat epämääräiset; toteaa, että sidosryhmillä on erilaisia käsityksiä ja odotuksia sen tarkoituksesta ja tuloksista; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että palveludirektiivin 39 artiklassa säädetyt keskinäisen arviointiprosessin tavoitteet ovat epämääräiset; toteaa, että sidosryhmillä on erilaisia käsityksiä ja odotuksia sen tarkoituksesta ja tuloksista;

| 8. | huomauttaa, että keskinäinen arviointi järjestettiin palveludirektiivin säännösten saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetetun määräajan jälkeen; korostaa, että palveludirektiivin täytäntöönpanoa ja keskinäistä arviointia ei tule sekoittaa keskenään; |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että keskinäinen arviointi järjestettiin palveludirektiivin säännösten saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä asetetun määräajan jälkeen; korostaa, että palveludirektiivin täytäntöönpanoa ja keskinäistä arviointia ei tule sekoittaa keskenään;

| 9. | pitää valitettavana palveludirektiivin täytäntöönpanon viivästymistä eräissä jäsenvaltioissa ja katsoo, että viivästyminen on vaikuttanut keskinäiseen arviointiprosessiin; |
| --- | --- |

9.

pitää valitettavana palveludirektiivin täytäntöönpanon viivästymistä eräissä jäsenvaltioissa ja katsoo, että viivästyminen on vaikuttanut keskinäiseen arviointiprosessiin;

| 10. | katsoo, että vaikka keskinäisen arvioinnin ajoitus oli haastava, se vauhditti osaltaan asioita direktiivin toimeenpanon jälkeen; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että vaikka keskinäisen arvioinnin ajoitus oli haastava, se vauhditti osaltaan asioita direktiivin toimeenpanon jälkeen;

| 11. | katsoo, että keskinäinen arviointiprosessi osoittautui hyödylliseksi, sillä se auttoi komissiota ja jäsenvaltioita ymmärtämään paremmin, minkälaisia esteitä kussakin jäsenvaltioissa on vielä jäljellä, sekä jäsenvaltioiden tilannetta; toteaa, että prosessin avulla jäsenvaltiot saivat palautetta toimintapoliittisista valinnoistaan ja prosessi helpotti parhaiden käytänteiden edistämistä ja paransi täytäntöönpanon tulosten julkisuutta; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että keskinäinen arviointiprosessi osoittautui hyödylliseksi, sillä se auttoi komissiota ja jäsenvaltioita ymmärtämään paremmin, minkälaisia esteitä kussakin jäsenvaltioissa on vielä jäljellä, sekä jäsenvaltioiden tilannetta; toteaa, että prosessin avulla jäsenvaltiot saivat palautetta toimintapoliittisista valinnoistaan ja prosessi helpotti parhaiden käytänteiden edistämistä ja paransi täytäntöönpanon tulosten julkisuutta;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota käynnistämään keskustelun siitä, mitkä esteet ovat sallittuja ja mitkä eivät; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota käynnistämään keskustelun siitä, mitkä esteet ovat sallittuja ja mitkä eivät;

| 13. | on sitä mieltä, että keskinäinen arviointi oli oleellisen tärkeää ratkaistaessa kansallisella ja rajatylittävällä tasolla edelleen yleisiä palvelujen tarjoamisen alan epäselvyyksiä, kuten ammattipätevyyden keskinäinen tunnustaminen ja rajojen yli toimiville palveluntarjoajille asetetut vakuuttamisvelvoitteet; korostaa, että viime kädessä arviointi auttoi arvioimaan, toteutetaanko kussakin jäsenvaltiossa hyväksyttyjä täytäntöönpanotoimia palveludirektiivin hengessä; |
| --- | --- |

13.

on sitä mieltä, että keskinäinen arviointi oli oleellisen tärkeää ratkaistaessa kansallisella ja rajatylittävällä tasolla edelleen yleisiä palvelujen tarjoamisen alan epäselvyyksiä, kuten ammattipätevyyden keskinäinen tunnustaminen ja rajojen yli toimiville palveluntarjoajille asetetut vakuuttamisvelvoitteet; korostaa, että viime kädessä arviointi auttoi arvioimaan, toteutetaanko kussakin jäsenvaltiossa hyväksyttyjä täytäntöönpanotoimia palveludirektiivin hengessä;

| 14. | korostaa "ryhmäkeskustelujen" merkitystä keskinäisen arvioinnin keskeisenä osana; pitää myönteisenä keskusteluissa vallinnutta yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen henkeä; |
| --- | --- |

14.

korostaa "ryhmäkeskustelujen" merkitystä keskinäisen arvioinnin keskeisenä osana; pitää myönteisenä keskusteluissa vallinnutta yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen henkeä;

| 15. | katsoo, että keskinäinen arviointi on vaikuttanut eurooppalaisen hengen kehittymiseen kansallisten hallintoviranomaisten keskuudessa ja että sen avulla jäsenvaltioiden hallinnot ovat voineet solmia läheisempiä yhteyksiä; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että keskinäisestä arvioinnista saatua tietoa ja kokemusta ylläpidetään ja käytetään palveluiden sisämarkkinoiden parantamiseen; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että keskinäinen arviointi on vaikuttanut eurooppalaisen hengen kehittymiseen kansallisten hallintoviranomaisten keskuudessa ja että sen avulla jäsenvaltioiden hallinnot ovat voineet solmia läheisempiä yhteyksiä; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että keskinäisestä arvioinnista saatua tietoa ja kokemusta ylläpidetään ja käytetään palveluiden sisämarkkinoiden parantamiseen;

| 16. | toteaa, että sidosryhmien osallistuminen keskinäisen arvioinnin prosessiin on ollut rajallista; myöntää, että tietynasteinen luottamuksellisuus oli merkittävä edellytys jäsenvaltioiden välisen luottamuksen synnylle; pahoittelee kuitenkin sitä, että sidosryhmille ei ole annettu säännöllistä palautetta prosessista; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että sidosryhmien osallistuminen keskinäisen arvioinnin prosessiin on ollut rajallista; myöntää, että tietynasteinen luottamuksellisuus oli merkittävä edellytys jäsenvaltioiden välisen luottamuksen synnylle; pahoittelee kuitenkin sitä, että sidosryhmille ei ole annettu säännöllistä palautetta prosessista;

| 17. | on tietoinen keskinäisen arvioinnin hallinnollisista kuluista etenkin jäsenvaltioissa, joissa aluetason hallinto oli mukana prosessissa; |
| --- | --- |

17.

on tietoinen keskinäisen arvioinnin hallinnollisista kuluista etenkin jäsenvaltioissa, joissa aluetason hallinto oli mukana prosessissa;

Tulokset ja jatkotoimet palveluiden sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi

| 18. | katsoo, että palveludirektiiviä koskeva keskinäinen arviointi on tärkeä väline, jonka avulla voidaan määritellä lisäaloitteita, joilla pyritään parantamaan palveluiden sisämarkkinoiden toimintaa; on tyytyväinen siihen, että komissio ehdottaa toimia täytäntöönpanosta ja keskinäisestä arvioinnista saatujen kokemuksien pohjalta; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että palveludirektiiviä koskeva keskinäinen arviointi on tärkeä väline, jonka avulla voidaan määritellä lisäaloitteita, joilla pyritään parantamaan palveluiden sisämarkkinoiden toimintaa; on tyytyväinen siihen, että komissio ehdottaa toimia täytäntöönpanosta ja keskinäisestä arvioinnista saatujen kokemuksien pohjalta;

| 19. | kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille jäsenvaltioiden palveludirektiivin täytäntöönpanoa koskevan vuoropuhelun edistyksestä ja tuloksista; vaatii komissiota ryhtymään tarpeen vaatiessa muihin täytäntöönpanotoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille jäsenvaltioiden palveludirektiivin täytäntöönpanoa koskevan vuoropuhelun edistyksestä ja tuloksista; vaatii komissiota ryhtymään tarpeen vaatiessa muihin täytäntöönpanotoimenpiteisiin;

| 20. | odottaa luvattua palveludirektiivin täytäntöönpanon taloudellista arviointia ja sen vaikutusta palvelumarkkinoiden toimintaan; toivoo, että tämän arvioinnin avulla voidaan mitata direktiivin todellista vaikutusta taloudelliseen toimintaan ja työllisyyteen; kehottaa komissiota varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden arviointia tehtäessä ja pyytää komissiota esittämään sen tulokset parlamentille heti, kun ne ovat saatavilla; |
| --- | --- |

20.

odottaa luvattua palveludirektiivin täytäntöönpanon taloudellista arviointia ja sen vaikutusta palvelumarkkinoiden toimintaan; toivoo, että tämän arvioinnin avulla voidaan mitata direktiivin todellista vaikutusta taloudelliseen toimintaan ja työllisyyteen; kehottaa komissiota varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden arviointia tehtäessä ja pyytää komissiota esittämään sen tulokset parlamentille heti, kun ne ovat saatavilla;

| 21. | suhtautuu myönteisesti sisämarkkinoiden suorituskyvyn testausta koskevaan aloitteeseen ja toivoo, että näin voidaan saavuttaa huomattavasti käytännön tietoa siitä, miten EU:n lainsäädännön eri osia sovelletaan ja miten ne vaikuttavat toisiinsa käytännössä; katsoo, että suorituskyvyn testauksessa tulisi ottaa huomioon sisämarkkinoiden käyttäjien näkökulma; |
| --- | --- |

21.

suhtautuu myönteisesti sisämarkkinoiden suorituskyvyn testausta koskevaan aloitteeseen ja toivoo, että näin voidaan saavuttaa huomattavasti käytännön tietoa siitä, miten EU:n lainsäädännön eri osia sovelletaan ja miten ne vaikuttavat toisiinsa käytännössä; katsoo, että suorituskyvyn testauksessa tulisi ottaa huomioon sisämarkkinoiden käyttäjien näkökulma;

| 22. | kehottaa komissiota ottamaan parlamentin tiiviisti mukaan suorituskyvyn testaukseen; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ottamaan parlamentin tiiviisti mukaan suorituskyvyn testaukseen;

| 23. | kehottaa puuttumaan jäljellä oleviin lainsäädännöllisiin esteisiin, kuten sääntöihin, jotka koskevat varattuja toimintoja, vakuuttamisvelvoitteita, oikeudellista muotoa ja pääomaomistusta koskevia vaatimuksia; kehottaa komissiota keskittämään toimensa perusteettomiin tai kohtuuttomiin vaatimuksiin, jotka olisi poistettava sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa puuttumaan jäljellä oleviin lainsäädännöllisiin esteisiin, kuten sääntöihin, jotka koskevat varattuja toimintoja, vakuuttamisvelvoitteita, oikeudellista muotoa ja pääomaomistusta koskevia vaatimuksia; kehottaa komissiota keskittämään toimensa perusteettomiin tai kohtuuttomiin vaatimuksiin, jotka olisi poistettava sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi;

| 24. | pitää valitettavana sitä, että toimia ei ole toteutettu aikaisemmin aloilla, joiden ongelmat ovat olleet tiedossa pitkään; |
| --- | --- |

24.

pitää valitettavana sitä, että toimia ei ole toteutettu aikaisemmin aloilla, joiden ongelmat ovat olleet tiedossa pitkään;

| 25. | pitää valitettavana, ettei komissio ole määritellyt kohdennettuja toimia koskevien erityisvaatimustyyppien valitsemisperusteita; kehottaa komissiota selvittämään syyt, joiden vuoksi palveludirektiivin 15 artiklassa mainittuja muita vaatimustyyppejä, kuten työntekijöiden vähimmäismäärää tai vähimmäis- tai enimmäishintojen vahvistamista koskevia vaatimuksia, pidettiin vähemmän tärkeinä kuin sen tiedonannossa mainittuja vaatimuksia; |
| --- | --- |

25.

pitää valitettavana, ettei komissio ole määritellyt kohdennettuja toimia koskevien erityisvaatimustyyppien valitsemisperusteita; kehottaa komissiota selvittämään syyt, joiden vuoksi palveludirektiivin 15 artiklassa mainittuja muita vaatimustyyppejä, kuten työntekijöiden vähimmäismäärää tai vähimmäis- tai enimmäishintojen vahvistamista koskevia vaatimuksia, pidettiin vähemmän tärkeinä kuin sen tiedonannossa mainittuja vaatimuksia;

| 26. | vaatii komissiota keräämään ja esittämään tiedot, jotka kuvaavat määrällisesti sellaisten jäljellä olevien vaatimusten vaikutusta, joiden poistaminen parantaisi palveluiden sisämarkkinoiden toimintaa; kehottaa komissiota kaikilta osin palveludirektiivin 1 artiklaa noudattaen asettamaan etusijalle kohdistetut toimensa sellaisten vaatimusten poistamiseksi, joiden poistaminen toisi mahdollisimman paljon lisäarvoa palveluiden sisämarkkinoiden toiminnalle; kehottaa komissiota myös kohdistamaan toimensa aloille ja ammatteihin, joilla on hyvät kasvumahdollisuudet rajatylittävien palvelujen tarjoamisessa; |
| --- | --- |

26.

vaatii komissiota keräämään ja esittämään tiedot, jotka kuvaavat määrällisesti sellaisten jäljellä olevien vaatimusten vaikutusta, joiden poistaminen parantaisi palveluiden sisämarkkinoiden toimintaa; kehottaa komissiota kaikilta osin palveludirektiivin 1 artiklaa noudattaen asettamaan etusijalle kohdistetut toimensa sellaisten vaatimusten poistamiseksi, joiden poistaminen toisi mahdollisimman paljon lisäarvoa palveluiden sisämarkkinoiden toiminnalle; kehottaa komissiota myös kohdistamaan toimensa aloille ja ammatteihin, joilla on hyvät kasvumahdollisuudet rajatylittävien palvelujen tarjoamisessa;

| 27. | kehottaa komissiota jatkamaan ja tehostamaan jäsenvaltiokohtaisia toimiaan, jotta kaikki jäsenvaltiot saattaisivat palveludirektiivin kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panisivat sen kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota jatkamaan ja tehostamaan jäsenvaltiokohtaisia toimiaan, jotta kaikki jäsenvaltiot saattaisivat palveludirektiivin kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panisivat sen kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti täytäntöön;

| 28. | katsoo, että monia kansallisia esteitä on yhä jäljellä, mikä hidastaa kasvua erityisesti ammattimaisissa yritystenvälisissä palveluissa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että uudet ja jäljelle jäävät vaatimukset ovat syrjimättömiä, tarpeellisia ja oikeasuhteisia; kehottaa komissiota toimimaan aktiivisemmin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta palveludirektiivin 15 artiklan täytäntöönpanoon liittyviä kansallisia säädöksiä voidaan seurata tiiviisti ja varmistaa, että niistä toimitetaan asianmukaiset tiedot; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että monia kansallisia esteitä on yhä jäljellä, mikä hidastaa kasvua erityisesti ammattimaisissa yritystenvälisissä palveluissa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että uudet ja jäljelle jäävät vaatimukset ovat syrjimättömiä, tarpeellisia ja oikeasuhteisia; kehottaa komissiota toimimaan aktiivisemmin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta palveludirektiivin 15 artiklan täytäntöönpanoon liittyviä kansallisia säädöksiä voidaan seurata tiiviisti ja varmistaa, että niistä toimitetaan asianmukaiset tiedot;

| 29. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan tiiviimmässä yhteistyössä, jotta voidaan varmistaa, että palveludirektiivin 16 artiklan palvelujen tarjoamisen vapautta koskevaa säännöstä sovelletaan asianmukaisesti jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota tekemään kattavan arvioinnin rajatylittävien palvelujen tarjoamisen nykytilasta EU:ssa ja sisällyttämään siihen myös syyt, jotka selittävät tämän alan vaatimattoman kasvunopeuden, sekä yksityiskohtaisen katsauksen siitä, miten tehokkaasti jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön palveludirektiivin 16 artiklan säännöksiä; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan tiiviimmässä yhteistyössä, jotta voidaan varmistaa, että palveludirektiivin 16 artiklan palvelujen tarjoamisen vapautta koskevaa säännöstä sovelletaan asianmukaisesti jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota tekemään kattavan arvioinnin rajatylittävien palvelujen tarjoamisen nykytilasta EU:ssa ja sisällyttämään siihen myös syyt, jotka selittävät tämän alan vaatimattoman kasvunopeuden, sekä yksityiskohtaisen katsauksen siitä, miten tehokkaasti jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön palveludirektiivin 16 artiklan säännöksiä;

| 30. | korostaa, että on varmistettava palvelutoimintojen kannalta keskeisen lainsäädännön eri osien täytäntöönpanon yhdenmukaisuus; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että on varmistettava palvelutoimintojen kannalta keskeisen lainsäädännön eri osien täytäntöönpanon yhdenmukaisuus;

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että palveludirektiivin säännökset, joita ei sisällytetty keskinäiseen arviointiin, kuten keskitetyt asiointipisteet, pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että nämä säännökset pannaan täsmällisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

31.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että palveludirektiivin säännökset, joita ei sisällytetty keskinäiseen arviointiin, kuten keskitetyt asiointipisteet, pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että nämä säännökset pannaan täsmällisesti täytäntöön;

| 32. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota jäsenvaltioiden keskitettyjen asiointipisteiden toiminnan säännöllisiin tarkastuksiin ja arviointeihin, koska niillä on tärkeä tehtävä palveluntarjoajille suunnattujen tarpeellisten, ajantasaisten ja helppokäyttöisten tietojen tarjoajina; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota jäsenvaltioiden keskitettyjen asiointipisteiden toiminnan säännöllisiin tarkastuksiin ja arviointeihin, koska niillä on tärkeä tehtävä palveluntarjoajille suunnattujen tarpeellisten, ajantasaisten ja helppokäyttöisten tietojen tarjoajina;

| 33. | panee merkille SOLVIT-verkoston kaltaisten vaihtoehtoisten riitojenratkaisumekanismien ja ongelmanratkaisuvälineiden tärkeän roolin sen varmistamisessa, että palveluntarjoajat ja erityisesti pk-yritykset voivat käyttää täysipainoisesti sisämarkkinaoikeuksiaan; pitää myönteisenä komission ilmoitusta, että se arvioi näiden välineiden tehokkuutta ja antaa kertomuksen uusien erityisaloitteiden tarpeellisuudesta; |
| --- | --- |

33.

panee merkille SOLVIT-verkoston kaltaisten vaihtoehtoisten riitojenratkaisumekanismien ja ongelmanratkaisuvälineiden tärkeän roolin sen varmistamisessa, että palveluntarjoajat ja erityisesti pk-yritykset voivat käyttää täysipainoisesti sisämarkkinaoikeuksiaan; pitää myönteisenä komission ilmoitusta, että se arvioi näiden välineiden tehokkuutta ja antaa kertomuksen uusien erityisaloitteiden tarpeellisuudesta;

| 34. | yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan sekä palvelujen tarjoajia että niiden vastaanottajia tulisi auttaa puolustamaan oikeuksiaan, ja suosittelee SOLVITin ja muiden nykyisten työvälineiden edelleen kehittämistä; |
| --- | --- |

34.

yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan sekä palvelujen tarjoajia että niiden vastaanottajia tulisi auttaa puolustamaan oikeuksiaan, ja suosittelee SOLVITin ja muiden nykyisten työvälineiden edelleen kehittämistä;

Keskinäinen arviointiprosessi työvälineenä

| 35. | vahvistaa tukensa keskinäisen arvioinnin käytölle muilla politiikan aloilla tarvittaessa; uskoo, että keskinäinen arviointi on osoittautunut innovatiiviseksi ja käyttökelpoiseksi ja että sitä tulee pitää sisämarkkinoiden toimintaa tehostavana työvälineenä; |
| --- | --- |

35.

vahvistaa tukensa keskinäisen arvioinnin käytölle muilla politiikan aloilla tarvittaessa; uskoo, että keskinäinen arviointi on osoittautunut innovatiiviseksi ja käyttökelpoiseksi ja että sitä tulee pitää sisämarkkinoiden toimintaa tehostavana työvälineenä;

| 36. | kehottaa sen vuoksi harkitsemaan "kevyttä" keskinäistä arviointia ja tarvittaessa käyttämään sitä, kun arvioidaan politiikan aloja, joista säädetään horisontaalisissa direktiiveissä, joiden mukaisesti jäsenvaltioilla on edelleen runsaasti liikkumavaraa, jotta voitaisiin yhdenmukaistaa lainsäädäntöä, luoda parempia suhteita, parantaa jäsenvaltioiden keskinäistä ymmärrystä ja ehkäistä kansallista ylisääntelyä ("gold plating"); |
| --- | --- |

36.

kehottaa sen vuoksi harkitsemaan "kevyttä" keskinäistä arviointia ja tarvittaessa käyttämään sitä, kun arvioidaan politiikan aloja, joista säädetään horisontaalisissa direktiiveissä, joiden mukaisesti jäsenvaltioilla on edelleen runsaasti liikkumavaraa, jotta voitaisiin yhdenmukaistaa lainsäädäntöä, luoda parempia suhteita, parantaa jäsenvaltioiden keskinäistä ymmärrystä ja ehkäistä kansallista ylisääntelyä ("gold plating");

| 37. | suosittelee keskinäisen arvioinnin käyttöä joustavana työvälineenä tapauskohtaisesti; suosittelee, että olisi ehdotettava työvälineen sisällyttämistä kohdennetusti valikoituihin horisontaalisiin direktiiveihin, jotka edellyttävät lukuisia toimia säännösten saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja mahdollistavat jäsenvaltioiden laajan harkintavallan; ehdottaa lisäksi, että keskinäistä arviointia käytetään kohdennetusti siten, että menettelyä sovelletaan vain direktiivin tärkeimpiin säännöksiin; |
| --- | --- |

37.

suosittelee keskinäisen arvioinnin käyttöä joustavana työvälineenä tapauskohtaisesti; suosittelee, että olisi ehdotettava työvälineen sisällyttämistä kohdennetusti valikoituihin horisontaalisiin direktiiveihin, jotka edellyttävät lukuisia toimia säännösten saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja mahdollistavat jäsenvaltioiden laajan harkintavallan; ehdottaa lisäksi, että keskinäistä arviointia käytetään kohdennetusti siten, että menettelyä sovelletaan vain direktiivin tärkeimpiin säännöksiin;

| 38. | kehottaa komissiota kuitenkin selkeästi määrittelemään keskinäisen arvioinnin tavoitteet ja saavutettavat tulokset ennen keskinäisen arvioinnin ehdottamista muissa direktiiveissä, jotta varmistetaan, että arviointi ei aiheuta tarpeettomia rasitteita arviointiviranomaisille; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota kuitenkin selkeästi määrittelemään keskinäisen arvioinnin tavoitteet ja saavutettavat tulokset ennen keskinäisen arvioinnin ehdottamista muissa direktiiveissä, jotta varmistetaan, että arviointi ei aiheuta tarpeettomia rasitteita arviointiviranomaisille;

| 39. | katsoo, että "ryhmäkeskustelujen" tulisi edelleen olla keskinäisen arviointiprosessin keskeinen osa; katsoo myös, että hyvin kohdennettu mutta rajallinen ryhmäkeskusteluihin osallistuvien asiantuntijoiden määrä mahdollistaa tehokkuuden ja tulosten saavuttamisen; katsoo, että keskinäistä arviointia tulee kehittää edelleen menettelynä, jonka avulla vaihdetaan parhaita käytäntöjä ja jäsenvaltioiden välisten toimintalinjojen kehittämisestä kertyneitä kokemuksia, ja että komission roolia ohjeiden antamisessa ja prosessin ohjaamisessa etenkin näiden ryhmäkeskustelujen aikana voitaisiin selkiyttää; katsoo, että ryhmien koostumuksessa olisi aina otettava huomioon jäsenvaltioiden odotukset ja mahdollinen vaikutus sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että "ryhmäkeskustelujen" tulisi edelleen olla keskinäisen arviointiprosessin keskeinen osa; katsoo myös, että hyvin kohdennettu mutta rajallinen ryhmäkeskusteluihin osallistuvien asiantuntijoiden määrä mahdollistaa tehokkuuden ja tulosten saavuttamisen; katsoo, että keskinäistä arviointia tulee kehittää edelleen menettelynä, jonka avulla vaihdetaan parhaita käytäntöjä ja jäsenvaltioiden välisten toimintalinjojen kehittämisestä kertyneitä kokemuksia, ja että komission roolia ohjeiden antamisessa ja prosessin ohjaamisessa etenkin näiden ryhmäkeskustelujen aikana voitaisiin selkiyttää; katsoo, että ryhmien koostumuksessa olisi aina otettava huomioon jäsenvaltioiden odotukset ja mahdollinen vaikutus sisämarkkinoihin;

| 40. | pyytää komissiota lisäämään avoimuutta antamalla tietoja parlamentille jäsenvaltioiden välisten keskustelujen sisällöstä ja etenemisestä ja esittämällä säännöllisiä kertomuksia keskinäisen arvioinnin eri vaiheissa, jotta kaikki sidosryhmät pysyvät ajan tasalla; vaatii komissiota julkaisemaan ryhmäkeskustelujen ja "täysistuntojen" keskeiset päätelmät; |
| --- | --- |

40.

pyytää komissiota lisäämään avoimuutta antamalla tietoja parlamentille jäsenvaltioiden välisten keskustelujen sisällöstä ja etenemisestä ja esittämällä säännöllisiä kertomuksia keskinäisen arvioinnin eri vaiheissa, jotta kaikki sidosryhmät pysyvät ajan tasalla; vaatii komissiota julkaisemaan ryhmäkeskustelujen ja "täysistuntojen" keskeiset päätelmät;

| 41. | huomauttaa, että vastaavuustaulukoiden ja keskinäisen arvioinnin päämäärät ovat erilaiset, minkä vuoksi niitä tulisi pitää erillisinä toimintapolitiikan välineinä, jotka eivät ole keskenään korvattavissa, ja että vastaavuustaulukot ovat siksi välttämättömiä EU:n lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

41.

huomauttaa, että vastaavuustaulukoiden ja keskinäisen arvioinnin päämäärät ovat erilaiset, minkä vuoksi niitä tulisi pitää erillisinä toimintapolitiikan välineinä, jotka eivät ole keskenään korvattavissa, ja että vastaavuustaulukot ovat siksi välttämättömiä EU:n lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä;

*

* *

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

42.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0144.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0051.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/51

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Maailmantalouden hallinta

P7_TA(2011)0457

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 maailmantalouden hallinnasta (2011/2011(INI))

2013/C 131 E/06

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Lontoon, Pittsburghin, Toronton ja Soulin G20-huippukokouksien päätelmät ja sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lontoon, Pittsburghin, Toronton ja Soulin G20-huippukokouksien päätelmät ja sopimukset,

| — | ottaa huomioon Palais-Royal Initiative -ryhmän 8. helmikuuta 2011 julkaiseman raportin "Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Palais-Royal Initiative -ryhmän 8. helmikuuta 2011 julkaiseman raportin "Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century",

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman "Unionin talouden ohjausta ja hallintaa sekä vakautta koskevan kehyksen parantaminen etenkin euroalueella" (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman "Unionin talouden ohjausta ja hallintaa sekä vakautta koskevan kehyksen parantaminen etenkin euroalueella" (1),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman "EU maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissä" (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman "EU maailmanlaajuisena toimijana: sen rooli monenvälisissä järjestöissä" (2),

| — | ottaa huomioon lainsäätäjien transatlanttisen vuoropuhelun (TLD) ja liike-elämän transatlanttisen vuoropuhelun (TABD) jatkuvan toiminnan alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lainsäätäjien transatlanttisen vuoropuhelun (TLD) ja liike-elämän transatlanttisen vuoropuhelun (TABD) jatkuvan toiminnan alalla,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A7-0323/2011),

| A. | ottaa huomioon, että maailmantalouden kehitys on yleensä ottaen viime vuosikymmeninä lisännyt kasvua ja vaurautta ja että vaikka ne ovat jakautuneet epätasaisesti, miljoonat ihmiset ovat päässeet köyhyysloukusta; ottaa huomioon, että samaan aikaan monet elävät köyhyydessä ja että epätoivon määrää on mahdoton hyväksyä; katsoo, että maiden välistä ja niiden sisäistä sosiaalista ja taloudellista epätasa-arvoisuutta on vähennettävä; katsoo, että köyhyyden torjunnan Euroopassa on oltava yksi Eurooppa 2020 -strategian tärkeimmistä painopisteistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailmantalouden kehitys on yleensä ottaen viime vuosikymmeninä lisännyt kasvua ja vaurautta ja että vaikka ne ovat jakautuneet epätasaisesti, miljoonat ihmiset ovat päässeet köyhyysloukusta; ottaa huomioon, että samaan aikaan monet elävät köyhyydessä ja että epätoivon määrää on mahdoton hyväksyä; katsoo, että maiden välistä ja niiden sisäistä sosiaalista ja taloudellista epätasa-arvoisuutta on vähennettävä; katsoo, että köyhyyden torjunnan Euroopassa on oltava yksi Eurooppa 2020 -strategian tärkeimmistä painopisteistä;

| B. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat ja Eurooppa ovat tällä hetkellä edelleen 1930-luvun suuren lamakauden jälkeen koetun pahimman kansainvälisen talouden taantuman aiheuttamien vaikutusten kurimuksessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat ja Eurooppa ovat tällä hetkellä edelleen 1930-luvun suuren lamakauden jälkeen koetun pahimman kansainvälisen talouden taantuman aiheuttamien vaikutusten kurimuksessa;

| C. | katsoo, että maailmantalouden kehitys on viime vuosikymmeninä kärsinyt kestämättömästä epätasapainosta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että maailmantalouden kehitys on viime vuosikymmeninä kärsinyt kestämättömästä epätasapainosta;

| D. | katsoo, että tehokkaalla maailmantalouden hallinnalla minimoitaisiin globalisaation kielteiset vaikutukset ja korjattaisiin sen vaaralliset seuraukset, kuten esimerkiksi epätasa-arvoisuuden syveneminen tai ympäristön tuhoutuminen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tehokkaalla maailmantalouden hallinnalla minimoitaisiin globalisaation kielteiset vaikutukset ja korjattaisiin sen vaaralliset seuraukset, kuten esimerkiksi epätasa-arvoisuuden syveneminen tai ympäristön tuhoutuminen;

| E. | ottaa huomioon, että maailmankaupan ja talouskasvun kannalta tärkeiden uusien toimijoiden ilmaantumisella Kiinan ja Intian johdolla maailmantalouteen on ollut syvällekäyvä vaikutus ja että se on muuttanut taloudellista ympäristöä oleellisesti, mikä edellyttää kaupan uudistuksia ja vaihdettavissa olevia valuuttakursseja; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että maailmankaupan ja talouskasvun kannalta tärkeiden uusien toimijoiden ilmaantumisella Kiinan ja Intian johdolla maailmantalouteen on ollut syvällekäyvä vaikutus ja että se on muuttanut taloudellista ympäristöä oleellisesti, mikä edellyttää kaupan uudistuksia ja vaihdettavissa olevia valuuttakursseja;

| F. | ottaa huomioon, että alijäämäisissä maissa nykyinen epätasapaino aiheutuu edelleen pääosin kilpailukyvyn sekä yksityisten ja julkisten säästöjen puutteesta ja ylijäämäisissä maissa puolestaan korkeista säästöistä ja kysynnän puutteesta ja että tämä epätasapaino on nyt suurempi, kun otetaan huomioon huomattava globalisaatio ja pääomavirtojen laajuus, ja se luo uusia vaatimuksia maailmanlaajuiselle hallinnalle ja haastaa nykyisten institutionaalisten järjestelyjen rakenteet; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että alijäämäisissä maissa nykyinen epätasapaino aiheutuu edelleen pääosin kilpailukyvyn sekä yksityisten ja julkisten säästöjen puutteesta ja ylijäämäisissä maissa puolestaan korkeista säästöistä ja kysynnän puutteesta ja että tämä epätasapaino on nyt suurempi, kun otetaan huomioon huomattava globalisaatio ja pääomavirtojen laajuus, ja se luo uusia vaatimuksia maailmanlaajuiselle hallinnalle ja haastaa nykyisten institutionaalisten järjestelyjen rakenteet;

| G. | katsoo, että maailmantalouden tasapainon palauttamisessa laajassa mielessä tärkeintä ovat seuraavat kaksi seikkaa: kasvua edistävät parempi kilpailukyky ja laajat uudistukset alijäämäisissä maissa ja markkinoiden avaaminen ja kestävä rahapolitiikka ylijäämäisissä maissa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että maailmantalouden tasapainon palauttamisessa laajassa mielessä tärkeintä ovat seuraavat kaksi seikkaa: kasvua edistävät parempi kilpailukyky ja laajat uudistukset alijäämäisissä maissa ja markkinoiden avaaminen ja kestävä rahapolitiikka ylijäämäisissä maissa;

| H. | ottaa huomioon, että EMU:n toiminnan ensimmäinen vuosikymmen on osoittanut, että vastuullinen budjettipolitiikka on yksi maailmanlaajuisten rahoitus- ja taloussokkien vaikutusten minimoinnin edellytyksistä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EMU:n toiminnan ensimmäinen vuosikymmen on osoittanut, että vastuullinen budjettipolitiikka on yksi maailmanlaajuisten rahoitus- ja taloussokkien vaikutusten minimoinnin edellytyksistä;

| I. | ottaa huomioon, että on olemassa lukuisia kansainvälisiä järjestöjä, joiden tarkoituksena on hallinnoida maailmantaloutta, kuten IMF, Maailmanpankki, WTO, UNCTAD ja Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC), sekä hallitusten välisiä areenoita, kuten G7- ja G20-ryhmät, joista IMF ja G20-ryhmä ovat tehokkaimpia elimiä, vaikka niidenkin toimintaa on vielä parannettava; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että on olemassa lukuisia kansainvälisiä järjestöjä, joiden tarkoituksena on hallinnoida maailmantaloutta, kuten IMF, Maailmanpankki, WTO, UNCTAD ja Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC), sekä hallitusten välisiä areenoita, kuten G7- ja G20-ryhmät, joista IMF ja G20-ryhmä ovat tehokkaimpia elimiä, vaikka niidenkin toimintaa on vielä parannettava;

| J. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset markkinat edellyttävät maailmanlaajuisia sääntöjä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset markkinat edellyttävät maailmanlaajuisia sääntöjä;

| K. | ottaa huomioon, että vallitsevat rahataloudelliset järjestelyt ovat johtaneet joissakin ylijäämäisissä maissa ulkomaanvaluuttavarantojen ja etenkin Yhdysvaltojen dollarin huomattaviin kertymiin, mikä puolestaan on lisännyt pääoman tarjontaa alijäämäisissä maissa, aiheuttanut koronlaskupaineita ja siten edistänyt tuoreimmassa rahoituskriisissä keskeisessä roolissa olleen hintakuplan kasvua; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vallitsevat rahataloudelliset järjestelyt ovat johtaneet joissakin ylijäämäisissä maissa ulkomaanvaluuttavarantojen ja etenkin Yhdysvaltojen dollarin huomattaviin kertymiin, mikä puolestaan on lisännyt pääoman tarjontaa alijäämäisissä maissa, aiheuttanut koronlaskupaineita ja siten edistänyt tuoreimmassa rahoituskriisissä keskeisessä roolissa olleen hintakuplan kasvua;

| L. | ottaa huomioon, että rahoitusalalta alkanut maailmanlaajuinen talouskriisi on nyt johtanut korkeaan velkaantuneisuuteen joissakin maailmantalouden johtavissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Japanissa ja EU:ssa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että rahoitusalalta alkanut maailmanlaajuinen talouskriisi on nyt johtanut korkeaan velkaantuneisuuteen joissakin maailmantalouden johtavissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Japanissa ja EU:ssa;

| M. | ottaa huomioon, että G20-ryhmä sopi Pittsburghin lopullisessa julkilausumassa vahvan, kestävän ja tasapainoisen kasvun kehyksestä ja siitä, että kriisiin vastaamiseksi tarvitaan kiireellisesti uutta monenvälistä lähestymistapaa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että G20-ryhmä sopi Pittsburghin lopullisessa julkilausumassa vahvan, kestävän ja tasapainoisen kasvun kehyksestä ja siitä, että kriisiin vastaamiseksi tarvitaan kiireellisesti uutta monenvälistä lähestymistapaa;

| N. | ottaa huomioon, että rahoitusalan tiettyjen osien rooli on tunnustettu globaalisti maailmanlaajuisen rahoituskriisin aiheuttamisessa, rahoitussääntelyn heikkouksien osoittamisessa sekä valtionvelkakriisin syventämisessä ja että vallitsee yhteisymmärrys siitä, että rahoitusalan vastuuta ja avoimuutta olisi lisättävä ja alan olisi otettava kantaakseen oikeudenmukainen osuus kriisin aiheuttamista kustannuksista; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että rahoitusalan tiettyjen osien rooli on tunnustettu globaalisti maailmanlaajuisen rahoituskriisin aiheuttamisessa, rahoitussääntelyn heikkouksien osoittamisessa sekä valtionvelkakriisin syventämisessä ja että vallitsee yhteisymmärrys siitä, että rahoitusalan vastuuta ja avoimuutta olisi lisättävä ja alan olisi otettava kantaakseen oikeudenmukainen osuus kriisin aiheuttamista kustannuksista;

| O. | ottaa huomioon, että usein mainittu vaihtotaseen epätasapaino johtuu taustalla olevasta kotimaisten talouksien rakenteellisesta epätasapainosta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että usein mainittu vaihtotaseen epätasapaino johtuu taustalla olevasta kotimaisten talouksien rakenteellisesta epätasapainosta;

| P. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän koordinoidun ja tehokkaan sääntelyn ja valvonnan puute johti heikkouksiin rahoitusalalla, mikä puolestaan pahensi maailmantalouden haavoittuvuutta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän koordinoidun ja tehokkaan sääntelyn ja valvonnan puute johti heikkouksiin rahoitusalalla, mikä puolestaan pahensi maailmantalouden haavoittuvuutta;

| Q. | panee tyytyväisenä merkille G20-ryhmän vahvistuneen aseman maailmanlaajuisesti korkeimman tason epävirallisten poliittisten keskustelujen areenana; panee merkille, että instituutiona G20-ryhmältä puuttuu oikeusperusta ja pysyvä sihteeristö ja että sen hallintorakenne on heikko etenkin muihin kansainvälisiin elimiin, kuten IMF ja WTO, verrattuna; |
| --- | --- |

Q.

panee tyytyväisenä merkille G20-ryhmän vahvistuneen aseman maailmanlaajuisesti korkeimman tason epävirallisten poliittisten keskustelujen areenana; panee merkille, että instituutiona G20-ryhmältä puuttuu oikeusperusta ja pysyvä sihteeristö ja että sen hallintorakenne on heikko etenkin muihin kansainvälisiin elimiin, kuten IMF ja WTO, verrattuna;

| R. | ottaa huomioon, että nykyinen kansainvälinen valuuttajärjestelmä on mahdollistanut sen, että useat maat ovat käyttäneet devalvointistrategioita kilpailukeinona, ja että nämä ovat yhdessä vaikutusvaltaisten sidosryhmien valuuttamarkkinoilla tekemien yhä lisääntyneiden, spekulatiivisten liiketoimien kanssa vaikuttaneet vakavalla tavalla valuuttakurssien suhteettomaan epävakauteen ja luoneet valuuttamarkkinoille ja kansainväliselle kaupalle merkittäviä riskejä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että nykyinen kansainvälinen valuuttajärjestelmä on mahdollistanut sen, että useat maat ovat käyttäneet devalvointistrategioita kilpailukeinona, ja että nämä ovat yhdessä vaikutusvaltaisten sidosryhmien valuuttamarkkinoilla tekemien yhä lisääntyneiden, spekulatiivisten liiketoimien kanssa vaikuttaneet vakavalla tavalla valuuttakurssien suhteettomaan epävakauteen ja luoneet valuuttamarkkinoille ja kansainväliselle kaupalle merkittäviä riskejä;

| S. | katsoo, että EU:ta ei pidetä voimakkaana tekijänä kansainvälisen valuutta- ja finanssijärjestelmän uudistamisessa, koska se ei puhu yhdellä äänellä ja koska sen ulkoinen edustus kansainvälisissä talousasioissa on hajanaista; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että EU:ta ei pidetä voimakkaana tekijänä kansainvälisen valuutta- ja finanssijärjestelmän uudistamisessa, koska se ei puhu yhdellä äänellä ja koska sen ulkoinen edustus kansainvälisissä talousasioissa on hajanaista;

| T. | katsoo, että on olennaisen tärkeää taata, että talous- ja rahoitusjärjestelmät eivät vahingoita reaalitaloutta; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että on olennaisen tärkeää taata, että talous- ja rahoitusjärjestelmät eivät vahingoita reaalitaloutta;

| U. | toteaa, että G20-ryhmän suositusten mukaisesti IMF:lle on annettu suuremmat valvonta- ja seurantavaltuudet maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän suhteen, sen rahoitusvaroja on lisätty ja sen hallintorakenteen perinpohjainen uudistus on tulossa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että G20-ryhmän suositusten mukaisesti IMF:lle on annettu suuremmat valvonta- ja seurantavaltuudet maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän suhteen, sen rahoitusvaroja on lisätty ja sen hallintorakenteen perinpohjainen uudistus on tulossa;

| V. | ottaa huomioon, että rahoitusmarkkinat ovat kehittyneet viime vuosikymmenten aikana maailmanlaajuisiksi tietotekniikkaan pohjautuvien prosessien ja verkostojen kautta ja että tietojen standardointi on jäänyt jälkeen, mikä estää markkinoita ja usein jopa yrityksiä keräämästä, analysoimasta ja käsittelemästä tietoja sekä vähentää rahoitusliiketoimien avoimuutta; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että rahoitusmarkkinat ovat kehittyneet viime vuosikymmenten aikana maailmanlaajuisiksi tietotekniikkaan pohjautuvien prosessien ja verkostojen kautta ja että tietojen standardointi on jäänyt jälkeen, mikä estää markkinoita ja usein jopa yrityksiä keräämästä, analysoimasta ja käsittelemästä tietoja sekä vähentää rahoitusliiketoimien avoimuutta;

Maailmantalouden hallintaa käsittelevää politiikkaa koskevat suositukset

| 1. | korostaa, että maailmanlaajuinen epätasapaino muodostaa – etenkin ollessaan liiallinen – potentiaalisen uhan finanssialan ja makrotalouden vakaudelle johtavissa talouksissa ja että sillä voi olla vaikutuksia muihin talouksiin; ottaa tämän huomioon ja korostaa, että sekä yli- ja alijäämämaiden olisi puututtava rakenteellisista vääristymistä johtuvaan epätasapainoon ja kotimaisen talouden kilpailukyvyn puuttumiseen, koska ne voivat myös olla keskeisten ongelmien lähde; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että maailmanlaajuinen epätasapaino muodostaa – etenkin ollessaan liiallinen – potentiaalisen uhan finanssialan ja makrotalouden vakaudelle johtavissa talouksissa ja että sillä voi olla vaikutuksia muihin talouksiin; ottaa tämän huomioon ja korostaa, että sekä yli- ja alijäämämaiden olisi puututtava rakenteellisista vääristymistä johtuvaan epätasapainoon ja kotimaisen talouden kilpailukyvyn puuttumiseen, koska ne voivat myös olla keskeisten ongelmien lähde;

| 2. | korostaa, että rahoitus- ja talouskriisi osoittivat, että maailmanlaajuisesta epätasapainosta aiheutuvaan pääoman sisäänvirtaukseen olisi liitettävä vastuullinen rahapolitiikka ja vahva rahoitussääntely ja -valvonta; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että rahoitus- ja talouskriisi osoittivat, että maailmanlaajuisesta epätasapainosta aiheutuvaan pääoman sisäänvirtaukseen olisi liitettävä vastuullinen rahapolitiikka ja vahva rahoitussääntely ja -valvonta;

| 3. | toteaa, että poliittisten päättäjien eri puolilla maailmaa on syytä jatkaa toimiaan ehdottaakseen ratkaisuja maailmantalouden hallinnan uudistamiseksi, jotta edistettäisiin maailmantalouden palauttamista tasapainoon ja vältettäisiin uusi taantuma; korostaa, että maailmantalouden hallinnan uudistamisella olisi varmistettava, että markkinat ovat osa kattavaa institutionaalista kehystä niiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi; katsoo myös, että maailmanlaajuisen taloushallinnan yksi tärkeimmistä tavoitteista on oltava suosiollisen ympäristön luominen pitkän aikavälin investoinneille; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että poliittisten päättäjien eri puolilla maailmaa on syytä jatkaa toimiaan ehdottaakseen ratkaisuja maailmantalouden hallinnan uudistamiseksi, jotta edistettäisiin maailmantalouden palauttamista tasapainoon ja vältettäisiin uusi taantuma; korostaa, että maailmantalouden hallinnan uudistamisella olisi varmistettava, että markkinat ovat osa kattavaa institutionaalista kehystä niiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi; katsoo myös, että maailmanlaajuisen taloushallinnan yksi tärkeimmistä tavoitteista on oltava suosiollisen ympäristön luominen pitkän aikavälin investoinneille;

| 4. | korostaa vastuullisen rahapolitiikan tärkeyttä; kehottaa suurten talouksien keskuspankkeja ottamaan huomioon mahdolliset negatiiviset ulkoisvaikutukset, kuten varallisuuskupla, korkoerokauppa ja muiden maiden rahoitusvakauden horjuminen, toteuttaessaan tavanomaisia tai epätavanomaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

4.

korostaa vastuullisen rahapolitiikan tärkeyttä; kehottaa suurten talouksien keskuspankkeja ottamaan huomioon mahdolliset negatiiviset ulkoisvaikutukset, kuten varallisuuskupla, korkoerokauppa ja muiden maiden rahoitusvakauden horjuminen, toteuttaessaan tavanomaisia tai epätavanomaisia toimenpiteitä;

| 5. | on tietoinen siitä, että pohjimmiltaan luottamus taustalla olevan talouden vahvuuteen ja sen rahoitusmarkkinoiden syvyyteen, avoimuuteen, kehittyneisyyteen ja vakauteen ovat tärkeimmät tekijät, jotka ratkaisevat, mitä valuuttoja keskuspankit käyttävät varantovaluuttoina; korostaa tässä yhteydessä, että valuutan, joka halutaan liittää IMF:n erityisnosto-oikeuksien piiriin, on oltava täysin vaihdettavissa, ja myöntää, että IMF:n erityisnosto-oikeuksien yhdistelmän olisi ilmennettävä valuuttojen suhteellista merkitystä maailman kauppa- ja rahoitusjärjestelmissä; |
| --- | --- |

5.

on tietoinen siitä, että pohjimmiltaan luottamus taustalla olevan talouden vahvuuteen ja sen rahoitusmarkkinoiden syvyyteen, avoimuuteen, kehittyneisyyteen ja vakauteen ovat tärkeimmät tekijät, jotka ratkaisevat, mitä valuuttoja keskuspankit käyttävät varantovaluuttoina; korostaa tässä yhteydessä, että valuutan, joka halutaan liittää IMF:n erityisnosto-oikeuksien piiriin, on oltava täysin vaihdettavissa, ja myöntää, että IMF:n erityisnosto-oikeuksien yhdistelmän olisi ilmennettävä valuuttojen suhteellista merkitystä maailman kauppa- ja rahoitusjärjestelmissä;

| 6. | toteaa, että taustalla olevien markkinoiden perustekijöiden pitäisi heijastua valuuttakursseihin, jotta lisättäisiin avoimuutta ja joustavuutta sekä helpotettaisiin taloudellista mukautumista, ja katsookin, että kansallisten rahaviranomaisten ei pitäisi hallinnoida eikä manipuloida niitä; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että taustalla olevien markkinoiden perustekijöiden pitäisi heijastua valuuttakursseihin, jotta lisättäisiin avoimuutta ja joustavuutta sekä helpotettaisiin taloudellista mukautumista, ja katsookin, että kansallisten rahaviranomaisten ei pitäisi hallinnoida eikä manipuloida niitä;

| 7. | kehottaa IMF:n jäseniä noudattamaan sen sääntöjä ja erityisesti sitoumusta pidättyä valuuttakurssin manipuloinnista sekä asiaa koskevia GATT- ja WTO-sopimusten määräyksiä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa IMF:n jäseniä noudattamaan sen sääntöjä ja erityisesti sitoumusta pidättyä valuuttakurssin manipuloinnista sekä asiaa koskevia GATT- ja WTO-sopimusten määräyksiä;

| 8. | kehottaa harkitsemaan uudelleen erityisnosto-oikeuksien käyttöä dollarin mahdollisena korvaajana maailman varantovaluuttana, mikä voisi auttaa maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakauttamisessa; kehottaa IMF:ää tarkastelemaan erityisnosto-oikeuksien (SDR) antamisen lisäämistä ja niiden laajempaa käyttöä etenkin parannettaessa uutta monenvälistä valuuttakurssijärjestelmää; |
| --- | --- |

8.

kehottaa harkitsemaan uudelleen erityisnosto-oikeuksien käyttöä dollarin mahdollisena korvaajana maailman varantovaluuttana, mikä voisi auttaa maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakauttamisessa; kehottaa IMF:ää tarkastelemaan erityisnosto-oikeuksien (SDR) antamisen lisäämistä ja niiden laajempaa käyttöä etenkin parannettaessa uutta monenvälistä valuuttakurssijärjestelmää;

| 9. | puoltaa G20-maiden työtä ja sitoutumista asianmukaisesti porrastettujen ja kasvua edistävien julkisen talouden vakauttamissuunnitelmien täytäntöönpanoon keskipitkällä aikavälillä ja tukee samalla sitä, että kotimaista kysyntää pidetään yllä kunkin maan olosuhteiden määräämään tahtiin harjoittamalla asianmukaista rahapolitiikkaa ja lisäämällä valuuttakurssin joustavuutta, jotta se ilmentäisi paremmin taustalla olevia talouden perustekijöitä, ja toteuttamalla työpaikkojen luomista ja maailmanlaajuisen tasapainon palauttamista edistäviä rakenneuudistuksia; |
| --- | --- |

9.

puoltaa G20-maiden työtä ja sitoutumista asianmukaisesti porrastettujen ja kasvua edistävien julkisen talouden vakauttamissuunnitelmien täytäntöönpanoon keskipitkällä aikavälillä ja tukee samalla sitä, että kotimaista kysyntää pidetään yllä kunkin maan olosuhteiden määräämään tahtiin harjoittamalla asianmukaista rahapolitiikkaa ja lisäämällä valuuttakurssin joustavuutta, jotta se ilmentäisi paremmin taustalla olevia talouden perustekijöitä, ja toteuttamalla työpaikkojen luomista ja maailmanlaajuisen tasapainon palauttamista edistäviä rakenneuudistuksia;

| 10. | panee kuitenkin merkille, että muutoin G20-tason näkymät maailmanlaajuisen epätasapainon korjaamisesta ovat tähän mennessä vaikuttaneet kovin rajallisilta; |
| --- | --- |

10.

panee kuitenkin merkille, että muutoin G20-tason näkymät maailmanlaajuisen epätasapainon korjaamisesta ovat tähän mennessä vaikuttaneet kovin rajallisilta;

| 11. | kehottaa WTO:ta ottamaan aktiivisen roolin erilaisten sääntelyjärjestelmien aiheuttamien mahdollisten kaupan vääristymien tunnistamisessa ja korjaamisessa rahoitusalalla; |
| --- | --- |

11.

kehottaa WTO:ta ottamaan aktiivisen roolin erilaisten sääntelyjärjestelmien aiheuttamien mahdollisten kaupan vääristymien tunnistamisessa ja korjaamisessa rahoitusalalla;

| 12. | kehottaa komissiota laatimaan kokonaisvaltaisen mekanismin, joka perustuu pitkälti WTO:n sääntöihin ja on niihin vahvasti sidoksissa ja joka estää kaupan käyttämisen keinona harjoittaa ulkopolitiikkaa YK:n peruskirjassa esitettyjen, kansainvälisesti tunnustettujen demokraattisten arvojen vastaisesti; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota laatimaan kokonaisvaltaisen mekanismin, joka perustuu pitkälti WTO:n sääntöihin ja on niihin vahvasti sidoksissa ja joka estää kaupan käyttämisen keinona harjoittaa ulkopolitiikkaa YK:n peruskirjassa esitettyjen, kansainvälisesti tunnustettujen demokraattisten arvojen vastaisesti;

| 13. | kehottaa komissiota ottamaan transatlanttisen talousneuvoston seuraavassa EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä kokouksessa esiin kysymyksen hyödykejohdannaisten valvonnassa tehtävästä vastavuoroisesta yhteistyöstä olemassa olevien, avoimuutta ja markkinoiden väärinkäyttöä koskevien sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ottamaan transatlanttisen talousneuvoston seuraavassa EU:n ja Yhdysvaltojen välisessä kokouksessa esiin kysymyksen hyödykejohdannaisten valvonnassa tehtävästä vastavuoroisesta yhteistyöstä olemassa olevien, avoimuutta ja markkinoiden väärinkäyttöä koskevien sääntöjen mukaisesti;

| 14. | kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön G8- ja G20-huippukokousten julkilausumat erityisesti kun on kyse fossiilisten polttoaineiden ja maatalouden tuista – ja ottamaan tällöin huomioon tätä alaa koskevat OECD:n suuntaviivat – sekä elintarvikkeiden hintojen vaihtelusta ja hyödykemarkkinoista; |
| --- | --- |

14.

kehottaa EU:ta panemaan täytäntöön G8- ja G20-huippukokousten julkilausumat erityisesti kun on kyse fossiilisten polttoaineiden ja maatalouden tuista – ja ottamaan tällöin huomioon tätä alaa koskevat OECD:n suuntaviivat – sekä elintarvikkeiden hintojen vaihtelusta ja hyödykemarkkinoista;

| 15. | kehottaa komissiota tarkistamaan kauppastrategiaansa ja vahvistamaan etelän maiden keskinäistä kauppaa ja alueiden sisäistä kauppaa maailman muissa osissa monien pienten talouksien haavoittuvuuden vähentämiseksi ja vahvempien talouskumppanien kehityksen edistämiseksi tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota tarkistamaan kauppastrategiaansa ja vahvistamaan etelän maiden keskinäistä kauppaa ja alueiden sisäistä kauppaa maailman muissa osissa monien pienten talouksien haavoittuvuuden vähentämiseksi ja vahvempien talouskumppanien kehityksen edistämiseksi tulevaisuudessa;

| 16. | puoltaa aikataulun vahvistamista toimintasuunnitelmalle, jolla G20-ryhmän vahvan, kestävän ja tasapainoisen kasvun järjestelmä pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

16.

puoltaa aikataulun vahvistamista toimintasuunnitelmalle, jolla G20-ryhmän vahvan, kestävän ja tasapainoisen kasvun järjestelmä pannaan täytäntöön;

| 17. | pitää tervetulleina kaikkea lisäkeskustelua ja -yhteistyötä yhteisistä maailmanlaajuisista haasteista, mutta huomauttaa, että monet nykyisistä foorumeista, kuten G20-ryhmä, ovat vain epävirallisten keskustelujen areenoja ilman oikeusperustaa tai kansainvälisten järjestöjen ominaisuuksia päätöksenteossa tai päätöstensä täytäntöönpanossa ja valvonnassa ja että sellaisina ne pysyvät edelleen heikkoina hallinnointirakenteina; |
| --- | --- |

17.

pitää tervetulleina kaikkea lisäkeskustelua ja -yhteistyötä yhteisistä maailmanlaajuisista haasteista, mutta huomauttaa, että monet nykyisistä foorumeista, kuten G20-ryhmä, ovat vain epävirallisten keskustelujen areenoja ilman oikeusperustaa tai kansainvälisten järjestöjen ominaisuuksia päätöksenteossa tai päätöstensä täytäntöönpanossa ja valvonnassa ja että sellaisina ne pysyvät edelleen heikkoina hallinnointirakenteina;

| 18. | toteaa, että yksimielisiä päätöksiä edellyttävä menettely, joka on tunnusomaista monille maailmanlaajuisille yhteistyöelimille, ei kannusta tekemään rohkeita päätöksiä ja johtaa usein epämääräisiin sopimuksiin, jotka eivät ole sitovia; kehottaa maailmanlaajuista foorumia ottamaan EU:sta mallia ja luopumaan yksimielisyyden yksinomaisesta käytöstä; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että yksimielisiä päätöksiä edellyttävä menettely, joka on tunnusomaista monille maailmanlaajuisille yhteistyöelimille, ei kannusta tekemään rohkeita päätöksiä ja johtaa usein epämääräisiin sopimuksiin, jotka eivät ole sitovia; kehottaa maailmanlaajuista foorumia ottamaan EU:sta mallia ja luopumaan yksimielisyyden yksinomaisesta käytöstä;

| 19. | katsoo, että G20-maiden antamien sitoumusten on oltava konkreettisempia ja että IMF:n kaltaisen riippumattoman, virallisemman ja osallistavan elimen, jolla on ohjesääntö ja sihteeristö, on seurattava edistymistä; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että G20-maiden antamien sitoumusten on oltava konkreettisempia ja että IMF:n kaltaisen riippumattoman, virallisemman ja osallistavan elimen, jolla on ohjesääntö ja sihteeristö, on seurattava edistymistä;

| 20. | panee tyytyväisenä merkille G20-ryhmän valtiovarainministerien 19. helmikuuta 2011 pidetyssä huippukokouksessa sovitut toimet epätasapainon mittaamiseksi tietyillä indikaattoreilla; korostaa, että indikaattorien on katettava sisäinen epätasapaino kuten julkinen velka ja alijäämät, yksityiset säästöt ja velat sekä kaupasta ja investointivirroista ja siirroista johtuva ulkoinen epätasapaino; |
| --- | --- |

20.

panee tyytyväisenä merkille G20-ryhmän valtiovarainministerien 19. helmikuuta 2011 pidetyssä huippukokouksessa sovitut toimet epätasapainon mittaamiseksi tietyillä indikaattoreilla; korostaa, että indikaattorien on katettava sisäinen epätasapaino kuten julkinen velka ja alijäämät, yksityiset säästöt ja velat sekä kaupasta ja investointivirroista ja siirroista johtuva ulkoinen epätasapaino;

| 21. | pyytää G20-ryhmää toteuttamaan säännöllisesti keskinäisen arviointiprosessin, joka perustuu G20-ryhmän kehyksiin ja edellä tarkoitettuihin indikaattoreihin, jotta voidaan tarjota toimintalinjavaihtoehtoja, joiden avulla voidaan saavuttaa vahva, kestävä ja tasapainoinen kasvu; |
| --- | --- |

21.

pyytää G20-ryhmää toteuttamaan säännöllisesti keskinäisen arviointiprosessin, joka perustuu G20-ryhmän kehyksiin ja edellä tarkoitettuihin indikaattoreihin, jotta voidaan tarjota toimintalinjavaihtoehtoja, joiden avulla voidaan saavuttaa vahva, kestävä ja tasapainoinen kasvu;

| 22. | painottaa, että rahoitusalan toimijat toimivat maailmanlaajuisesti, ja katsoo, että tästä lähtien on puututtava rahoitusalan sääntelyjärjestelmien koordinoinnin aukkoihin, jotta vältetään, että tietyt rahoitusalan toimijat käyttävät hyväkseen sääntelyn katvealueita; |
| --- | --- |

22.

painottaa, että rahoitusalan toimijat toimivat maailmanlaajuisesti, ja katsoo, että tästä lähtien on puututtava rahoitusalan sääntelyjärjestelmien koordinoinnin aukkoihin, jotta vältetään, että tietyt rahoitusalan toimijat käyttävät hyväkseen sääntelyn katvealueita;

Kansainvälisen valuutta- ja finanssijärjestelmän sekä sen instituutioiden uudistus

| 23. | korostaa, että Euroopan unionin on toimittava johtavassa roolissa maailmanlaajuisessa taloudellisessa uudistuksessa, jolla lisätään kansainvälisten instituutioiden legitiimiyttä, avoimuutta ja tilivelvollisuutta, ja että Euroopan unionin olisi vieläkin enemmän esiinnyttävä kansainvälisissä talousasioissa yhtenä ryhmänä; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että Euroopan unionin on toimittava johtavassa roolissa maailmanlaajuisessa taloudellisessa uudistuksessa, jolla lisätään kansainvälisten instituutioiden legitiimiyttä, avoimuutta ja tilivelvollisuutta, ja että Euroopan unionin olisi vieläkin enemmän esiinnyttävä kansainvälisissä talousasioissa yhtenä ryhmänä;

| 24. | vaatii EU:lle edustajaa IMF:ssä ja Maailmanpankissa; kehottaa tekemään IMF:stä demokraattisemman ja myös valitsemaan sen johtajan avoimesti ja ansioiden perusteella sekä lisäämään kehitysmaiden ja siirtymävaiheessa olevien maiden äänestysoikeuksia merkittävästi; |
| --- | --- |

24.

vaatii EU:lle edustajaa IMF:ssä ja Maailmanpankissa; kehottaa tekemään IMF:stä demokraattisemman ja myös valitsemaan sen johtajan avoimesti ja ansioiden perusteella sekä lisäämään kehitysmaiden ja siirtymävaiheessa olevien maiden äänestysoikeuksia merkittävästi;

| 25. | katsoo, että maailmantalouden hallinnan on oltava riittävän kehityskykyistä, joustavaa ja käytännöllistä, jotta voidaan selvittää, mitkä järjestelyt ovat soveltuvimpia olosuhteisiin nähden ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että maailmantalouden hallinnan on oltava riittävän kehityskykyistä, joustavaa ja käytännöllistä, jotta voidaan selvittää, mitkä järjestelyt ovat soveltuvimpia olosuhteisiin nähden ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen;

| 26. | korostaa, että Euroopan unionin on toimittava johtavassa roolissa maailmanlaajuisessa taloudellisessa uudistuksessa, jolla lisätään kansainvälisten instituutioiden ja epävirallisten foorumien legitiimiyttä, avoimuutta ja tilivelvollisuutta; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että Euroopan unionin on toimittava johtavassa roolissa maailmanlaajuisessa taloudellisessa uudistuksessa, jolla lisätään kansainvälisten instituutioiden ja epävirallisten foorumien legitiimiyttä, avoimuutta ja tilivelvollisuutta;

| 27. | huomauttaa, että näiltä instituutioilta ja foorumeilta, etenkin G20-ryhmältä, puuttuu tietty parlamentaarinen legitimiteetti maailmanlaajuisesti, ja kehottaa siten kansallisia parlamentteja osallistumaan niiden päätöksentekoon; pitää valitettavina eräiden kumppaneiden demokratian puutteita; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että näiltä instituutioilta ja foorumeilta, etenkin G20-ryhmältä, puuttuu tietty parlamentaarinen legitimiteetti maailmanlaajuisesti, ja kehottaa siten kansallisia parlamentteja osallistumaan niiden päätöksentekoon; pitää valitettavina eräiden kumppaneiden demokratian puutteita;

| 28. | panee merkille vaikeudet, joita voisi syntyä eri epävirallisten foorumien ja kansainvälisten talous- ja rahoitusinstituutioiden toimintatapojen johdonmukaisuuden puutteen vuoksi; painottaa, että maailmanlaajuiset institutionaaliset koordinointitoimet olisi toteutettava IMF:n kautta; |
| --- | --- |

28.

panee merkille vaikeudet, joita voisi syntyä eri epävirallisten foorumien ja kansainvälisten talous- ja rahoitusinstituutioiden toimintatapojen johdonmukaisuuden puutteen vuoksi; painottaa, että maailmanlaajuiset institutionaaliset koordinointitoimet olisi toteutettava IMF:n kautta;

| 29. | painottaa maailmanlaajuisen ymmärryksen tarvetta ja yhteistä lähestymistapaa rahapolitiikkaan, kansainväliseen kauppaan, kestävään julkiseen talouteen ja talouden perustekijöihin perustuviin joustaviin valuuttoihin; katsoo, että maailmantaloudelle pitäisi olla tyypillistä avoimet markkinat kaikkien osallistujien yhteiseksi eduksi; tähdentää, että tiukat sosiaaliset ja ympäristölliset vaatimukset ovat tärkeitä ja että niitä on kehitettävä kaikilla tasoilla; korostaa, että IMF:n ja WTO:n olisi oltava tällaisen prosessin ydin; |
| --- | --- |

29.

painottaa maailmanlaajuisen ymmärryksen tarvetta ja yhteistä lähestymistapaa rahapolitiikkaan, kansainväliseen kauppaan, kestävään julkiseen talouteen ja talouden perustekijöihin perustuviin joustaviin valuuttoihin; katsoo, että maailmantaloudelle pitäisi olla tyypillistä avoimet markkinat kaikkien osallistujien yhteiseksi eduksi; tähdentää, että tiukat sosiaaliset ja ympäristölliset vaatimukset ovat tärkeitä ja että niitä on kehitettävä kaikilla tasoilla; korostaa, että IMF:n ja WTO:n olisi oltava tällaisen prosessin ydin;

| 30. | kehottaa WTO:n jäseniä liittymään monenvälisten kauppasopimusten sopimuspuoliksi ja käynnistämään uusia kansainvälistä kauppaa koskevia neuvottelukierroksia, joiden tarkoituksena on vähentää merkittävästi kansainvälisen kaupan esteitä mutta varmistaa samalla tasavertaiset mahdollisuudet kaikille aloille, mikä myötävaikuttaisi talouden kasvuun ja kehitykseen; |
| --- | --- |

30.

kehottaa WTO:n jäseniä liittymään monenvälisten kauppasopimusten sopimuspuoliksi ja käynnistämään uusia kansainvälistä kauppaa koskevia neuvottelukierroksia, joiden tarkoituksena on vähentää merkittävästi kansainvälisen kaupan esteitä mutta varmistaa samalla tasavertaiset mahdollisuudet kaikille aloille, mikä myötävaikuttaisi talouden kasvuun ja kehitykseen;

| 31. | katsoo, että jotta kehitysmaat voisivat hyötyä enemmän kaupasta ja jotta kaikille työntekijöille taattaisiin ihmisarvoiset työolot ja säälliset palkat, Euroopan unionille on tärkeää vahvistaa Kansainvälistä työjärjestöä (ILO) ja kannustaa sitä osallistumaan WTO:n työhön sekä valvoa yleiseen tullietuusjärjestelmään liittyviä kestävyyttä koskevia lukuja; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että jotta kehitysmaat voisivat hyötyä enemmän kaupasta ja jotta kaikille työntekijöille taattaisiin ihmisarvoiset työolot ja säälliset palkat, Euroopan unionille on tärkeää vahvistaa Kansainvälistä työjärjestöä (ILO) ja kannustaa sitä osallistumaan WTO:n työhön sekä valvoa yleiseen tullietuusjärjestelmään liittyviä kestävyyttä koskevia lukuja;

| 32. | kehottaa komissiota uudistamaan EU:n kauppa- ja investointistrategiaa niin, että BRIC-maat (Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina) sisällytetään siihen tulevaisuuden tärkeinä kauppakumppaneina, joilla on omat syynsä kuulua sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää kehitystä koskevien, toisiinsa liittyvien etujen yhteiseen maailmanlaajuiseen verkostoon; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota uudistamaan EU:n kauppa- ja investointistrategiaa niin, että BRIC-maat (Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina) sisällytetään siihen tulevaisuuden tärkeinä kauppakumppaneina, joilla on omat syynsä kuulua sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää kehitystä koskevien, toisiinsa liittyvien etujen yhteiseen maailmanlaajuiseen verkostoon;

| 33. | katsoo, että monenvälisten kehityspankkien pitäisi tarjota lisää varoja, jotta erityisiin paikallisiin tarpeisiin voidaan vastata tehokkaammin, tukea pitkäaikaisia investointeja ja vahvistaa paikallisia talouksia; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että monenvälisten kehityspankkien pitäisi tarjota lisää varoja, jotta erityisiin paikallisiin tarpeisiin voidaan vastata tehokkaammin, tukea pitkäaikaisia investointeja ja vahvistaa paikallisia talouksia;

| 34. | suosittelee, että IMF:stä tehdään vahva ja riippumaton ja että sille annetaan riittävät välineet ja resurssit, joiden avulla se pystyy kiinnittämään enemmän huomiota maiden välisiin yhteyksiin paitsi vahvistamalla monenvälistä valvontaa myös keskittymällä järjestelmälle tärkeisiin talouksiin ja kehittämällä indikaattoreita pysyvän suuren epätasapainon arvioimiseen; kehottaa myös laajentamaan IMF:n väliintulovaltuuksia omasta pääomasta aiheutuviin riskeihin; |
| --- | --- |

34.

suosittelee, että IMF:stä tehdään vahva ja riippumaton ja että sille annetaan riittävät välineet ja resurssit, joiden avulla se pystyy kiinnittämään enemmän huomiota maiden välisiin yhteyksiin paitsi vahvistamalla monenvälistä valvontaa myös keskittymällä järjestelmälle tärkeisiin talouksiin ja kehittämällä indikaattoreita pysyvän suuren epätasapainon arvioimiseen; kehottaa myös laajentamaan IMF:n väliintulovaltuuksia omasta pääomasta aiheutuviin riskeihin;

| 35. | painottaa, että on varmistettava, että monenvälisiin verotietojen vaihtoa koskeviin sopimuksiin sisältyy automaattista tiedonvaihtoa koskevia määräyksiä, ja kehottaa ryhtymään toimiin yhteistyöstä kieltäytyviä oikeudenkäyttöalueita koskevan OECD:n mustan listan oikeusperustan vahvistamiseksi, jotta voidaan parantaa julkisen talouden avoimuutta sekä torjua petoksia ja veronkiertoa; vaatii komissiota ehdottamaan vuoden 2011 loppuun mennessä rajatylittäville yrityksille vankkaa maakohtaista raportointivaatimusta, jonka tavoitteena on parantaa avoimuutta ja veroviranomaisten oikeutta tutustua relevantteihin tietoihin; |
| --- | --- |

35.

painottaa, että on varmistettava, että monenvälisiin verotietojen vaihtoa koskeviin sopimuksiin sisältyy automaattista tiedonvaihtoa koskevia määräyksiä, ja kehottaa ryhtymään toimiin yhteistyöstä kieltäytyviä oikeudenkäyttöalueita koskevan OECD:n mustan listan oikeusperustan vahvistamiseksi, jotta voidaan parantaa julkisen talouden avoimuutta sekä torjua petoksia ja veronkiertoa; vaatii komissiota ehdottamaan vuoden 2011 loppuun mennessä rajatylittäville yrityksille vankkaa maakohtaista raportointivaatimusta, jonka tavoitteena on parantaa avoimuutta ja veroviranomaisten oikeutta tutustua relevantteihin tietoihin;

| 36. | korostaa kansainvälisten aloitteiden merkitystä kirjanpitomääräysten tai tilintarkastusta koskevien sääntöjen osalta; |
| --- | --- |

36.

korostaa kansainvälisten aloitteiden merkitystä kirjanpitomääräysten tai tilintarkastusta koskevien sääntöjen osalta;

| 37. | kehottaa G20-johtajia saattamaan viivyttelemättä päätökseen neuvottelut maailmanlaajuisen finanssitransaktioveron yhteisiä vähimmäisosuuksia koskevasta sopimuksesta; |
| --- | --- |

37.

kehottaa G20-johtajia saattamaan viivyttelemättä päätökseen neuvottelut maailmanlaajuisen finanssitransaktioveron yhteisiä vähimmäisosuuksia koskevasta sopimuksesta;

| 38. | katsoo muiden elinten merkitystä väheksymättä, että G20-ryhmä on erittäin tärkeä maailmanlaajuinen kuulemisfoorumi, mutta huomauttaa, että maailmanlaajuisena instituutiona sillä on muutamia puutteita, kuten se, etteivät pienet kansakunnat ole siinä edustettuina, avoimuuden ja demokraattisen vastuullisuuden puute sekä sellaisen oikeusperustan puute, joka tekisi sen päätöksistä oikeudellisesti sitovia; |
| --- | --- |

38.

katsoo muiden elinten merkitystä väheksymättä, että G20-ryhmä on erittäin tärkeä maailmanlaajuinen kuulemisfoorumi, mutta huomauttaa, että maailmanlaajuisena instituutiona sillä on muutamia puutteita, kuten se, etteivät pienet kansakunnat ole siinä edustettuina, avoimuuden ja demokraattisen vastuullisuuden puute sekä sellaisen oikeusperustan puute, joka tekisi sen päätöksistä oikeudellisesti sitovia;

| 39. | kannustaa IMF:ää ja G20-ryhmää hakemaan apua ja neuvoja globaaleilta talouksilta, joiden talousarvion alijäämä on pieni ja joissa julkiset menot ovat kurissa, ja kannustaa niitä toimimaan näiden neuvojen mukaisesti; |
| --- | --- |

39.

kannustaa IMF:ää ja G20-ryhmää hakemaan apua ja neuvoja globaaleilta talouksilta, joiden talousarvion alijäämä on pieni ja joissa julkiset menot ovat kurissa, ja kannustaa niitä toimimaan näiden neuvojen mukaisesti;

| 40. | korostaa, että maailmanlaajuisia rahataloudellisia järjestelyjä koskevien keskustelujen yhteydessä euroaluetta on pidettävä yhtenä kokonaisuutena sen yhteisen raha- ja valuuttakurssipolitiikan johdosta; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että maailmanlaajuisia rahataloudellisia järjestelyjä koskevien keskustelujen yhteydessä euroaluetta on pidettävä yhtenä kokonaisuutena sen yhteisen raha- ja valuuttakurssipolitiikan johdosta;

| 41. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita etsimään ratkaisuja, joilla G-ryhmien ja YK-järjestelmän välistä koordinointia voidaan edelleen parantaa; |
| --- | --- |

41.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita etsimään ratkaisuja, joilla G-ryhmien ja YK-järjestelmän välistä koordinointia voidaan edelleen parantaa;

| 42. | vaatii perustamaan kansainvälisen keskuspankkien valvontaryhmän, joka koostuu aluksi EU:n, Japanin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen keskuspankeista ja jolla on valtuudet koordinoida rahapolitiikkaa, johtaa rahoitusvalvontaa sekä laajentaa ja edistää erityisnosto-oikeuksia maailmanlaajuisena varantovaluuttana; |
| --- | --- |

42.

vaatii perustamaan kansainvälisen keskuspankkien valvontaryhmän, joka koostuu aluksi EU:n, Japanin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen keskuspankeista ja jolla on valtuudet koordinoida rahapolitiikkaa, johtaa rahoitusvalvontaa sekä laajentaa ja edistää erityisnosto-oikeuksia maailmanlaajuisena varantovaluuttana;

| 43. | suosittaa, että IMF:ää vahvistetaan poliittisesti vuosittaisilla huippukokouksilla, joihin osallistuvat IMF:n johtokunnassa edustettuina olevien maiden johtajat; kannustaa tätä taustaa vasten myös IMF:n jäsenvaltioita nimittämään johtokuntaan hallitustensa kokeneimpia henkilöitä, jotta siitä voi tulla maailmantalouden hallintaa käsittelevä johtava keskustelu- ja päätösfoorumi; |
| --- | --- |

43.

suosittaa, että IMF:ää vahvistetaan poliittisesti vuosittaisilla huippukokouksilla, joihin osallistuvat IMF:n johtokunnassa edustettuina olevien maiden johtajat; kannustaa tätä taustaa vasten myös IMF:n jäsenvaltioita nimittämään johtokuntaan hallitustensa kokeneimpia henkilöitä, jotta siitä voi tulla maailmantalouden hallintaa käsittelevä johtava keskustelu- ja päätösfoorumi;

| 44. | katsoo, että kansainvälisten pääomavirtojen läpinäkyvyyttä on lisättävä etenkin pyrkimällä lopettamaan pankkisalaisuus; |
| --- | --- |

44.

katsoo, että kansainvälisten pääomavirtojen läpinäkyvyyttä on lisättävä etenkin pyrkimällä lopettamaan pankkisalaisuus;

Maailmanlaajuinen rahoitusalan hallinta

| 45. | korostaa, että rahoitusvalvojien välisen yhteistyön puuttuminen helpotti finanssikriisin leviämistä ja pahensi sen vaikutuksia; vaatii näin ollen unionin valvontaviranomaisia ottamaan johdon käsiinsä rakennettaessa kansainvälistä yhteistyötä ja luotaessa rahoitussääntelyn parhaita käytänteitä; tähdentää myös, että lähentyminen kohti Yhdysvaltojen ja EU:n yhteistä rahoituskehystä olisi erittäin hyödyllistä; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että rahoitusvalvojien välisen yhteistyön puuttuminen helpotti finanssikriisin leviämistä ja pahensi sen vaikutuksia; vaatii näin ollen unionin valvontaviranomaisia ottamaan johdon käsiinsä rakennettaessa kansainvälistä yhteistyötä ja luotaessa rahoitussääntelyn parhaita käytänteitä; tähdentää myös, että lähentyminen kohti Yhdysvaltojen ja EU:n yhteistä rahoituskehystä olisi erittäin hyödyllistä;

| 46. | katsoo, että on toteutettava maailmanlaajuisesti rahoituslaitosten avoimuutta ja vastuullisuutta parantavia uudistuksia; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että on toteutettava maailmanlaajuisesti rahoituslaitosten avoimuutta ja vastuullisuutta parantavia uudistuksia;

| 47. | korostaa, että vaikka rahoitusalan joidenkin alojen sääntelyä parantavaa lainsäädäntöä on hyväksytty maailman rahoituskeskuksissa, pankki- ja varjopankkijärjestelmän sääntöjen ja käytäntöjen lisäuudistukset ovat aiheellisia; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että vaikka rahoitusalan joidenkin alojen sääntelyä parantavaa lainsäädäntöä on hyväksytty maailman rahoituskeskuksissa, pankki- ja varjopankkijärjestelmän sääntöjen ja käytäntöjen lisäuudistukset ovat aiheellisia;

| 48. | painottaa tarvetta antaa eurooppalaisille rahoitusvalvontaelimille selvä mandaatti toimia tiiviissä yhteistyössä kolmansien maiden tai kansainvälisten vastaavien elinten kanssa samaan tapaan kuin Euroopan järjestelmäriskikomitea toimii yhteistyössä finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän kanssa; |
| --- | --- |

48.

painottaa tarvetta antaa eurooppalaisille rahoitusvalvontaelimille selvä mandaatti toimia tiiviissä yhteistyössä kolmansien maiden tai kansainvälisten vastaavien elinten kanssa samaan tapaan kuin Euroopan järjestelmäriskikomitea toimii yhteistyössä finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän kanssa;

| 49. | korostaa, että on tärkeää yhdistää mikro- ja makrotalouden vakauden valvonta osana johdonmukaista ja yhtenäistä toimintamallia; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että on tärkeää yhdistää mikro- ja makrotalouden vakauden valvonta osana johdonmukaista ja yhtenäistä toimintamallia;

| 50. | toteaa, että Yhdysvallat ja EU kattavat yhdessä lähes 40 prosenttia maailmankaupasta ja melkein 50 prosenttia maailman BKT:sta, ja suosittelee makrotalouden vakautta koskevaa tehostettua vuoropuhelua, jossa keskitytään atlanttiseen vuoropuheluun, Basel III -paketin perinpohjaiseen ja tasapuoliseen täytäntöönpanoon ja lisäkeskusteluihin valvonnan laajentamisesta muihin rahoituslaitoksiin kuin pankit; vaatii rahoitusalan sääntelyn uudistamisen jatkuvaa kehittämistä sen varmistamiseksi, että rahoituksella tuetaan tehokkaasti maailmanlaajuisen reaalitalouden vakautta ja kasvua; |
| --- | --- |

50.

toteaa, että Yhdysvallat ja EU kattavat yhdessä lähes 40 prosenttia maailmankaupasta ja melkein 50 prosenttia maailman BKT:sta, ja suosittelee makrotalouden vakautta koskevaa tehostettua vuoropuhelua, jossa keskitytään atlanttiseen vuoropuheluun, Basel III -paketin perinpohjaiseen ja tasapuoliseen täytäntöönpanoon ja lisäkeskusteluihin valvonnan laajentamisesta muihin rahoituslaitoksiin kuin pankit; vaatii rahoitusalan sääntelyn uudistamisen jatkuvaa kehittämistä sen varmistamiseksi, että rahoituksella tuetaan tehokkaasti maailmanlaajuisen reaalitalouden vakautta ja kasvua;

| 51. | arvostaa G20-ryhmän, WTO:n, Basel III:n ja muiden monikansallisten elinten toimintatapaa samalla kun myöntää ylisääntelyn ja sääntelykilpailun mahdolliset vaarat; |
| --- | --- |

51.

arvostaa G20-ryhmän, WTO:n, Basel III:n ja muiden monikansallisten elinten toimintatapaa samalla kun myöntää ylisääntelyn ja sääntelykilpailun mahdolliset vaarat;

| 52. | suhtautuu myönteisesti keskuspankkien pääjohtajien sellaisen Global Economy Meeting -talousryhmän perustamiseen Kansainvälisen järjestelypankin alaisuudessa, joka toimii asiantuntijaryhmänä keskuspankkien yhteistyötä järjestettäessä; |
| --- | --- |

52.

suhtautuu myönteisesti keskuspankkien pääjohtajien sellaisen Global Economy Meeting -talousryhmän perustamiseen Kansainvälisen järjestelypankin alaisuudessa, joka toimii asiantuntijaryhmänä keskuspankkien yhteistyötä järjestettäessä;

| 53. | on huolissaan hajanaisuusriskistä, joka liittyy rahoitusalan globaalien toimijoiden toimintaa koskevien sääntöjen moninaisuuteen; vaatii siksi, että eri aloilla sovellettavia sääntöjä on yhdenmukaistettava enemmän; |
| --- | --- |

53.

on huolissaan hajanaisuusriskistä, joka liittyy rahoitusalan globaalien toimijoiden toimintaa koskevien sääntöjen moninaisuuteen; vaatii siksi, että eri aloilla sovellettavia sääntöjä on yhdenmukaistettava enemmän;

| 54. | tunnustaa EIP:n roolin kasvun edistämisessä pitkän aikavälin investoinneilla; |
| --- | --- |

54.

tunnustaa EIP:n roolin kasvun edistämisessä pitkän aikavälin investoinneilla;

| 55. | painottaa tarvetta kehittää riittävät kriteerit systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten tunnistamiseksi, sillä tavoitteena on välttää rahoituslaitoksia, jotka ovat "liian tärkeitä tai liian yhteenliittyneitä päästettäviksi konkurssiin", ja katsoo, että tämän vuoksi olisi vähennettävä järjestelmäriskiä käyttämällä lisärahastoa ja pääomavaatimuksia sekä kartellilainsäädäntöä; |
| --- | --- |

55.

painottaa tarvetta kehittää riittävät kriteerit systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten tunnistamiseksi, sillä tavoitteena on välttää rahoituslaitoksia, jotka ovat "liian tärkeitä tai liian yhteenliittyneitä päästettäviksi konkurssiin", ja katsoo, että tämän vuoksi olisi vähennettävä järjestelmäriskiä käyttämällä lisärahastoa ja pääomavaatimuksia sekä kartellilainsäädäntöä;

| 56. | kehottaa Baselin pankkivalvontakomiteaa ehdottamaan toimia systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten vähittäispankkitoiminnan rajaamiseksi ja edellyttämään, että niitä rahoitetaan pankkikohtaisesti; |
| --- | --- |

56.

kehottaa Baselin pankkivalvontakomiteaa ehdottamaan toimia systeemisesti merkittävien rahoituslaitosten vähittäispankkitoiminnan rajaamiseksi ja edellyttämään, että niitä rahoitetaan pankkikohtaisesti;

| 57. | kehottaa Baselin pankkivalvontakomiteaa kehittämään vakiomallin riskipainotettujen varojen laskemiseksi, jotta voidaan tarkasti arvioida ja verrata pankkien alttiutta luotto- ja markkinariskeille; |
| --- | --- |

57.

kehottaa Baselin pankkivalvontakomiteaa kehittämään vakiomallin riskipainotettujen varojen laskemiseksi, jotta voidaan tarkasti arvioida ja verrata pankkien alttiutta luotto- ja markkinariskeille;

| 58. | suosittaa, että IMF:n suojissa kehitetään sopiva kansainvälinen infrastruktuuri, joka tarjoaa viranomaisille ja rahoitusalalle yhden lähteen, josta saadaan standardoitua rahoitusalan perustietoa, joka toimii teknistä toimintakykyä tehostavana tekijänä kansainvälisissä vakauden valvontatehtävissä ja tekee alan prosesseista turvallisempia ja tehokkaampia; |
| --- | --- |

58.

suosittaa, että IMF:n suojissa kehitetään sopiva kansainvälinen infrastruktuuri, joka tarjoaa viranomaisille ja rahoitusalalle yhden lähteen, josta saadaan standardoitua rahoitusalan perustietoa, joka toimii teknistä toimintakykyä tehostavana tekijänä kansainvälisissä vakauden valvontatehtävissä ja tekee alan prosesseista turvallisempia ja tehokkaampia;

Kansainvälisen valuuttajärjestelmän uudistaminen

EU:n rooli ja haasteet

| 59. | korostaa EU:n ja euroalueen vahvemman talouden hallintakehyksen myönteisiä vaikutuksia maailmanlaajuiseen yhteistyöhön ja koordinointiin; |
| --- | --- |

59.

korostaa EU:n ja euroalueen vahvemman talouden hallintakehyksen myönteisiä vaikutuksia maailmanlaajuiseen yhteistyöhön ja koordinointiin;

| 60. | ottaa huomioon Euroopan sisämarkkinoiden vahvistamisen ja syventämisen suuren merkityksen ei ainoastaan sisäisenä tavoitteena vaan myös tärkeänä esimerkkinä muille maailman kaupparyhmittymille; |
| --- | --- |

60.

ottaa huomioon Euroopan sisämarkkinoiden vahvistamisen ja syventämisen suuren merkityksen ei ainoastaan sisäisenä tavoitteena vaan myös tärkeänä esimerkkinä muille maailman kaupparyhmittymille;

| 61. | painottaa, että sekä maatalous- että rahoitusalalla tarvitaan EU:n toimintamalleja, jotka auttavat välttämään maailmanlaajuiset kriisit elintarviketarjonnassa ja elintarvikkeiden hinnoissa; |
| --- | --- |

61.

painottaa, että sekä maatalous- että rahoitusalalla tarvitaan EU:n toimintamalleja, jotka auttavat välttämään maailmanlaajuiset kriisit elintarviketarjonnassa ja elintarvikkeiden hinnoissa;

| 62. | korostaa EU:n ja euroalueen vahvemman talouden hallintakehyksen, jolla vahvistetaan vakaus- ja kasvusopimusta, myönteisiä vaikutuksia maailmanlaajuiseen yhteistyöhön ja koordinointiin; |
| --- | --- |

62.

korostaa EU:n ja euroalueen vahvemman talouden hallintakehyksen, jolla vahvistetaan vakaus- ja kasvusopimusta, myönteisiä vaikutuksia maailmanlaajuiseen yhteistyöhön ja koordinointiin;

| 63. | toteaa, että EU:n olisi osallistuttava aktiivisesti kansainvälisen valuutta- ja finanssijärjestelmän uudistamiseen vahvemman sellaisen ulkoisen edustuksen avulla, joka perustuu Lissabonin sopimuksen relevanttien määräysten mukaisesti toteutettavaan tehokkaampaan ja avoimempaan sisäiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

63.

toteaa, että EU:n olisi osallistuttava aktiivisesti kansainvälisen valuutta- ja finanssijärjestelmän uudistamiseen vahvemman sellaisen ulkoisen edustuksen avulla, joka perustuu Lissabonin sopimuksen relevanttien määräysten mukaisesti toteutettavaan tehokkaampaan ja avoimempaan sisäiseen päätöksentekoon;

| 64. | suhtautuu myönteisesti neljän uuden eurooppalaisen rahoitusalan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ja Euroopan järjestelmäriskikomitea) perustamiseen ja toivoo, että niistä tulee vahvoja ja tehokkaita; |
| --- | --- |

64.

suhtautuu myönteisesti neljän uuden eurooppalaisen rahoitusalan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ja Euroopan järjestelmäriskikomitea) perustamiseen ja toivoo, että niistä tulee vahvoja ja tehokkaita;

| 65. | katsoo, että vaikka on suosittava kansainvälisesti tasavertaisia mahdollisuuksia, sen ei pitäisi estää EU:ta tai muita alueellisia yhteenliittymiä tai maita vahvistamasta alueellisia järjestelyjä, joilla pyritään hyödyntämään täysipainoisesti WTO:n ja muiden kansainvälisten normien tarjoamaa joustavuutta, jotta tasapainotetaan makrotalouden perustekijät uudelleen ja lisätään vaurautta; |
| --- | --- |

65.

katsoo, että vaikka on suosittava kansainvälisesti tasavertaisia mahdollisuuksia, sen ei pitäisi estää EU:ta tai muita alueellisia yhteenliittymiä tai maita vahvistamasta alueellisia järjestelyjä, joilla pyritään hyödyntämään täysipainoisesti WTO:n ja muiden kansainvälisten normien tarjoamaa joustavuutta, jotta tasapainotetaan makrotalouden perustekijät uudelleen ja lisätään vaurautta;

| 66. | vaatii EU:ta keskittymään energiariippuvuutensa vähentämiseen, jotta hillittäisiin tuonti-inflaatiota ja jotta kauppa öljyntuottajamaiden kanssa saataisiin takaisin tasapainoon; |
| --- | --- |

66.

vaatii EU:ta keskittymään energiariippuvuutensa vähentämiseen, jotta hillittäisiin tuonti-inflaatiota ja jotta kauppa öljyntuottajamaiden kanssa saataisiin takaisin tasapainoon;

| 67. | painottaa, että ehdollista markkinoillepääsyä koskevalla EU:n kehyksellä voitaisiin edistää maailmanlaajuisten julkishyödykkeiden tuotantoa, kuten ilmastonsuojelua ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

67.

painottaa, että ehdollista markkinoillepääsyä koskevalla EU:n kehyksellä voitaisiin edistää maailmanlaajuisten julkishyödykkeiden tuotantoa, kuten ilmastonsuojelua ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista;

| 68. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen siitä, miten EU:n sisäistä päätöksentekomenettelyä voidaan parantaa johdonmukaisuuden parantamiseksi ulkoisen edustuksen osalta talous- ja rahoitusasioiden alalla, jotta varmistetaan, että EU:n edustus on demokraattisessa vastuussa Euroopan parlamentille, jäsenvaltioille ja kansallisille parlamenteille; |
| --- | --- |

68.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen siitä, miten EU:n sisäistä päätöksentekomenettelyä voidaan parantaa johdonmukaisuuden parantamiseksi ulkoisen edustuksen osalta talous- ja rahoitusasioiden alalla, jotta varmistetaan, että EU:n edustus on demokraattisessa vastuussa Euroopan parlamentille, jäsenvaltioille ja kansallisille parlamenteille;

| 69. | kehottaa G20-ryhmää tai WTO:ta tutkimaan mahdollisuutta maailmanlaajuiseen sopimukseen siitä, että tuontituotteille ja -palveluille asetetaan hiilidioksidivero; |
| --- | --- |

69.

kehottaa G20-ryhmää tai WTO:ta tutkimaan mahdollisuutta maailmanlaajuiseen sopimukseen siitä, että tuontituotteille ja -palveluille asetetaan hiilidioksidivero;

| 70. | muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen 138 artiklan nojalla euroalueella olisi oltava yhtenäinen ulkoinen edustus; kehottaa komissiota esittämään tätä koskevan lainsäädäntöehdotuksen; |
| --- | --- |

70.

muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen 138 artiklan nojalla euroalueella olisi oltava yhtenäinen ulkoinen edustus; kehottaa komissiota esittämään tätä koskevan lainsäädäntöehdotuksen;

| 71. | korostaa, että täysimittainen osallistuminen maailmantalouteen on ratkaisevan tärkeää Euroopalle, jotta se voisi hyödyntää kaikkia mahdollisuuksiaan, ja sen paras mahdollisuus toimia näin yhtenä yksikkönä; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että täysimittainen osallistuminen maailmantalouteen on ratkaisevan tärkeää Euroopalle, jotta se voisi hyödyntää kaikkia mahdollisuuksiaan, ja sen paras mahdollisuus toimia näin yhtenä yksikkönä;

| 72. | kehottaa EU:ta edistämään kauppapolitiikallaan aina oikeudenmukaista kauppaa, demokratiaa, ihmisoikeuksia, ihmisarvoisia työoloja ja kestävää kehitystä Lissabonin sopimuksen, sisäisen ohjelmansa ja vuosituhannen kehitystavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

72.

kehottaa EU:ta edistämään kauppapolitiikallaan aina oikeudenmukaista kauppaa, demokratiaa, ihmisoikeuksia, ihmisarvoisia työoloja ja kestävää kehitystä Lissabonin sopimuksen, sisäisen ohjelmansa ja vuosituhannen kehitystavoitteiden mukaisesti.

*

* *

| 73. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

73.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0377.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0229.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/60

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Yksinhuoltajaäitien tilanne

P7_TA(2011)0458

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 yksinhuoltajaäitien tilanteesta (2011/2049(INI))

2013/C 131 E/07

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan 3 kohdan sekä 23, 24 ja 33 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan 3 kohdan sekä 23, 24 ja 33 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston laatiman Euroopan sosiaalisen peruskirjan (tarkistettu) 7, 8, 16, 17, 27 ja 30 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston laatiman Euroopan sosiaalisen peruskirjan (tarkistettu) 7, 8, 16, 17, 27 ja 30 artiklan,

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon "Työ- ja yksityiselämän tasapainon parantaminen: enemmän tukea työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen" (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon "Työ- ja yksityiselämän tasapainon parantaminen: enemmän tukea työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen" (KOM(2008)0635),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission kertomuksen "Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission kertomuksen "Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission kertomuksen esikouluikäisten lasten hoitojärjestelyjä koskevien Barcelonan tavoitteiden täytäntöönpanosta (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission kertomuksen esikouluikäisten lasten hoitojärjestelyjä koskevien Barcelonan tavoitteiden täytäntöönpanosta (KOM(2008)0638),

| — | ottaa huomioon komission 18. joulukuuta 2008 annetun kertomuksen "Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010" (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. joulukuuta 2008 annetun kertomuksen "Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010" (KOM(2009)0694),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen 2008/867/EY työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen 2008/867/EY työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvosopimuksen vuosiksi 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvosopimuksen vuosiksi 2011–2020,

| — | ottaa huomioon sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevan EU:n foorumin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevan EU:n foorumin,

| — | ottaa huomioon Eurofoundin 24. maaliskuuta 2010 päivätyn raportin "Second European Quality of Life Survey: Family life and work", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurofoundin 24. maaliskuuta 2010 päivätyn raportin "Second European Quality of Life Survey: Family life and work",

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (1),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuoleen perustuvasta syrjimättömyydestä ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuoleen perustuvasta syrjimättömyydestä ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (2),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talouden taantumaan ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökulmista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman talouden taantumaan ja rahoituskriisiin liittyvistä sukupuolinäkökulmista (3),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 tulosten arvioinnista ja suosituksista jatkotoimiksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 tulosten arvioinnista ja suosituksista jatkotoimiksi (4),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittämisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2011 antamansa päätöslauselman riittävien, kestävien ja turvattujen eurooppalaisten eläkejärjestelmien kehittämisestä (5),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Naisten ja miesten tasa-arvo Euroopan unionissa – 2010" (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman "Naisten ja miesten tasa-arvo Euroopan unionissa – 2010" (6),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (7),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY muuttamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä 20. lokakuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY muuttamisesta (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A7-0317/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A7-0317/2011),

Yleistilanne

| A. | ottaa huomioon, että sosiokulttuuriset muutokset ja niihin liittyvä naisten työssäkäynti ja lisääntynyt taloudellinen itsenäisyys ovat murentaneet kahden vanhemman perhemallia ja käsitystä äitiyden kuulumisesta avioliiton solmimisen jälkeiseen aikaan ja naimattomat äidit ovat yhä merkittävämpi ryhmä kaikissa kehittyneissä ja teollisuusmaissa; ottaa huomioon myös, että yhä useammat naiset päättävät vapaasta tahdostaan ryhtyä yksinhuoltajiksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sosiokulttuuriset muutokset ja niihin liittyvä naisten työssäkäynti ja lisääntynyt taloudellinen itsenäisyys ovat murentaneet kahden vanhemman perhemallia ja käsitystä äitiyden kuulumisesta avioliiton solmimisen jälkeiseen aikaan ja naimattomat äidit ovat yhä merkittävämpi ryhmä kaikissa kehittyneissä ja teollisuusmaissa; ottaa huomioon myös, että yhä useammat naiset päättävät vapaasta tahdostaan ryhtyä yksinhuoltajiksi;

| B. | katsoo, että teinivanhemmuus yksinhuoltajuuteen johtavana tilanteena saa suhteettoman paljon huomiota, mikä antaa virheellisen kuvan siitä, keitä yksinhuoltajat ovat; katsoo, että haitalliset ja virheelliset stereotypiat heikentävät yksinhuoltajien ja heidän lastensa itseluottamusta ja omanarvontuntoa; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että teinivanhemmuus yksinhuoltajuuteen johtavana tilanteena saa suhteettoman paljon huomiota, mikä antaa virheellisen kuvan siitä, keitä yksinhuoltajat ovat; katsoo, että haitalliset ja virheelliset stereotypiat heikentävät yksinhuoltajien ja heidän lastensa itseluottamusta ja omanarvontuntoa;

| C. | katsoo, että yksinhuoltajaperheet eivät muodosta yhtenäistä ryhmää vaan elävät hyvin erilaisissa perhetilanteissa sekä taloudellisissa ja sosiaalisissa tilanteissa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että yksinhuoltajaperheet eivät muodosta yhtenäistä ryhmää vaan elävät hyvin erilaisissa perhetilanteissa sekä taloudellisissa ja sosiaalisissa tilanteissa;

| D. | ottaa kuitenkin huomioon, että osa yksinhuoltajaäideistä elää vaikeissa olosuhteissa, mikä voi vaikuttaa heidän lapsiinsa; |
| --- | --- |

D.

ottaa kuitenkin huomioon, että osa yksinhuoltajaäideistä elää vaikeissa olosuhteissa, mikä voi vaikuttaa heidän lapsiinsa;

| E. | ottaa huomioon, että yksinhuoltajaäidit ovat yhä merkittävämpi ryhmä kaikissa kehittyneissä ja teollisuusmaissa riippumatta siitä, ovatko he eronneita tai asumuserossa tai ovatko he koskaan olleet naimisissa; katsoo, että tähän uuteen todellisuuteen on näin ollen vastattava toimintalinjoja mukauttamalla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yksinhuoltajaäidit ovat yhä merkittävämpi ryhmä kaikissa kehittyneissä ja teollisuusmaissa riippumatta siitä, ovatko he eronneita tai asumuserossa tai ovatko he koskaan olleet naimisissa; katsoo, että tähän uuteen todellisuuteen on näin ollen vastattava toimintalinjoja mukauttamalla;

| F. | ottaa huomioon jäsenvaltioiden vastuun kohtuullisten olosuhteiden varmistamisesta yksinhuoltajaäideille ja heidän lapsilleen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon jäsenvaltioiden vastuun kohtuullisten olosuhteiden varmistamisesta yksinhuoltajaäideille ja heidän lapsilleen;

| G. | toteaa, että julkisia toimia ei monissa jäsenvaltioissa edelleenkään ole mukautettu erilaisiin perhemalleihin ja -tilanteisiin ja että yksinhuoltajaäidit ovat usein edelleen sosiaalisesti ja taloudellisesti epäedullisessa asemassa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että julkisia toimia ei monissa jäsenvaltioissa edelleenkään ole mukautettu erilaisiin perhemalleihin ja -tilanteisiin ja että yksinhuoltajaäidit ovat usein edelleen sosiaalisesti ja taloudellisesti epäedullisessa asemassa;

| H. | ottaa huomioon, että monissa yhteiskunnissa päätöstä ryhtyä äidiksi olematta naimisissa ei pidetä huonona tai häpeällisenä toisin kuin yhteiskunnissa, joissa patriarkaalinen malli on eri syistä vallalla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että monissa yhteiskunnissa päätöstä ryhtyä äidiksi olematta naimisissa ei pidetä huonona tai häpeällisenä toisin kuin yhteiskunnissa, joissa patriarkaalinen malli on eri syistä vallalla;

| I. | toteaa, että Euroopassa valtaosa yksinhuoltajista on naisia; ottaa myös huomioon, että vuonna 2001 keskimäärin 85 prosenttia yksinhuoltajista oli 25–64-vuotiaita naisia eli 5 prosenttia kaikista naisista oli yksinhuoltajia ja että joissakin jäsenvaltioissa yksinhuoltajaäitien osuus oli 6–7,5 prosenttia (Tšekin tasavalta, Puola, Unkari ja Slovenia) ja joissakin toisissa jopa 9 prosenttia (Viro ja Latvia); |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopassa valtaosa yksinhuoltajista on naisia; ottaa myös huomioon, että vuonna 2001 keskimäärin 85 prosenttia yksinhuoltajista oli 25–64-vuotiaita naisia eli 5 prosenttia kaikista naisista oli yksinhuoltajia ja että joissakin jäsenvaltioissa yksinhuoltajaäitien osuus oli 6–7,5 prosenttia (Tšekin tasavalta, Puola, Unkari ja Slovenia) ja joissakin toisissa jopa 9 prosenttia (Viro ja Latvia);

| J. | ottaa huomioon, että yksinhuoltajaäitejä koskevat käsitykset ja sovelletut toimintalinjat vaihtelevat alueelta toiselle kaikkialla Euroopassa ja että voidaan havaita maantieteellistä epätasapainoa, koska pohjoisilla alueilla sosiaaliturvajärjestelmillä on merkittävämpi rooli ja etelässä sukulaiset ovat tukena, kun taas idässä on käytössä näiden välimuoto; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yksinhuoltajaäitejä koskevat käsitykset ja sovelletut toimintalinjat vaihtelevat alueelta toiselle kaikkialla Euroopassa ja että voidaan havaita maantieteellistä epätasapainoa, koska pohjoisilla alueilla sosiaaliturvajärjestelmillä on merkittävämpi rooli ja etelässä sukulaiset ovat tukena, kun taas idässä on käytössä näiden välimuoto;

| K. | ottaa huomioon, että koska yksinhuoltajaäitien oikeudellinen asema vaihtelee (eronnut, asumuserossa, naimaton tai leski) ja julkisen vallan toimet ovat erilaisia, heidän tilanteensa eri asuinmaissa on erilainen ja he saavat erilaisia tukia, kuten erilaisia terveydenhuoltopalveluita itselleen ja lapsilleen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että koska yksinhuoltajaäitien oikeudellinen asema vaihtelee (eronnut, asumuserossa, naimaton tai leski) ja julkisen vallan toimet ovat erilaisia, heidän tilanteensa eri asuinmaissa on erilainen ja he saavat erilaisia tukia, kuten erilaisia terveydenhuoltopalveluita itselleen ja lapsilleen;

| L. | toteaa, että yksinhuoltajaäideiltä jää usein koulutus ja ammattitaidon hankkiminen kesken, koska kaikki heidän aikansa ja resurssinsa kuluvat lasten kasvatukseen, ja he ovat siksi alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle ja köyhyydelle; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että yksinhuoltajaäideiltä jää usein koulutus ja ammattitaidon hankkiminen kesken, koska kaikki heidän aikansa ja resurssinsa kuluvat lasten kasvatukseen, ja he ovat siksi alttiita sosiaaliselle syrjäytymiselle ja köyhyydelle;

| M. | katsoo, että varsinkin nuoremmille naisille on annettava naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia koskevaa valistusta ja ohjausta ei-toivottujen raskauksien välttämiseksi; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että varsinkin nuoremmille naisille on annettava naisten seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia koskevaa valistusta ja ohjausta ei-toivottujen raskauksien välttämiseksi;

| N. | katsoo, että naiset, jotka ovat menettäneet kumppaninsa esimerkiksi sukupuoleen perustuvan väkivallan, terrorismin tai järjestäytyneen rikollisuuden seurauksena, päätyvät helpommin elämään eristäytyneenä yhteiskunnasta ja tarvitsevat siksi erityistä huomiota, jotta heidän integroitumistaan yhteiskuntaan voidaan edistää, ja ohjausta vanhemman roolin jatkamisessa lapsen edun mukaisella tavalla; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että naiset, jotka ovat menettäneet kumppaninsa esimerkiksi sukupuoleen perustuvan väkivallan, terrorismin tai järjestäytyneen rikollisuuden seurauksena, päätyvät helpommin elämään eristäytyneenä yhteiskunnasta ja tarvitsevat siksi erityistä huomiota, jotta heidän integroitumistaan yhteiskuntaan voidaan edistää, ja ohjausta vanhemman roolin jatkamisessa lapsen edun mukaisella tavalla;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin asiasta vastaavilla viranomaisilla on käytettävissään varoja ja ohjelmia näiden ryhmien tukemiseen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin asiasta vastaavilla viranomaisilla on käytettävissään varoja ja ohjelmia näiden ryhmien tukemiseen;

| P. | painottaa, että monet tekijät vaikuttavat siihen, miten lapset kehittyvät yksinhuoltajaperheissä, ja huomauttaa, että useimmat yksinhuoltajien lapset kasvavat hyvin selviytyviksi aikuisiksi ja että lasten kehitykseen vaikuttavat tekijät ovat paljon monimutkaisempia kuin perhetyyppi; |
| --- | --- |

P.

painottaa, että monet tekijät vaikuttavat siihen, miten lapset kehittyvät yksinhuoltajaperheissä, ja huomauttaa, että useimmat yksinhuoltajien lapset kasvavat hyvin selviytyviksi aikuisiksi ja että lasten kehitykseen vaikuttavat tekijät ovat paljon monimutkaisempia kuin perhetyyppi;

| Q. | painottaa, että perhepoliittisissa päätöksissä on asetettava etusijalle lapsen tarpeet ja etu ja varmistettava, että lapsi voi kehittyä tasapainoisesti; |
| --- | --- |

Q.

painottaa, että perhepoliittisissa päätöksissä on asetettava etusijalle lapsen tarpeet ja etu ja varmistettava, että lapsi voi kehittyä tasapainoisesti;

Yksinhuoltajaäitien työllisyys

| R. | toteaa, että 69 prosenttia yksinhuoltajaäideistä on nykyään työelämässä ja että vuonna 2001 keskimäärin 18 prosenttia heistä työskenteli osa-aikaisesti; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että 69 prosenttia yksinhuoltajaäideistä on nykyään työelämässä ja että vuonna 2001 keskimäärin 18 prosenttia heistä työskenteli osa-aikaisesti;

| S. | ottaa huomioon, että osa-aikaratkaisut ja yksinhuoltajaäitien vajaatyöllisyys eivät useinkaan ole vapaaehtoisia vaan perhesyiden sanelemia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että osa-aikaratkaisut ja yksinhuoltajaäitien vajaatyöllisyys eivät useinkaan ole vapaaehtoisia vaan perhesyiden sanelemia;

| T. | katsoo, että äitien ja erityisesti yksinhuoltajaäitien työllisyyttä voidaan parantaa tarjoamalla hyviä päivähoitopalveluja mutta tarvitaan myös muita täydentäviä toimenpiteitä, kuten hyviä äitiyslomajärjestelyjä ja joustavia työjärjestelyjä, jotka kannustavat työelämään osallistumista ja lisäävät myös äitien ja lasten hyvinvointia; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että äitien ja erityisesti yksinhuoltajaäitien työllisyyttä voidaan parantaa tarjoamalla hyviä päivähoitopalveluja mutta tarvitaan myös muita täydentäviä toimenpiteitä, kuten hyviä äitiyslomajärjestelyjä ja joustavia työjärjestelyjä, jotka kannustavat työelämään osallistumista ja lisäävät myös äitien ja lasten hyvinvointia;

| U. | ottaa huomioon, että miehet, joilla on lapsia, tekevät usein enemmän töitä kuin lapsettomat miehet, kun taas naisten kohdalla tilanne on päinvastainen; toteaa myös, että sukupuolten välinen palkkaero, joka on keskimäärin 18 prosenttia EU:ssa, kasvaa äidiksi tulemisen myötä ja jatkuu eläkeikään asti; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että miehet, joilla on lapsia, tekevät usein enemmän töitä kuin lapsettomat miehet, kun taas naisten kohdalla tilanne on päinvastainen; toteaa myös, että sukupuolten välinen palkkaero, joka on keskimäärin 18 prosenttia EU:ssa, kasvaa äidiksi tulemisen myötä ja jatkuu eläkeikään asti;

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski

| V. | huomauttaa, että yhden vanhemman kotitaloudet ovat alttiimpia köyhyysriskille ja köyhyyden siirtymiselle sukupolvelta toiselle kuin kahden vanhemman kotitaloudet, ja toteaa, että viimeisimpien, vuodelta 2006 saatavilla olevien tietojen mukaan 25 jäsenvaltion EU:ssa 32:ta prosenttia yhden vanhemman kotitalouksista uhkasi köyhyys, kun kahden vanhemman lapsiperheillä vastaava luku oli 12 prosenttia; |
| --- | --- |

V.

huomauttaa, että yhden vanhemman kotitaloudet ovat alttiimpia köyhyysriskille ja köyhyyden siirtymiselle sukupolvelta toiselle kuin kahden vanhemman kotitaloudet, ja toteaa, että viimeisimpien, vuodelta 2006 saatavilla olevien tietojen mukaan 25 jäsenvaltion EU:ssa 32:ta prosenttia yhden vanhemman kotitalouksista uhkasi köyhyys, kun kahden vanhemman lapsiperheillä vastaava luku oli 12 prosenttia;

| W. | toteaa, että naiset joutuvat miehiä todennäköisemmin elämään taloudellisessa epävarmuudessa lähinnä työmarkkinatilanteensa vuoksi eli esimerkiksi sellaisista syistä kuin korkeampi työttömyysaste, alhaisempi palkkataso, osa-aikatyö tai heikompilaatuiset työpaikat, mikä vaikuttaa eniten yksinhuoltajaäiteihin, joilla ei ole tuloja; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että naiset joutuvat miehiä todennäköisemmin elämään taloudellisessa epävarmuudessa lähinnä työmarkkinatilanteensa vuoksi eli esimerkiksi sellaisista syistä kuin korkeampi työttömyysaste, alhaisempi palkkataso, osa-aikatyö tai heikompilaatuiset työpaikat, mikä vaikuttaa eniten yksinhuoltajaäiteihin, joilla ei ole tuloja;

| X. | toteaa, että yksinhuoltajaperheiden lasten köyhyysriski (19 prosenttia) on suurempi kuin koko väestössä keskimäärin ja että päivähoitopalvelujen tarjonta vähentää osaltaan köyhyyttä, myös lasten köyhyyttä, ja lisää sosiaalista osallisuutta; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että yksinhuoltajaperheiden lasten köyhyysriski (19 prosenttia) on suurempi kuin koko väestössä keskimäärin ja että päivähoitopalvelujen tarjonta vähentää osaltaan köyhyyttä, myös lasten köyhyyttä, ja lisää sosiaalista osallisuutta;

Perhe- ja työelämän yhteensovittaminen

| Y. | ottaa huomioon, että mahdollisuudet työmarkkinoilla ja urakehitysmahdollisuudet ovat parhaimmillaan 25–40 vuoden iässä, kun lapset ovat vielä pieniä ja vaativat enemmän huolenpitoa ja aikaa vanhemmiltaan; toteaa, että laadukkaita kohtuuhintaisia päivähoitopalveluja ei ole riittävästi ja päiväkotien ja koulujen aukioloajat ja työajat ovat usein yhteensopimattomia, mikä on usein suurin este ja rajoittava tekijä perhe- ja työelämän yhteensovittamiselle; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että mahdollisuudet työmarkkinoilla ja urakehitysmahdollisuudet ovat parhaimmillaan 25–40 vuoden iässä, kun lapset ovat vielä pieniä ja vaativat enemmän huolenpitoa ja aikaa vanhemmiltaan; toteaa, että laadukkaita kohtuuhintaisia päivähoitopalveluja ei ole riittävästi ja päiväkotien ja koulujen aukioloajat ja työajat ovat usein yhteensopimattomia, mikä on usein suurin este ja rajoittava tekijä perhe- ja työelämän yhteensovittamiselle;

| Z. | toteaa, että yksinhuoltajavanhemmilla on kaksi kertaa niin paljon vaikeuksia kuin kahden vanhemman perheillä, koska yksinhuoltajat eivät voi jakaa arjen hoitovelvollisuuksia; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että yksinhuoltajavanhemmilla on kaksi kertaa niin paljon vaikeuksia kuin kahden vanhemman perheillä, koska yksinhuoltajat eivät voi jakaa arjen hoitovelvollisuuksia;

| AA. | katsoo, että laadukkaiden ja kohtuuhintaisten päivähoitopalvelujen tarjonnalla on äärimmäisen suuri merkitys yksinhuoltajaäideille ja heidän lapsilleen erityisesti silloin kun lapset ovat 0–2-vuotiaita; ottaa huomioon, että virallisen päivähoitojärjestelmän käyttö 0–2-vuotiaiden ikäryhmässä vaihtelee Tanskan 73 prosentista ainoastaan 2 prosenttiin Tšekissä ja Puolassa ja että vain muutamat EU:n jäsenvaltiot (Tanska, Alankomaat, Ruotsi, Belgia, Espanja, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta) ovat jo saavuttaneet Barcelonan tavoitteet (päivähoitopaikka 33 prosentille alle 3-vuotiaista lapsista); |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että laadukkaiden ja kohtuuhintaisten päivähoitopalvelujen tarjonnalla on äärimmäisen suuri merkitys yksinhuoltajaäideille ja heidän lapsilleen erityisesti silloin kun lapset ovat 0–2-vuotiaita; ottaa huomioon, että virallisen päivähoitojärjestelmän käyttö 0–2-vuotiaiden ikäryhmässä vaihtelee Tanskan 73 prosentista ainoastaan 2 prosenttiin Tšekissä ja Puolassa ja että vain muutamat EU:n jäsenvaltiot (Tanska, Alankomaat, Ruotsi, Belgia, Espanja, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta) ovat jo saavuttaneet Barcelonan tavoitteet (päivähoitopaikka 33 prosentille alle 3-vuotiaista lapsista);

| AB. | katsoo, että kaikilla naisilla, myös yksinhuoltajaäideillä, olisi oltava mahdollisuus päästä työelämään, sillä se on ainoa tapa päästä pois vaikeasta tilanteesta ja köyhyydestä; katsoo, että viranomaisten olisi edistettävä tätä kaikin tavoin; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että kaikilla naisilla, myös yksinhuoltajaäideillä, olisi oltava mahdollisuus päästä työelämään, sillä se on ainoa tapa päästä pois vaikeasta tilanteesta ja köyhyydestä; katsoo, että viranomaisten olisi edistettävä tätä kaikin tavoin;

Yleistilanne

| 1. | kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota yksinhuoltajaäitien tilanteeseen; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään julkisia toimia, kuten koulutuspolitiikkaa, päivähoitopalveluita, terveyspolitiikkaa, työllisyyspolitiikkaa, sosiaaliturvajärjestelmiä ja asuntopolitiikkaa, yksinhuoltajaperheiden tukemiseksi niiden tarpeiden ja elämäntilanteiden mukaisesti ja erityisesti ottaen huomioon yksinhuoltajaäitien perheiden tilanteen; |
| --- | --- |

1.

kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota yksinhuoltajaäitien tilanteeseen; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään julkisia toimia, kuten koulutuspolitiikkaa, päivähoitopalveluita, terveyspolitiikkaa, työllisyyspolitiikkaa, sosiaaliturvajärjestelmiä ja asuntopolitiikkaa, yksinhuoltajaperheiden tukemiseksi niiden tarpeiden ja elämäntilanteiden mukaisesti ja erityisesti ottaen huomioon yksinhuoltajaäitien perheiden tilanteen;

| 2. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kaikkien yksinhuoltajaäitien hyväksi toimivien järjestöjen ja epävirallisten verkostojen työtä erityisesti maissa, joissa yksinhuoltajaperheitä tuetaan vähäisesti tai ei ollenkaan; korostaa, että tällaisen tuen ei ole tarkoitus korvata jäsenvaltioiden hyvinvointivaltiollista tukea yksinhuoltajaäideille, sillä yksi malli ei sovi kaikille siitä syystä, että yksinhuoltajaäitien saama julkinen tuki vaihtelee maantieteellisesti ja kulttuurisesti jäsenvaltioiden välillä; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia käynnistämään asiaan liittyviä tukiohjelmia; |
| --- | --- |

2.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kaikkien yksinhuoltajaäitien hyväksi toimivien järjestöjen ja epävirallisten verkostojen työtä erityisesti maissa, joissa yksinhuoltajaperheitä tuetaan vähäisesti tai ei ollenkaan; korostaa, että tällaisen tuen ei ole tarkoitus korvata jäsenvaltioiden hyvinvointivaltiollista tukea yksinhuoltajaäideille, sillä yksi malli ei sovi kaikille siitä syystä, että yksinhuoltajaäitien saama julkinen tuki vaihtelee maantieteellisesti ja kulttuurisesti jäsenvaltioiden välillä; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia käynnistämään asiaan liittyviä tukiohjelmia;

| 3. | kannustaa yksinhuoltajaäitien auttamiseen tähtääviin toimiin; katsoo, että tässä toiminnassa olisi pyrittävä lisäämään yksinhuoltajaäitien itseluottamusta ja itsenäisyyttä, vähentämään passiivisuuden ja eristyneisyyden tunteita, parantamaan sosiaalisia verkostoja, kehittämään vanhemmuustaitoja ja helpottamaan työelämän oikeuksia ja mahdollisuuksia koskevan tiedon saantia; |
| --- | --- |

3.

kannustaa yksinhuoltajaäitien auttamiseen tähtääviin toimiin; katsoo, että tässä toiminnassa olisi pyrittävä lisäämään yksinhuoltajaäitien itseluottamusta ja itsenäisyyttä, vähentämään passiivisuuden ja eristyneisyyden tunteita, parantamaan sosiaalisia verkostoja, kehittämään vanhemmuustaitoja ja helpottamaan työelämän oikeuksia ja mahdollisuuksia koskevan tiedon saantia;

| 4. | kehottaa lisäämään sellaisten strategioiden laatimista, joissa otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat, sillä ne voivat auttaa ymmärtämään paremmin sukupuolen ja köyhyyden välistä suhdetta, ja investoimaan hankkeisiin, joissa huomioidaan yksinhuoltajaperheiden tarpeet; |
| --- | --- |

4.

kehottaa lisäämään sellaisten strategioiden laatimista, joissa otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat, sillä ne voivat auttaa ymmärtämään paremmin sukupuolen ja köyhyyden välistä suhdetta, ja investoimaan hankkeisiin, joissa huomioidaan yksinhuoltajaperheiden tarpeet;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yksinhuoltajaäitien hyväksi työskenteleviä järjestöjä tarjoamaan koulutusta, jolla pyritään helpottamaan yksinhuoltajaäitien työllistymistä ja kohottamaan heidän itsetuntoaan; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita kannustamaan myös vastaanottokotien luomista, jotta voidaan tarjota tilapäistä majoitusta, jossa yksinhuoltajaäidit saavat neuvontaa ja tietoa; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia käynnistämään yksinhuoltajaäitien kouluttamiseksi erityisiä ohjelmia, joiden tavoitteena helpottaa heidän pääsyään työmarkkinoille, ja tekemään yhteistyötä sellaisten yhdistysten kanssa, joiden toiminta tähtää tähän tavoitteeseen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yksinhuoltajaäitien hyväksi työskenteleviä järjestöjä tarjoamaan koulutusta, jolla pyritään helpottamaan yksinhuoltajaäitien työllistymistä ja kohottamaan heidän itsetuntoaan; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita kannustamaan myös vastaanottokotien luomista, jotta voidaan tarjota tilapäistä majoitusta, jossa yksinhuoltajaäidit saavat neuvontaa ja tietoa; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia käynnistämään yksinhuoltajaäitien kouluttamiseksi erityisiä ohjelmia, joiden tavoitteena helpottaa heidän pääsyään työmarkkinoille, ja tekemään yhteistyötä sellaisten yhdistysten kanssa, joiden toiminta tähtää tähän tavoitteeseen;

| 6. | rohkaisee yksinhuoltajaäideille tarkoitettujen verkkopohjaisten ja henkilöiden välisten keskustelufoorumien, blogien ja palvelupuhelinten kehittämiseen, jotta voidaan vähentää heidän eristäytyneisyyttään ja jotta he voivat vaihtaa keskenään neuvoja, tietoja ja hyviä käytäntöjä kunkin yksilöllisten tarpeiden mukaisesti, sekä sellaisten palvelupuhelinten ja maksuttomien numerojen kehittämiseen, joiden avulla he voivat helpommin olla yhteydessä sosiaalipalveluihin; |
| --- | --- |

6.

rohkaisee yksinhuoltajaäideille tarkoitettujen verkkopohjaisten ja henkilöiden välisten keskustelufoorumien, blogien ja palvelupuhelinten kehittämiseen, jotta voidaan vähentää heidän eristäytyneisyyttään ja jotta he voivat vaihtaa keskenään neuvoja, tietoja ja hyviä käytäntöjä kunkin yksilöllisten tarpeiden mukaisesti, sekä sellaisten palvelupuhelinten ja maksuttomien numerojen kehittämiseen, joiden avulla he voivat helpommin olla yhteydessä sosiaalipalveluihin;

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita määrittelemään yhteiset toimintalinjat, jotka perustuvat parhaiden käytäntöjen vaihtoon Euroopassa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jäsenvaltioita määrittelemään yhteiset toimintalinjat, jotka perustuvat parhaiden käytäntöjen vaihtoon Euroopassa;

| 8. | kannustaa kehittämään tukimekanismeja ja -koulutusta, joiden avulla yksinhuoltajaäidit saavat neuvoja siitä, miten he voivat parhaiten selviytyä vaativasta kasvatustehtävästään yksinhuoltajana ja antaa lapselle tasapainoinen elämänrytmi; |
| --- | --- |

8.

kannustaa kehittämään tukimekanismeja ja -koulutusta, joiden avulla yksinhuoltajaäidit saavat neuvoja siitä, miten he voivat parhaiten selviytyä vaativasta kasvatustehtävästään yksinhuoltajana ja antaa lapselle tasapainoinen elämänrytmi;

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ja niiden viranomaisia edistämään sellaisen vanhemmille tarkoitetun koulutuksen kehittämistä, jonka avulla varattomia nuoria yksinhuoltajavanhempia valmistetaan paremmin kasvatustehtäväänsä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa jäsenvaltioita ja niiden viranomaisia edistämään sellaisen vanhemmille tarkoitetun koulutuksen kehittämistä, jonka avulla varattomia nuoria yksinhuoltajavanhempia valmistetaan paremmin kasvatustehtäväänsä;

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisten tasa-arvoelinten roolia asioissa, joissa on kyse yksinhuoltajaäitejä syrjivistä työelämän käytännöistä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisten tasa-arvoelinten roolia asioissa, joissa on kyse yksinhuoltajaäitejä syrjivistä työelämän käytännöistä;

| 11. | suosittelee jäsenvaltioille asumistuen ja väliaikaisten asumisratkaisujen tarjoamista erityisesti yksinhuoltajaäideille, jotka ikänsä vuoksi eivät enää voi olla sijaishoidossa; |
| --- | --- |

11.

suosittelee jäsenvaltioille asumistuen ja väliaikaisten asumisratkaisujen tarjoamista erityisesti yksinhuoltajaäideille, jotka ikänsä vuoksi eivät enää voi olla sijaishoidossa;

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon yksinhuoltajaäitien erityistilanteen Euroopan eri maissa ja antamaan erityistukea yksinhuoltajaäideille, jotka kuuluvat kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon yksinhuoltajaäitien erityistilanteen Euroopan eri maissa ja antamaan erityistukea yksinhuoltajaäideille, jotka kuuluvat kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin;

Yksinhuoltajaäitien työllisyys

| 13. | painottaa, että Euroopan sosiaalirahaston ja jäsenvaltioiden myöntämän rahoituksen avulla on helpotettava yksinhuoltajaäitien (naimattomien, leskien tai eronneiden) mahdollisuuksia saada koulutusta ja stipendejä; korostaa, että nuoria raskaana olevia naisia olisi rohkaistava jatkamaan opiskelua, sillä näin he voivat saada pätevyyden ja parhaat mahdollisuudet päästä kunnon työsuhteeseen, saada hyvää palkkaa ja tulla taloudellisesti riippumattomiksi, mikä on ainoa varma keino välttää köyhyys; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että Euroopan sosiaalirahaston ja jäsenvaltioiden myöntämän rahoituksen avulla on helpotettava yksinhuoltajaäitien (naimattomien, leskien tai eronneiden) mahdollisuuksia saada koulutusta ja stipendejä; korostaa, että nuoria raskaana olevia naisia olisi rohkaistava jatkamaan opiskelua, sillä näin he voivat saada pätevyyden ja parhaat mahdollisuudet päästä kunnon työsuhteeseen, saada hyvää palkkaa ja tulla taloudellisesti riippumattomiksi, mikä on ainoa varma keino välttää köyhyys;

| 14. | ottaa huomioon, että komissio kehittää Progressin ja Equalin kaltaisten ohjelmien toimintakehyksiä seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten, ja kehottaa sitä samalla harkitsemaan tiedotusohjelmia yksinhuoltajaäitien ja tiettyjen muiden taloudellisesti heikossa asemassa olevien sosiaaliryhmien osallistumisen lisäämiseksi ja rohkaisemaan näitä ryhmiä osallistumaan; |
| --- | --- |

14.

ottaa huomioon, että komissio kehittää Progressin ja Equalin kaltaisten ohjelmien toimintakehyksiä seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten, ja kehottaa sitä samalla harkitsemaan tiedotusohjelmia yksinhuoltajaäitien ja tiettyjen muiden taloudellisesti heikossa asemassa olevien sosiaaliryhmien osallistumisen lisäämiseksi ja rohkaisemaan näitä ryhmiä osallistumaan;

| 15. | kannustaa jäsenvaltioita analysoimaan huolellisesti yksinhuoltajaäitien vajaatyöllisyyttä ja ryhtymään asianmukaisiin toimiin ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

15.

kannustaa jäsenvaltioita analysoimaan huolellisesti yksinhuoltajaäitien vajaatyöllisyyttä ja ryhtymään asianmukaisiin toimiin ongelman ratkaisemiseksi;

| 16. | painottaa, että on tarpeen tarjota riittävästi ja kohtuulliseen hintaan sellaisia laadukkaita lasten päivähoitopalveluja ja muiden huolenpitoa tarvitsevien hoitopalveluja, jotka sopivat yhteen kokopäivätyön aikataulujen kanssa, ja antaa yksinhuoltajaäidille etusija niiden käytössä ja myös helpottaa huomattavasti yksinhuoltajaäitien koulutukseen pääsyä ja työnhakua ja myös parantaa heidän mahdollisuuksiaan pysyä työelämässä; kannattaa sellaisia yritysten tarjoamia päivähoitopalveluja, joilla on joustavat aukioloajat; vaatii, että jäsenvaltioiden on varmistettava päivähoitopalvelujen saatavuus pyrkimällä siihen, että 0–3-vuotiaille lapsille voidaan tarjota 50 prosenttia tarvittavasta hoidosta ja 3–6-vuotiaille 100 prosenttia; |
| --- | --- |

16.

painottaa, että on tarpeen tarjota riittävästi ja kohtuulliseen hintaan sellaisia laadukkaita lasten päivähoitopalveluja ja muiden huolenpitoa tarvitsevien hoitopalveluja, jotka sopivat yhteen kokopäivätyön aikataulujen kanssa, ja antaa yksinhuoltajaäidille etusija niiden käytössä ja myös helpottaa huomattavasti yksinhuoltajaäitien koulutukseen pääsyä ja työnhakua ja myös parantaa heidän mahdollisuuksiaan pysyä työelämässä; kannattaa sellaisia yritysten tarjoamia päivähoitopalveluja, joilla on joustavat aukioloajat; vaatii, että jäsenvaltioiden on varmistettava päivähoitopalvelujen saatavuus pyrkimällä siihen, että 0–3-vuotiaille lapsille voidaan tarjota 50 prosenttia tarvittavasta hoidosta ja 3–6-vuotiaille 100 prosenttia;

| 17. | painottaa, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön enemmän määräyksiä äitien työllisyyden parantamiseksi, koska se on tehokkain tapa nostaa tulotasoa ja siten vähentää yksinhuoltajaäitien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä; |
| --- | --- |

17.

painottaa, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön enemmän määräyksiä äitien työllisyyden parantamiseksi, koska se on tehokkain tapa nostaa tulotasoa ja siten vähentää yksinhuoltajaäitien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä;

| 18. | korostaa, että on harjoitettava työllisyyspolitiikkaa, joka kannustaa yksinhuoltajaäitien palkkaamiseen ja ehkäisee perusteettomia irtisanomisia; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että on harjoitettava työllisyyspolitiikkaa, joka kannustaa yksinhuoltajaäitien palkkaamiseen ja ehkäisee perusteettomia irtisanomisia;

| 19. | kannustaa jäsenvaltioita tarjoamaan verohelpotuksia ja muita taloudellisia kannustimia yrityksille, jotka työllistävät yksinhuoltajia ja/tai perustavat, ylläpitävät ja tarjoavat työntekijöille päivähoitotiloja ja -palveluja työpaikan yhteydessä; |
| --- | --- |

19.

kannustaa jäsenvaltioita tarjoamaan verohelpotuksia ja muita taloudellisia kannustimia yrityksille, jotka työllistävät yksinhuoltajia ja/tai perustavat, ylläpitävät ja tarjoavat työntekijöille päivähoitotiloja ja -palveluja työpaikan yhteydessä;

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan yksinhuoltajaperheiden tukemista koskevia parhaita käytäntöjä erityisesti talouskriisin yhteydessä, koska sen vuoksi yksinhuoltajavanhempien tilanne huononee entisestään; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan yksinhuoltajaperheiden tukemista koskevia parhaita käytäntöjä erityisesti talouskriisin yhteydessä, koska sen vuoksi yksinhuoltajavanhempien tilanne huononee entisestään;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita yhteistyössä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa tarkastelemaan yksinhuoltajaäitien erityistarpeita, keräämään ja analysoimaan tietoja, harkitsemaan konkreettisia toimia ongelmien käsittelemiseksi ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä niiden ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita yhteistyössä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa tarkastelemaan yksinhuoltajaäitien erityistarpeita, keräämään ja analysoimaan tietoja, harkitsemaan konkreettisia toimia ongelmien käsittelemiseksi ja vaihtamaan parhaita käytäntöjä niiden ratkaisemiseksi;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, jotta köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen eivät olisi jatkuvasti yksinhuoltajaäitien uhkana; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, jotta köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen eivät olisi jatkuvasti yksinhuoltajaäitien uhkana;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että yksinhuoltajaäideille myönnetään asumistukea ja että he ovat etusijalla vuokra-asuntojen jonotuslistoilla; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että yksinhuoltajaäideille myönnetään asumistukea ja että he ovat etusijalla vuokra-asuntojen jonotuslistoilla;

| 24. | pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että kaikkia lapsia kohdellaan yhtäläisesti ja että he voivat elää hyvää elämää vanhempiensa siviilisäädystä tai perheen rakenteesta riippumatta, tarjoamalla yleisiä avustuksia, jotta köyhyys ei siirry lapsille; |
| --- | --- |

24.

pyytää jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että kaikkia lapsia kohdellaan yhtäläisesti ja että he voivat elää hyvää elämää vanhempiensa siviilisäädystä tai perheen rakenteesta riippumatta, tarjoamalla yleisiä avustuksia, jotta köyhyys ei siirry lapsille;

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla torjutaan yksinhuoltajaäiteihin ja heidän lapsiinsa kohdistuvaa syrjintää, ja kannattaa tässä suhteessa ohjelmia, joiden puitteissa heidän lapsensa saavat yhteiskunnan tukea ja stipendejä; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla torjutaan yksinhuoltajaäiteihin ja heidän lapsiinsa kohdistuvaa syrjintää, ja kannattaa tässä suhteessa ohjelmia, joiden puitteissa heidän lapsensa saavat yhteiskunnan tukea ja stipendejä;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla pyritään tukemaan yksinhuoltajaperheitä taloudellisesti myöntämällä yksinhuoltajille ja yksinhuoltajatalouksille kansallisen lainsäädännön mukaisia etuuksia, verovähennyksiä ja muita verohuojennuksia sekä koulutustukea yksinhuoltajille; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla pyritään tukemaan yksinhuoltajaperheitä taloudellisesti myöntämällä yksinhuoltajille ja yksinhuoltajatalouksille kansallisen lainsäädännön mukaisia etuuksia, verovähennyksiä ja muita verohuojennuksia sekä koulutustukea yksinhuoltajille;

| 27. | pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että elatusvelvolliset vanhemmat maksavat elatusapua säännöllisesti; |
| --- | --- |

27.

pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että elatusvelvolliset vanhemmat maksavat elatusapua säännöllisesti;

| 28. | kannustaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon sukupuolinäkökohdat ja erityisesti yksinhuoltajaäitien tilanteen eläkejärjestelmiensä uudistuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

28.

kannustaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon sukupuolinäkökohdat ja erityisesti yksinhuoltajaäitien tilanteen eläkejärjestelmiensä uudistuksen yhteydessä;

Perhe- ja työelämän yhteensovittaminen

| 29. | painottaa, että jäsenvaltioiden sekä julkisten ja yksityisten organisaatioiden olisi asetettava työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen etusijalle ottamalla käyttöön perhe-elämän huomioon ottavia työehtoja, kuten joustavat työajat ja etätyö, sekä kehittämällä esimerkiksi päivähoitopalveluja ja lastentarhoja; |
| --- | --- |

29.

painottaa, että jäsenvaltioiden sekä julkisten ja yksityisten organisaatioiden olisi asetettava työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen etusijalle ottamalla käyttöön perhe-elämän huomioon ottavia työehtoja, kuten joustavat työajat ja etätyö, sekä kehittämällä esimerkiksi päivähoitopalveluja ja lastentarhoja;

| 30. | korostaa, että yksinhuoltajaäitien työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen helpottamiseksi tarvitaan isien suurempaa osallistumista; toteaa tässä yhteydessä, että hoitovastuun jakaminen on lähes olematonta joissakin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että yksinhuoltajaäitien työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen helpottamiseksi tarvitaan isien suurempaa osallistumista; toteaa tässä yhteydessä, että hoitovastuun jakaminen on lähes olematonta joissakin jäsenvaltioissa;

| 31. | pyytää yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen mukaisesti, että kaikki yksinhuoltajaäitien hyväksi toteutettavat toimet ja hankkeet koskisivat myös yksinhuoltajaisiä; |
| --- | --- |

31.

pyytää yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen mukaisesti, että kaikki yksinhuoltajaäitien hyväksi toteutettavat toimet ja hankkeet koskisivat myös yksinhuoltajaisiä;

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään EU:n tasolla vertailukelpoista tietoa tästä aiheesta ja sen kehityksestä, jotta voidaan vertailla sosiaalijärjestelmiä ja niihin sisältyviä määräyksiä; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään EU:n tasolla vertailukelpoista tietoa tästä aiheesta ja sen kehityksestä, jotta voidaan vertailla sosiaalijärjestelmiä ja niihin sisältyviä määräyksiä;

| 33. | katsoo, että lasten hoitoon ja kasvatukseen tai iäkkäistä henkilöistä huolehtimiseen aikansa ja osaamisensa käyttävien olisi saatava yhteiskunnan tunnustusta työstään ja heille olisi siksi annettava omia oikeuksia ja erityisesti sosiaaliturva- ja eläkeoikeuksia; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että lasten hoitoon ja kasvatukseen tai iäkkäistä henkilöistä huolehtimiseen aikansa ja osaamisensa käyttävien olisi saatava yhteiskunnan tunnustusta työstään ja heille olisi siksi annettava omia oikeuksia ja erityisesti sosiaaliturva- ja eläkeoikeuksia;

*

* *

| 34. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

34.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(2)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 31.

(3)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 79.

(4)  EUVL C 236 E, 12.8.2011, s. 87.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0058.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0085.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0086.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0373.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/66

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Järjestäytynyt rikollisuus Euroopan unionissa

P7_TA(2011)0459

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 järjestäytyneestä rikollisuudesta Euroopan unionissa (2010/2309(INI))

2013/C 131 E/08

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan, 4 luvun (82–86 artikla) sekä 5 luvun (87–89 artikla) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan, 4 luvun (82–86 artikla) sekä 5 luvun (87–89 artikla) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan Tukholman ohjelman (1), komission tiedonannon "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttaminen EU:n kansalaisten hyväksi: toimintasuunnitelma Tukholman ohjelman toteuttamiseksi" (KOM(2010)0171) sekä komission tiedonannon "EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa" (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevan Tukholman ohjelman (1), komission tiedonannon "Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toteuttaminen EU:n kansalaisten hyväksi: toimintasuunnitelma Tukholman ohjelman toteuttamiseksi" (KOM(2010)0171) sekä komission tiedonannon "EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa" (KOM(2010)0673),

| — | ottaa huomioon 8. ja 9. marraskuuta 2010 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät järjestäytynyttä ja vakavaa kansainvälistä rikollisuutta koskevan EU:n toimintapoliittisen syklin perustamisesta ja toteuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. ja 9. marraskuuta 2010 annetut oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät järjestäytynyttä ja vakavaa kansainvälistä rikollisuutta koskevan EU:n toimintapoliittisen syklin perustamisesta ja toteuttamisesta,

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta (2),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 15. marraskuuta 2000 tekemän kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen yleissopimuksen (päätöslauselma 55/25) ja siihen liittyvät pöytäkirjat, erityisesti pöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta, pöytäkirjan maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä sekä ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjumista koskevan pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 15. marraskuuta 2000 tekemän kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen yleissopimuksen (päätöslauselma 55/25) ja siihen liittyvät pöytäkirjat, erityisesti pöytäkirjan ihmiskaupan, erityisesti naisten ja lasten kaupan ehkäisemisestä, torjumisesta ja rankaisemisesta, pöytäkirjan maitse, meritse ja ilmateitse tapahtuvan maahanmuuttajien salakuljetuksen kieltämisestä sekä ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjumista koskevan pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa 22. heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2003/577/YOS, rikoksen tuottaman hyödyn ja rikoksella saadun omaisuuden sekä rikoksentekovälineiden menetetyksi tuomitsemisesta 24. helmikuuta 2005 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2005/212/YOS (3) sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta menetetyksi tuomitsemista koskeviin päätöksiin 6. lokakuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/783/YOS, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa 22. heinäkuuta 2003 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2003/577/YOS, rikoksen tuottaman hyödyn ja rikoksella saadun omaisuuden sekä rikoksentekovälineiden menetetyksi tuomitsemisesta 24. helmikuuta 2005 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2005/212/YOS (3) sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta menetetyksi tuomitsemista koskeviin päätöksiin 6. lokakuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/783/YOS,

| — | ottaa huomioon varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien jäsenvaltioiden toimistojen yhteistyöstä rikoksen tuottaman hyödyn tai muun rikokseen liittyvän omaisuuden jäljittämisessä ja tunnistamisessa 6. joulukuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/845/YOS (4) sekä kyseisen päätöksen 8 artiklaan perustuvan komission kertomuksen KOM(2011)0176, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien jäsenvaltioiden toimistojen yhteistyöstä rikoksen tuottaman hyödyn tai muun rikokseen liittyvän omaisuuden jäljittämisessä ja tunnistamisessa 6. joulukuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/845/YOS (4) sekä kyseisen päätöksen 8 artiklaan perustuvan komission kertomuksen KOM(2011)0176,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät menetetyksi tuomitsemisesta ja omaisuuden takaisinsaamisesta (7769/3/10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät menetetyksi tuomitsemisesta ja omaisuuden takaisinsaamisesta (7769/3/10),

| — | ottaa huomioon rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista ja terrorismin rahoitusta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (yleissopimus nro 198), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista ja terrorismin rahoitusta koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (yleissopimus nro 198),

| — | ottaa huomioon komission tilaaman tutkimuksen EU:n jäsenvaltioiden rikollisesti hankitun omaisuuden löytämiseksi, jäljittämiseksi, jäädyttämiseksi ja takavarikoimiseksi soveltamien käytäntöjen vaikuttavuudesta ("Assessing the effectiveness of EU Member States’ practices in the identification, tracing, freezing and confiscation of criminal assets", 2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tilaaman tutkimuksen EU:n jäsenvaltioiden rikollisesti hankitun omaisuuden löytämiseksi, jäljittämiseksi, jäädyttämiseksi ja takavarikoimiseksi soveltamien käytäntöjen vaikuttavuudesta ("Assessing the effectiveness of EU Member States’ practices in the identification, tracing, freezing and confiscation of criminal assets", 2009),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuksen "EU:n rooli kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa" (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuksen "EU:n rooli kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa" (5),

| — | ottaa huomioon Europolin toimittamat OCTAn (European Organised Crime Threat Assessment) vuosiraportit (6) ja erityisesti vuotta 2011 koskevan raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin toimittamat OCTAn (European Organised Crime Threat Assessment) vuosiraportit (6) ja erityisesti vuotta 2011 koskevan raportin,

| — | ottaa huomioon Europolin, Eurojustin ja Frontex-viraston yhteisen kertomuksen EU:n sisäisestä turvallisuudesta (2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin, Eurojustin ja Frontex-viraston yhteisen kertomuksen EU:n sisäisestä turvallisuudesta (2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen vuosittain laatimat kertomukset huumausaineongelman tilanteesta Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen vuosittain laatimat kertomukset huumausaineongelman tilanteesta Euroopassa,

| — | ottaa huomioon Italian kansallisen mafianvastaisen yksikön vuosikertomukset; ottaa huomioon Bundeskriminalamtin (BKA, Saksan valtiollinen rikostutkintavirasto) laatimat raportit 'ndrangheta-rikollisjärjestön läsnäolosta Saksassa ja erityisesti BKA:n tuoreimman raportin, jossa käsitellään San Luca -klaanin toimintaa Saksassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Italian kansallisen mafianvastaisen yksikön vuosikertomukset; ottaa huomioon Bundeskriminalamtin (BKA, Saksan valtiollinen rikostutkintavirasto) laatimat raportit 'ndrangheta-rikollisjärjestön läsnäolosta Saksassa ja erityisesti BKA:n tuoreimman raportin, jossa käsitellään San Luca -klaanin toimintaa Saksassa,

| — | ottaa huomioon Europolin vuonna 2008 laatiman raportin, jossa arvioidaan Venäjän järjestäytyneen rikollisuuden muodostamaa uhkaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin vuonna 2008 laatiman raportin, jossa arvioidaan Venäjän järjestäytyneen rikollisuuden muodostamaa uhkaa,

| — | ottaa huomioon Europolin toimintaa koskevan yleiskertomuksen (2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin toimintaa koskevan yleiskertomuksen (2009),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin teettämän tutkimuksen aiheesta "Oikeudellisen ja poliisiyhteistyön alalla toimivaltaisten EU:n elinten koordinoinnin parantaminen: kohti Euroopan syyttäjäviranomaista", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin teettämän tutkimuksen aiheesta "Oikeudellisen ja poliisiyhteistyön alalla toimivaltaisten EU:n elinten koordinoinnin parantaminen: kohti Euroopan syyttäjäviranomaista",

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/426/YOS Eurojustin vahvistamisesta sekä Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi tehdyn päätöksen 2002/187/YOS muuttamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/426/YOS Eurojustin vahvistamisesta sekä Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi tehdyn päätöksen 2002/187/YOS muuttamisesta (7),

| — | ottaa huomioon Eurojustin vuosittaiset toimintakertomukset (2002–2010) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurojustin vuosittaiset toimintakertomukset (2002–2010) (8),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/976/YOS Euroopan oikeudellisesta verkostosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/976/YOS Euroopan oikeudellisesta verkostosta (9),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Eurojust ja Euroopan oikeudellinen verkosto järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa Euroopan unionissa" (KOM(2007)0644), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Eurojust ja Euroopan oikeudellinen verkosto järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa Euroopan unionissa" (KOM(2007)0644),

| — | ottaa huomioon neuvoston 6. huhtikuuta 2009 tehdyn päätöksen 2009/371/YOS Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 6. huhtikuuta 2009 tehdyn päätöksen 2009/371/YOS Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta (10),

| — | ottaa huomioon neuvoston 27. marraskuuta 2008 tehdyn puitepäätöksen 2008/977/YOS rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 27. marraskuuta 2008 tehdyn puitepäätöksen 2008/977/YOS rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta (11),

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2000 tehdyn Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan yleissopimuksen, kyseiseen yleissopimukseen liitettävästä pöytäkirjasta 16. lokakuuta 2001 annetut neuvoston säädökset sekä 18. joulukuuta 1997 tehdyn yleissopimuksen (12) rajat ylittävistä avunantojärjestelyistä ja yhteistyöstä jäsenvaltioiden tullihallintojen välillä (Napoli II) (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2000 tehdyn Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan yleissopimuksen, kyseiseen yleissopimukseen liitettävästä pöytäkirjasta 16. lokakuuta 2001 annetut neuvoston säädökset sekä 18. joulukuuta 1997 tehdyn yleissopimuksen (12) rajat ylittävistä avunantojärjestelyistä ja yhteistyöstä jäsenvaltioiden tullihallintojen välillä (Napoli II) (13),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS ja sitä muuttavat myöhemmät säädökset (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS ja sitä muuttavat myöhemmät säädökset (14),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 34 artiklaan perustuvat komission kertomukset (KOM(2005)0063 ja KOM(2006)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 34 artiklaan perustuvat komission kertomukset (KOM(2005)0063 ja KOM(2006)0008),

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 julkaistun komission kertomuksen eurooppalaisen pidätysmääräyksen toteuttamisesta ja 11. kesäkuuta 2008 julkaistun neuvoston pääsihteeristön muistion vastauksista kyselyihin, joilla pyritään keräämään kvantitatiivisia tietoja eurooppalaisen pidätysmääräyksen käytöstä vuonna 2007 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 julkaistun komission kertomuksen eurooppalaisen pidätysmääräyksen toteuttamisesta ja 11. kesäkuuta 2008 julkaistun neuvoston pääsihteeristön muistion vastauksista kyselyihin, joilla pyritään keräämään kvantitatiivisia tietoja eurooppalaisen pidätysmääräyksen käytöstä vuonna 2007 (15),

| — | ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle eurooppalaista pidätysmääräystä koskevasta arvioinnista (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle eurooppalaista pidätysmääräystä koskevasta arvioinnista (16),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/465/YOS yhteisistä tutkintaryhmistä (17) ja komission kertomuksen neuvoston 13. kesäkuuta 2002 yhteisistä tutkintaryhmistä tekemän puitepäätöksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä (KOM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/465/YOS yhteisistä tutkintaryhmistä (17) ja komission kertomuksen neuvoston 13. kesäkuuta 2002 yhteisistä tutkintaryhmistä tekemän puitepäätöksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä (KOM(2004)0858),

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 tehdyn Euroopan parlamentin tutkimuksen eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja yhteisten tutkintaryhmien käytöstä kansallisella ja EU:n tasolla (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 tehdyn Euroopan parlamentin tutkimuksen eurooppalaisen pidätysmääräyksen ja yhteisten tutkintaryhmien käytöstä kansallisella ja EU:n tasolla (18),

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (19),

| — | ottaa huomioon rahanpesun vastaisen toimintaryhmän (FATF) antamat 40 suositusta rahanpesun torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahanpesun vastaisen toimintaryhmän (FATF) antamat 40 suositusta rahanpesun torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2005 annetun direktiivin 2005/60/EY rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2005 annetun direktiivin 2005/60/EY rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen (20),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2005 annetun asetuksen (EY) N:o 1889/2005 yhteisön alueelle tuotavan tai sieltä vietävän käteisrahan valvonnasta (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2005 annetun asetuksen (EY) N:o 1889/2005 yhteisön alueelle tuotavan tai sieltä vietävän käteisrahan valvonnasta (21),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1781/2006 maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1781/2006 maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana (22),

| — | ottaa huomioon lahjonnan torjumisesta yksityisellä sektorilla tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2003/568/YOS (23) ja neuvoston 22. heinäkuuta 2003 tehdyn puitepäätöksen 2003/568/YOS 9 artiklan mukaisen komission kertomuksen neuvostolle (KOM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lahjonnan torjumisesta yksityisellä sektorilla tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2003/568/YOS (23) ja neuvoston 22. heinäkuuta 2003 tehdyn puitepäätöksen 2003/568/YOS 9 artiklan mukaisen komission kertomuksen neuvostolle (KOM(2007)0328),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien korruption vastaisen yleissopimuksen eli Méridan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien korruption vastaisen yleissopimuksen eli Méridan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston lahjontaa koskevan rikos- ja siviilioikeudellisen yleissopimuksen; ottaa huomioon sellaisen korruption, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumista koskevan yleissopimuksen sekä kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvan korruption torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston lahjontaa koskevan rikos- ja siviilioikeudellisen yleissopimuksen; ottaa huomioon sellaisen korruption, jossa on osallisina Euroopan yhteisöjen virkamiehiä tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden virkamiehiä, torjumista koskevan yleissopimuksen sekä kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvan korruption torjuntaa koskevan OECD:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (24) sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (24) sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuksen rahoituslaitoksista ja rakennerahastojen toteuttamisesta Etelä-Italiassa (2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuksen rahoituslaitoksista ja rakennerahastojen toteuttamisesta Etelä-Italiassa (2009),

| — | ottaa huomioon EU:n huumausainestrategian (2005–2012) sekä EU:n huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman (2009–2012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n huumausainestrategian (2005–2012) sekä EU:n huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman (2009–2012),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston (UNODC) laatiman maailman huumausaineraportin 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston (UNODC) laatiman maailman huumausaineraportin 2010,

| — | ottaa huomioon Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen vuotta 2010 koskevan kertomuksen huumausaineongelman tilanteesta Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen vuotta 2010 koskevan kertomuksen huumausaineongelman tilanteesta Euroopassa,

| — | ottaa huomioon komission Center for the Study of Democracy -tutkimuslaitokselta tilaaman selvityksen järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption välisestä yhteydestä (2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Center for the Study of Democracy -tutkimuslaitokselta tilaaman selvityksen järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption välisestä yhteydestä (2010),

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 sekä komission 13. kesäkuuta 2007 antaman suosituksen (25) kyseisen asetuksen täytäntöönpanon valvontatoimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 sekä komission 13. kesäkuuta 2007 antaman suosituksen (25) kyseisen asetuksen täytäntöönpanon valvontatoimista,

| — | ottaa huomioon Transcrime-laitoksen vuonna 2008 komission rahoituksen turvin tekemän tutkimuksen kiristysrikollisuudesta ja tarpeesta ottaa käyttöön järjestäytyneen rikollisuuden toimien torjuntaväline, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Transcrime-laitoksen vuonna 2008 komission rahoituksen turvin tekemän tutkimuksen kiristysrikollisuudesta ja tarpeesta ottaa käyttöön järjestäytyneen rikollisuuden toimien torjuntaväline,

| — | ottaa huomioon kattavasta eurooppalaisesta suunnitelmasta väärentämisen ja piratismin torjumiseksi 25. syyskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman sekä vahvistetusta tulliyhteistyöstrategiasta 23. lokakuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kattavasta eurooppalaisesta suunnitelmasta väärentämisen ja piratismin torjumiseksi 25. syyskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman sekä vahvistetusta tulliyhteistyöstrategiasta 23. lokakuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (26),

| — | ottaa huomioon kirjallisen kannanottonsa 2/2010 Euroopan unionin korruption vastaisiin pyrkimyksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kirjallisen kannanottonsa 2/2010 Euroopan unionin korruption vastaisiin pyrkimyksiin,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta Rikoshyödyn takaisinperiminen" (KOM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle "Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta Rikoshyödyn takaisinperiminen" (KOM(2008)0766),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A7-0333/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A7-0333/2011),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tärkeimpiä tavoitteita on luoda vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jolla ei ole sisärajoja ja jolla ehkäistään ja torjutaan rikollisuutta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla), sekä varmistaa korkea turvallisuuden taso ehkäisemällä ja torjumalla rikollisuutta ja toteuttamalla poliisiviranomaisten ja oikeusviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välisiä yhteensovittamis- ja yhteistyötoimia sekä rikosoikeudellisten päätösten vastavuoroisella tunnustamisella ja tarvittaessa rikoslainsäädäntöjen lähentämisellä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artikla); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tärkeimpiä tavoitteita on luoda vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jolla ei ole sisärajoja ja jolla ehkäistään ja torjutaan rikollisuutta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla), sekä varmistaa korkea turvallisuuden taso ehkäisemällä ja torjumalla rikollisuutta ja toteuttamalla poliisiviranomaisten ja oikeusviranomaisten ja muiden toimivaltaisten viranomaisten välisiä yhteensovittamis- ja yhteistyötoimia sekä rikosoikeudellisten päätösten vastavuoroisella tunnustamisella ja tarvittaessa rikoslainsäädäntöjen lähentämisellä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artikla);

| B. | ottaa huomioon, että järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamat sosiaaliset kustannukset ovat huomattavat, sillä se rikkoo ihmisoikeuksia, heikentää demokraattisia periaatteita, suuntaa toisaalle ja tuhlaa taloudellisia, inhimillisiä ja muita resursseja, vääristää vapaita sisämarkkinoita, turmelee yrityksiä ja laillista liiketoimintaa, rohkaisee syyllistymään korruptioon ja saastuttaa ja tuhoaa ympäristöä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamat sosiaaliset kustannukset ovat huomattavat, sillä se rikkoo ihmisoikeuksia, heikentää demokraattisia periaatteita, suuntaa toisaalle ja tuhlaa taloudellisia, inhimillisiä ja muita resursseja, vääristää vapaita sisämarkkinoita, turmelee yrityksiä ja laillista liiketoimintaa, rohkaisee syyllistymään korruptioon ja saastuttaa ja tuhoaa ympäristöä;

| C. | ottaa huomioon, että tuomioistuimista ja poliisiviranomaisten ja toimittajien tutkimuksista saadut hälyttävät todisteet osoittavat, että eräissä jäsenvaltioissa järjestäytynyt rikollisuus on soluttautunut poliittisiin piireihin, julkisiin elimiin ja lailliseen liiketoimintaan ja juurtunut syvälle niiden rakenteisiin; toteaa olevan mahdollista, että se on vallannut alaa myös muualla Euroopan unionissa, mikä vahvistaa järjestäytyneen rikollisuuden asemaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tuomioistuimista ja poliisiviranomaisten ja toimittajien tutkimuksista saadut hälyttävät todisteet osoittavat, että eräissä jäsenvaltioissa järjestäytynyt rikollisuus on soluttautunut poliittisiin piireihin, julkisiin elimiin ja lailliseen liiketoimintaan ja juurtunut syvälle niiden rakenteisiin; toteaa olevan mahdollista, että se on vallannut alaa myös muualla Euroopan unionissa, mikä vahvistaa järjestäytyneen rikollisuuden asemaa;

| D. | toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden tarkoituksena ja lähtökohtana on tuottaa taloudellista voittoa ja että siksi sen ehkäisyssä ja torjunnassa on keskityttävä rikoshyödyn määrittämiseen, jäädyttämiseen, takavarikoimiseen ja menetetyksi tuomitsemiseen, jotta toimet olisivat tehokkaita; katsoo, että nykyinen EU:n tason lainsäädäntökehys ei vaikuta asianmukaiselta perustalta vakavien toimien toteuttamiseksi ongelman ratkaisemiseksi ja että tarvitaan lainsäädäntöä, joka mahdollistaisi esimerkiksi niin kutsutun laajennetun menetetyksi tuomitsemisen sekä peitehenkilöiden ja -järjestöjen nimiin rekisteröityihin varoihin kohdistuvat toimet; ottaa lisäksi huomioon, että sijoittamalla menetetyiksi tuomitut varat sosiaalisiin tarkoituksiin edistetään myönteistä suhtautumista järjestäytyneen rikollisuuden torjuntastrategioihin, sillä varojen menetetyksi tuomitsemista ei silloin enää pidetä pelkästään keinona evätä resursseja rikollisjärjestöiltä, vaan sen rakentava vaikutus on kaksinkertainen, sillä siten sekä tuetaan järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä että piristetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden tarkoituksena ja lähtökohtana on tuottaa taloudellista voittoa ja että siksi sen ehkäisyssä ja torjunnassa on keskityttävä rikoshyödyn määrittämiseen, jäädyttämiseen, takavarikoimiseen ja menetetyksi tuomitsemiseen, jotta toimet olisivat tehokkaita; katsoo, että nykyinen EU:n tason lainsäädäntökehys ei vaikuta asianmukaiselta perustalta vakavien toimien toteuttamiseksi ongelman ratkaisemiseksi ja että tarvitaan lainsäädäntöä, joka mahdollistaisi esimerkiksi niin kutsutun laajennetun menetetyksi tuomitsemisen sekä peitehenkilöiden ja -järjestöjen nimiin rekisteröityihin varoihin kohdistuvat toimet; ottaa lisäksi huomioon, että sijoittamalla menetetyiksi tuomitut varat sosiaalisiin tarkoituksiin edistetään myönteistä suhtautumista järjestäytyneen rikollisuuden torjuntastrategioihin, sillä varojen menetetyksi tuomitsemista ei silloin enää pidetä pelkästään keinona evätä resursseja rikollisjärjestöiltä, vaan sen rakentava vaikutus on kaksinkertainen, sillä siten sekä tuetaan järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä että piristetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä;

| E. | ottaa huomioon, että rikollisjärjestöt keskittävät toimintansa lukuisille ja jatkuvasti laajeneville aloille, kuten kansainväliseen huumekauppaan, ihmiskauppaan ja ihmisten hyväksikäyttöön, talousrikollisuuteen, kansainväliseen asekauppaan, rahan väärentämiseen, tietoverkkorikoksiin, ympäristörikoksiin, julkisten varojen ohjaamiseen toisaalle, petoksiin ja kiristyksiin, ja että kyseinen toiminta on useimmiten luonteeltaan ylikansallista ja yleiseurooppalaista; toteaa, että suuri osa tämän rikollisen toiminnan hyödystä pestään; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että rikollisjärjestöt keskittävät toimintansa lukuisille ja jatkuvasti laajeneville aloille, kuten kansainväliseen huumekauppaan, ihmiskauppaan ja ihmisten hyväksikäyttöön, talousrikollisuuteen, kansainväliseen asekauppaan, rahan väärentämiseen, tietoverkkorikoksiin, ympäristörikoksiin, julkisten varojen ohjaamiseen toisaalle, petoksiin ja kiristyksiin, ja että kyseinen toiminta on useimmiten luonteeltaan ylikansallista ja yleiseurooppalaista; toteaa, että suuri osa tämän rikollisen toiminnan hyödystä pestään;

| F. | ottaa huomioon, että laittomat maahanmuuttajanaiset ja -tytöt ovat esimerkiksi prostituution ja ihmiskaupan kautta alttiimpia järjestäytyneelle rikollisuudelle kuin naiset ja tytöt, jotka ovat EU-maan kansalaisia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että laittomat maahanmuuttajanaiset ja -tytöt ovat esimerkiksi prostituution ja ihmiskaupan kautta alttiimpia järjestäytyneelle rikollisuudelle kuin naiset ja tytöt, jotka ovat EU-maan kansalaisia;

| G. | ottaa huomioon, että vaikka yhtään kattavaa tutkimusta ei ole tehty, Euroopassa toimivien mafiatyyppisten rikollisjärjestöjen liikevaihdon määrä on vaikuttava, erityisesti kun on kyse italialaisista järjestäytyneistä rikollisryhmistä, joiden tulot ovat useisiin tutkimuksiin (Eurispes-tutkimus mukaan luettuna) perustuvien ja Eurojustin, Europolin ja Frontex-viraston yhteisessä raportissa vuonna 2010 vahvistettujen varovaisten arvioiden mukaan vähintään 135 miljardia euroa, mikä on enemmän kuin kuuden EU:n jäsenvaltion yhteenlaskettu BKT; toteaa, että paras esimerkki tästä on 'ndrangheta-järjestö, joka on kaikkein syvimmälle juurtunut mafiaryhmä EU:n jäsenvaltioissa ja muualla maailmassa ja jonka liikevaihdon arvioidaan nousevan vähintään 44 miljardiin euroon vuodessa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vaikka yhtään kattavaa tutkimusta ei ole tehty, Euroopassa toimivien mafiatyyppisten rikollisjärjestöjen liikevaihdon määrä on vaikuttava, erityisesti kun on kyse italialaisista järjestäytyneistä rikollisryhmistä, joiden tulot ovat useisiin tutkimuksiin (Eurispes-tutkimus mukaan luettuna) perustuvien ja Eurojustin, Europolin ja Frontex-viraston yhteisessä raportissa vuonna 2010 vahvistettujen varovaisten arvioiden mukaan vähintään 135 miljardia euroa, mikä on enemmän kuin kuuden EU:n jäsenvaltion yhteenlaskettu BKT; toteaa, että paras esimerkki tästä on 'ndrangheta-järjestö, joka on kaikkein syvimmälle juurtunut mafiaryhmä EU:n jäsenvaltioissa ja muualla maailmassa ja jonka liikevaihdon arvioidaan nousevan vähintään 44 miljardiin euroon vuodessa;

| H. | ottaa huomioon, että järjestäytyneen rikollisuuden Euroopan unionille muodostama uhka ulottuu unionin rajojen ulkopuolelle ja että siihen on siksi vastattava ottaen asianmukaisesti huomioon tarve soveltaa maailmanlaajuista ja kansainvälistä lähestymistapaa, mikä edellyttää tiivistä yhteistyötä kolmansien maiden ja Interpolin ja Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston (UNODC) kaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että järjestäytyneen rikollisuuden Euroopan unionille muodostama uhka ulottuu unionin rajojen ulkopuolelle ja että siihen on siksi vastattava ottaen asianmukaisesti huomioon tarve soveltaa maailmanlaajuista ja kansainvälistä lähestymistapaa, mikä edellyttää tiivistä yhteistyötä kolmansien maiden ja Interpolin ja Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimiston (UNODC) kaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa;

| I. | ottaa huomioon, että korruptio on tavanomaisin keino, jota järjestäytyneet rikolliset käyttävät kiristämiseen tai palkitsemiseen ohjatakseen julkisia resursseja toisaalle ja soluttautuakseen paikallistason politiikkaan, hallintoon ja yksityiseen sektoriin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että korruptio on tavanomaisin keino, jota järjestäytyneet rikolliset käyttävät kiristämiseen tai palkitsemiseen ohjatakseen julkisia resursseja toisaalle ja soluttautuakseen paikallistason politiikkaan, hallintoon ja yksityiseen sektoriin;

| J. | toteaa, että rahanpesu on yksi salakavalimmista keinoista, joilla laiton toiminta voi turmella laillista toimintaa, ja että se on välttämätön siirtymäprosessi, jota ilman rikoksella hankittu ostovoima pysyy vain potentiaalina, jota voidaan käyttää laittomissa piireissä mutta jota ei voida muuttaa todelliseksi taloudelliseksi vallaksi; toteaa, että yhteistyö ja kansainvälinen yhteistoiminta ovat keskeisiä tekijöitä rahanpesun torjumiseksi tehokkaasti; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että rahanpesu on yksi salakavalimmista keinoista, joilla laiton toiminta voi turmella laillista toimintaa, ja että se on välttämätön siirtymäprosessi, jota ilman rikoksella hankittu ostovoima pysyy vain potentiaalina, jota voidaan käyttää laittomissa piireissä mutta jota ei voida muuttaa todelliseksi taloudelliseksi vallaksi; toteaa, että yhteistyö ja kansainvälinen yhteistoiminta ovat keskeisiä tekijöitä rahanpesun torjumiseksi tehokkaasti;

| K. | toteaa, että kansainvälinen huumekauppa on järjestäytyneen rikollisuuden ja mafia-ryhmien tärkein tulonlähde ja tarjoaa niille perustan, jonka avulla ne voivat vakiinnuttaa taloudelliset ja sosiaaliset asemansa; ottaa huomioon, että EU on sekä yksi suurimmista huumekaupan markkinoista (heroiini, kokaiini ja kannabis) että huumeiden tuottaja (enimmäkseen synteettisiä huumeita); ottaa huomioon, että huumekauppa ulottuu myös moniin selkeästi yksilöitäviin Euroopan ulkopuolella sijaitseviin tuotanto- ja kauttakulkumaihin erityisesti Latinalaisessa Amerikassa, Länsi-Afrikassa ja Aasiassa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kansainvälinen huumekauppa on järjestäytyneen rikollisuuden ja mafia-ryhmien tärkein tulonlähde ja tarjoaa niille perustan, jonka avulla ne voivat vakiinnuttaa taloudelliset ja sosiaaliset asemansa; ottaa huomioon, että EU on sekä yksi suurimmista huumekaupan markkinoista (heroiini, kokaiini ja kannabis) että huumeiden tuottaja (enimmäkseen synteettisiä huumeita); ottaa huomioon, että huumekauppa ulottuu myös moniin selkeästi yksilöitäviin Euroopan ulkopuolella sijaitseviin tuotanto- ja kauttakulkumaihin erityisesti Latinalaisessa Amerikassa, Länsi-Afrikassa ja Aasiassa;

| L. | ottaa huomioon, että muun muassa kiristysrikollisuus ja koronkiskonta tarjoavat järjestäytyneelle rikollisuudelle keinon soluttautua laillisen talouden piiriin, mikä vääristää vakavasti kaikkia vapaiden markkinoiden muotoja ja heikentää kansalaisten, yrittäjien, työntekijöiden ja itsenäisten elinkeinonharjoittajien oikeuksia; toteaa, että tämä ilmiö on nousemassa hälyttäviin mittoihin ainakin joka toisessa EU:n jäsenvaltiossa ja esiintyy merkittävässä määrin myös muissa jäsenvaltioissa, mikä osoitettiin Transcrime-laitoksen vuonna 2008 komission rahoituksen turvin tekemässä tutkimuksessa "Study on Extortion Racketeering: the Need for an Instrument to Combat Activities of Organised Crime"; ottaa huomioon, että kiristysrikollisuuden leviäminen on suorassa suhteessa siihen, missä määrin järjestäytyneet rikolliset valvovat maata ja se talous- ja liike-elämää ja poliittista toimintaa; toteaa, että kiristysrikollisuuden tehokkaassa torjumisessa ensimmäinen olennainen vaihe on rohkaista uhreja ilmoittamaan rikokset ja varmistaa, että viranomaiset ovat jatkuvasti voimakkaasti läsnä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että muun muassa kiristysrikollisuus ja koronkiskonta tarjoavat järjestäytyneelle rikollisuudelle keinon soluttautua laillisen talouden piiriin, mikä vääristää vakavasti kaikkia vapaiden markkinoiden muotoja ja heikentää kansalaisten, yrittäjien, työntekijöiden ja itsenäisten elinkeinonharjoittajien oikeuksia; toteaa, että tämä ilmiö on nousemassa hälyttäviin mittoihin ainakin joka toisessa EU:n jäsenvaltiossa ja esiintyy merkittävässä määrin myös muissa jäsenvaltioissa, mikä osoitettiin Transcrime-laitoksen vuonna 2008 komission rahoituksen turvin tekemässä tutkimuksessa "Study on Extortion Racketeering: the Need for an Instrument to Combat Activities of Organised Crime"; ottaa huomioon, että kiristysrikollisuuden leviäminen on suorassa suhteessa siihen, missä määrin järjestäytyneet rikolliset valvovat maata ja se talous- ja liike-elämää ja poliittista toimintaa; toteaa, että kiristysrikollisuuden tehokkaassa torjumisessa ensimmäinen olennainen vaihe on rohkaista uhreja ilmoittamaan rikokset ja varmistaa, että viranomaiset ovat jatkuvasti voimakkaasti läsnä;

Johdanto

| 1. | panee tyytyväisenä merkille Tukholman ohjelmassa, siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa ja sisäisen turvallisuuden strategiassa esitetyt aloitteet järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja toivoo, että uuden puheenjohtajakolmikon aikana järjestäytyneen rikollisuuden torjuminen otetaan poliittiseksi painopistealueeksi ja että se tuottaa konkreettisia tuloksia; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille Tukholman ohjelmassa, siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa ja sisäisen turvallisuuden strategiassa esitetyt aloitteet järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja toivoo, että uuden puheenjohtajakolmikon aikana järjestäytyneen rikollisuuden torjuminen otetaan poliittiseksi painopistealueeksi ja että se tuottaa konkreettisia tuloksia;

| 2. | on vakuuttunut siitä, että järjestäytynyt rikollisuus, oli kyse sitten mafiatyyppisestä tai muunlaisesta rikollisuudesta, on yksi pääasiallisista uhkista EU:n sisäiselle turvallisuudelle ja sen kansalaisten vapaudelle; katsoo, että vaikka vaarana on, että rikollisjärjestöt voivat alkaa tehdä yhä useammin yhteistyötä terroristijärjestöjen kanssa, järjestäytynyttä rikollisuutta on käsiteltävä erikseen terrorismista, ja vaatii erillistä ja horisontaalista EU:n tämän alan strategiaa, johon kuuluu myös lainsäädännöllisiä ja operatiivisia toimenpiteitä, varojen myöntäminen sekä tarkka toteuttamisaikataulu; tukee neuvoston 8. ja 9. marraskuuta 2010 antamia päätelmiä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevasta EU:n toimintapoliittisesta syklistä ja kehottaa neuvostoa arvioimaan päätöstä uudelleen ja myöntämään Euroopan parlamentille mahdollisuus osallistua painopisteiden asettamiseen, strategisia tavoitteita koskevaan keskusteluun ja toimintapoliittisen syklin tulosten arviointiin; |
| --- | --- |

2.

on vakuuttunut siitä, että järjestäytynyt rikollisuus, oli kyse sitten mafiatyyppisestä tai muunlaisesta rikollisuudesta, on yksi pääasiallisista uhkista EU:n sisäiselle turvallisuudelle ja sen kansalaisten vapaudelle; katsoo, että vaikka vaarana on, että rikollisjärjestöt voivat alkaa tehdä yhä useammin yhteistyötä terroristijärjestöjen kanssa, järjestäytynyttä rikollisuutta on käsiteltävä erikseen terrorismista, ja vaatii erillistä ja horisontaalista EU:n tämän alan strategiaa, johon kuuluu myös lainsäädännöllisiä ja operatiivisia toimenpiteitä, varojen myöntäminen sekä tarkka toteuttamisaikataulu; tukee neuvoston 8. ja 9. marraskuuta 2010 antamia päätelmiä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevasta EU:n toimintapoliittisesta syklistä ja kehottaa neuvostoa arvioimaan päätöstä uudelleen ja myöntämään Euroopan parlamentille mahdollisuus osallistua painopisteiden asettamiseen, strategisia tavoitteita koskevaan keskusteluun ja toimintapoliittisen syklin tulosten arviointiin;

| 3. | tukee jäsenvaltioiden toimia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja kannustaa niitä vahvistamaan oikeus- ja poliisiviranomaisten toimintaa parhaiden käytännön kokemusten perusteella, niiden toiminnan tukemiseen tarkoitettujen lainsäädäntöjen ja voimavarojen vertailu mukaan lukien, sekä varaamalla tähän tarkoitukseen riittävästi henkilöstöä ja rahaa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tutkinnassa ennakoivaa lähestymistapaa, laatimaan kansallisia suunnitelmia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi sekä koordinoimaan toimia keskitetysti asianmukaisen erityisrakenteen avulla ottaen malliksi kaikkein menestyksekkäimmät kokemukset eräissä jäsenvaltioissa; pyytää sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvää komiteaa järjestämään vuosittain kokouksen, johon ainakin jäsenvaltiot, komissio, neuvosto, Euroopan parlamentti, Europol ja Eurojust osallistuvat ja jossa voidaan esitellä saavutetut tulokset ja tulevat suunnitelmat järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi EU:n tasolla ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

3.

tukee jäsenvaltioiden toimia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja kannustaa niitä vahvistamaan oikeus- ja poliisiviranomaisten toimintaa parhaiden käytännön kokemusten perusteella, niiden toiminnan tukemiseen tarkoitettujen lainsäädäntöjen ja voimavarojen vertailu mukaan lukien, sekä varaamalla tähän tarkoitukseen riittävästi henkilöstöä ja rahaa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tutkinnassa ennakoivaa lähestymistapaa, laatimaan kansallisia suunnitelmia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi sekä koordinoimaan toimia keskitetysti asianmukaisen erityisrakenteen avulla ottaen malliksi kaikkein menestyksekkäimmät kokemukset eräissä jäsenvaltioissa; pyytää sisäisen turvallisuuden operatiivisen yhteistyön pysyvää komiteaa järjestämään vuosittain kokouksen, johon ainakin jäsenvaltiot, komissio, neuvosto, Euroopan parlamentti, Europol ja Eurojust osallistuvat ja jossa voidaan esitellä saavutetut tulokset ja tulevat suunnitelmat järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi EU:n tasolla ja kansallisella tasolla;

| 4. | korostaa, että kaikissa toimissa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi on noudatettava täysin perusoikeuksia ja että toimien on oltava oikeasuhteisia asetettuihin tavoitteisiin nähden, ja katsoo, että näiden tavoitteiden on oltava tarpeellisia demokraattisessa yhteiskunnassa perusoikeuskirjan 52 artiklan mukaisesti ilman, että niillä rajoitetaan tarpeettomasti kansalaisten vapauksia, sellaisina kuin ne on kirjattu Euroopan ihmisoikeussopimukseen, EU:n perusoikeuskirjaan ja jäsenvaltioiden yhteisiin perustuslaillisiin periaatteisiin; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kaikissa toimissa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi on noudatettava täysin perusoikeuksia ja että toimien on oltava oikeasuhteisia asetettuihin tavoitteisiin nähden, ja katsoo, että näiden tavoitteiden on oltava tarpeellisia demokraattisessa yhteiskunnassa perusoikeuskirjan 52 artiklan mukaisesti ilman, että niillä rajoitetaan tarpeettomasti kansalaisten vapauksia, sellaisina kuin ne on kirjattu Euroopan ihmisoikeussopimukseen, EU:n perusoikeuskirjaan ja jäsenvaltioiden yhteisiin perustuslaillisiin periaatteisiin;

| 5. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 222 artiklassa vahvistetaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden laillinen velvollisuus panna yhteisvastuulauseke täytäntöön; ilmaisee syvän huolestumisensa järjestäytyneen rikollisuuden yrityksistä soluttautua politiikkaan, kaikille hallinnon aloille, talouteen ja rahoitusalalle; pyytää komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita keskittämään rikollisuutta hillitsevän toimintansa rikollisesti hankittuun omaisuuteen, myös sellaiseen, joka usein piilotetaan bulvaanien, rahoittajien, poliittisten elinten ja edunvalvontaryhmien verkostojen avulla; korostaa, että järjestäytyneen rikollisuuden vastaisissa toimissa on otettava täysimääräisesti huomioon niin kutsuttu valkokaulusrikollisuus; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 222 artiklassa vahvistetaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden laillinen velvollisuus panna yhteisvastuulauseke täytäntöön; ilmaisee syvän huolestumisensa järjestäytyneen rikollisuuden yrityksistä soluttautua politiikkaan, kaikille hallinnon aloille, talouteen ja rahoitusalalle; pyytää komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita keskittämään rikollisuutta hillitsevän toimintansa rikollisesti hankittuun omaisuuteen, myös sellaiseen, joka usein piilotetaan bulvaanien, rahoittajien, poliittisten elinten ja edunvalvontaryhmien verkostojen avulla; korostaa, että järjestäytyneen rikollisuuden vastaisissa toimissa on otettava täysimääräisesti huomioon niin kutsuttu valkokaulusrikollisuus;

EU:n oikeudellisen kehyksen parantaminen

| 6. | huomauttaa, että kansainväliset rikollisverkostot toimivat hyvin aktiivisesti ja että järjestäytynyt rikollisuus laajenee ja muuttuu entistä hienosyisemmäksi, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötään ja koordinointiaan sekä lähentämään lainsäädäntöjään, erityisesti kehittämällä yhteisiä ja yhdenmukaisia toimintatapoja ja rikosten tunnusmerkistöjä ja hyödyntämällä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa pisimmälle kehittyneiden lainsäädäntöjen hyviä käytänteitä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikkien suoraan tai välillisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimiin liittyvien eurooppalaisten ja kansainvälisten oikeudellisten välineiden oikea-aikaisen ja tarkoituksenmukaisen ratifioinnin ja/tai ottamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että kansainväliset rikollisverkostot toimivat hyvin aktiivisesti ja että järjestäytynyt rikollisuus laajenee ja muuttuu entistä hienosyisemmäksi, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita tiivistämään yhteistyötään ja koordinointiaan sekä lähentämään lainsäädäntöjään, erityisesti kehittämällä yhteisiä ja yhdenmukaisia toimintatapoja ja rikosten tunnusmerkistöjä ja hyödyntämällä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa pisimmälle kehittyneiden lainsäädäntöjen hyviä käytänteitä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kaikkien suoraan tai välillisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimiin liittyvien eurooppalaisten ja kansainvälisten oikeudellisten välineiden oikea-aikaisen ja tarkoituksenmukaisen ratifioinnin ja/tai ottamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 7. | panee merkille, että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta tehdyllä puitepäätöksellä 2008/841/YOS on ollut hyvin vähäinen vaikutus jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiin eikä sen nojalla ole parannettu merkittävästi kansallista lainsäädäntöä eikä operatiivista yhteistyötä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; kehottaa komissiota antamaan vuoden 2013 loppuun mennessä ehdotuksen direktiiviksi, johon sisältyy aiempaa konkreettisempi järjestäytyneen rikollisuuden määritelmä ja jossa ilmiön avainpiirteet eritellään tarkemmin keskittyen erityisesti organisaation pääasialliseen toimintatapaan ja ottaen huomioon myös järjestäytyneen rikollisuuden uudet tyypit; katsoo, että kun on kyse rikoksesta, joka muodostuu rikollisjärjestöön kuulumisesta, olisi otettava asianmukaisesti huomioon eri kansallisten oikeusjärjestelmien erityispiirteet ja tutkittava nykyisestä kaksitahoisesta lähestymistavasta (jossa kriminalisoidaan sekä kuuluminen rikollisjärjestöön että salahanke) luopumista sekä niiden rikosten määrittelemistä, joihin järjestäytynyt rikollisuus tyypillisesti syyllistyy ja joihin jäsenvaltioissa käytössä olevasta enimmäisrangaistuksesta riippumatta voidaan soveltaa kyseistä rikoksen tunnusmerkistöä; pyytää myös tarkastelemaan lähemmin kysymystä siitä, onko kaikki rikollisjärjestöille annetun tuen muodot kriminalisoitava; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta tehdyllä puitepäätöksellä 2008/841/YOS on ollut hyvin vähäinen vaikutus jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmiin eikä sen nojalla ole parannettu merkittävästi kansallista lainsäädäntöä eikä operatiivista yhteistyötä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa; kehottaa komissiota antamaan vuoden 2013 loppuun mennessä ehdotuksen direktiiviksi, johon sisältyy aiempaa konkreettisempi järjestäytyneen rikollisuuden määritelmä ja jossa ilmiön avainpiirteet eritellään tarkemmin keskittyen erityisesti organisaation pääasialliseen toimintatapaan ja ottaen huomioon myös järjestäytyneen rikollisuuden uudet tyypit; katsoo, että kun on kyse rikoksesta, joka muodostuu rikollisjärjestöön kuulumisesta, olisi otettava asianmukaisesti huomioon eri kansallisten oikeusjärjestelmien erityispiirteet ja tutkittava nykyisestä kaksitahoisesta lähestymistavasta (jossa kriminalisoidaan sekä kuuluminen rikollisjärjestöön että salahanke) luopumista sekä niiden rikosten määrittelemistä, joihin järjestäytynyt rikollisuus tyypillisesti syyllistyy ja joihin jäsenvaltioissa käytössä olevasta enimmäisrangaistuksesta riippumatta voidaan soveltaa kyseistä rikoksen tunnusmerkistöä; pyytää myös tarkastelemaan lähemmin kysymystä siitä, onko kaikki rikollisjärjestöille annetun tuen muodot kriminalisoitava;

| 8. | pyytää komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksen puitedirektiiviksi rikoksella hankitun omaisuuden takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemisesta koskevasta menettelystä, kuten komission vuoden 2011 työohjelmaan on kirjattu, ja kehottaa siksi komissiota ottamaan huomioon vaatimuksen noudattaa perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistettuja perusoikeuksia ja






  — | laatimaan laajennetun ja tuomioon perustumattoman menetetyksi tuomitsemisen kaltaisten välineiden tehokasta käyttöä koskevat säännöt; |
| --- | --- | --- |

8.

pyytää komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksen puitedirektiiviksi rikoksella hankitun omaisuuden takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemisesta koskevasta menettelystä, kuten komission vuoden 2011 työohjelmaan on kirjattu, ja kehottaa siksi komissiota ottamaan huomioon vaatimuksen noudattaa perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistettuja perusoikeuksia ja

—

laatimaan laajennetun ja tuomioon perustumattoman menetetyksi tuomitsemisen kaltaisten välineiden tehokasta käyttöä koskevat säännöt;

| — | laatimaan säännöt, jotka koskevat rikoksentekijän hallussa olevien varojen alkuperää koskevan todistustaakan keventämistä sen jälkeen kun rikoksentekijä on tuomittu vakavasta rikoksesta (järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvät rikokset mukaan lukien); |
| --- | --- |

—

laatimaan säännöt, jotka koskevat rikoksentekijän hallussa olevien varojen alkuperää koskevan todistustaakan keventämistä sen jälkeen kun rikoksentekijä on tuomittu vakavasta rikoksesta (järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvät rikokset mukaan lukien);

| — | rohkaisemaan ottamaan kansallisissa oikeusjärjestelmissä käyttöön välineitä, joilla kevennetään tapauksen mukaan rikos-, siviili- tai vero-oikeudessa sovellettavaa todistustaakkaa, joka koskee järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvästä rikoksesta tuomitun henkilön hallussa olevien varojen alkuperää; |
| --- | --- |

—

rohkaisemaan ottamaan kansallisissa oikeusjärjestelmissä käyttöön välineitä, joilla kevennetään tapauksen mukaan rikos-, siviili- tai vero-oikeudessa sovellettavaa todistustaakkaa, joka koskee järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvästä rikoksesta tuomitun henkilön hallussa olevien varojen alkuperää;

| — | sisällyttämään ehdotukseensa sääntöjä, joilla mahdollistetaan kolmansille siirrettyjen varojen takavarikointi ja sen jälkeen menetetyksi tuomitseminen; kehottaa myös pitämään bulvaanien toimia kyseisissä tapauksissa rikoksina, sillä niiden tarkoituksena on välttää varojen suojaustoimien täytäntöönpano tai helpottaa laittomasti hankittujen varojen vastaanottamista, pesemistä tai käyttöä koskevien rikosten tekemistä; kehottaa näin ollen komissiota kirjaamaan lainsäädäntöehdotuksiinsa, että Yhdistyneiden kansakuntien Palermon yleissopimuksessa vahvistettu ja puitepäätökseen 2008/841/YOS sisällytetty rikoshyödyn käsite on laajempi kuin voiton käsite; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään tämän käsitteen viipymättä lainsäädäntöönsä, jotta varmistetaan, että kaikki tulot, joilla on suora tai välillinen yhteys järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvän rikoksen tekemiseen, voidaan takavarikoida ja tuomita menetetyiksi; |
| --- | --- |

—

sisällyttämään ehdotukseensa sääntöjä, joilla mahdollistetaan kolmansille siirrettyjen varojen takavarikointi ja sen jälkeen menetetyksi tuomitseminen; kehottaa myös pitämään bulvaanien toimia kyseisissä tapauksissa rikoksina, sillä niiden tarkoituksena on välttää varojen suojaustoimien täytäntöönpano tai helpottaa laittomasti hankittujen varojen vastaanottamista, pesemistä tai käyttöä koskevien rikosten tekemistä; kehottaa näin ollen komissiota kirjaamaan lainsäädäntöehdotuksiinsa, että Yhdistyneiden kansakuntien Palermon yleissopimuksessa vahvistettu ja puitepäätökseen 2008/841/YOS sisällytetty rikoshyödyn käsite on laajempi kuin voiton käsite; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään tämän käsitteen viipymättä lainsäädäntöönsä, jotta varmistetaan, että kaikki tulot, joilla on suora tai välillinen yhteys järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvän rikoksen tekemiseen, voidaan takavarikoida ja tuomita menetetyiksi;

| 9. | kehottaa komissiota antamaan hyväksyntänsä ja tukensa ajatukselle, jonka mukaan unionin on kiireesti annettava lainsäädäntöä rikoksen tuottaman hyödyn käyttämisestä sosiaalisiin tarkoituksiin, todistajien suojelu mukaan lukien, jotta rikollisjärjestöjen tai niihin yhteyksissä olevien järjestöjen pääomat saadaan takaisin laillisen, rehellisen, avoimen ja kunniallisen talouden piiriin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota antamaan hyväksyntänsä ja tukensa ajatukselle, jonka mukaan unionin on kiireesti annettava lainsäädäntöä rikoksen tuottaman hyödyn käyttämisestä sosiaalisiin tarkoituksiin, todistajien suojelu mukaan lukien, jotta rikollisjärjestöjen tai niihin yhteyksissä olevien järjestöjen pääomat saadaan takaisin laillisen, rehellisen, avoimen ja kunniallisen talouden piiriin;

| 10. | kannattaa jäsenvaltioiden välistä tiiviimpää yhteistyötä takavarikkoja ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten tunnustamisessa ja asianmukaisessa täytäntöönpanossa; pitää varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavia toimistoja keskeisenä välineenä järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa ja katsoo, että niille on annettava riittävästi resursseja, asiantuntijoita ja toimivaltuuksia mahdollisimman pian; hyväksyy komission arvion siitä, mitkä ovat nykyisten varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen pääasialliset ongelmat; kehottaa komissiota vahvistamaan varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen asemaa ja toimivaltuuksia sekä joustavoittamaan ja yhdenmukaistamaan niiden tiedonsaantimahdollisuuksia; |
| --- | --- |

10.

kannattaa jäsenvaltioiden välistä tiiviimpää yhteistyötä takavarikkoja ja menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten tunnustamisessa ja asianmukaisessa täytäntöönpanossa; pitää varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavia toimistoja keskeisenä välineenä järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa ja katsoo, että niille on annettava riittävästi resursseja, asiantuntijoita ja toimivaltuuksia mahdollisimman pian; hyväksyy komission arvion siitä, mitkä ovat nykyisten varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen pääasialliset ongelmat; kehottaa komissiota vahvistamaan varallisuuden takaisin hankinnasta vastaavien toimistojen asemaa ja toimivaltuuksia sekä joustavoittamaan ja yhdenmukaistamaan niiden tiedonsaantimahdollisuuksia;

| 11. | kehottaa komissiota laatimaan vuoden 2013 loppuun mennessä tutkimuksen jäsenvaltioissa järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa sovelletuista tutkinnallisista menetelmistä sekä kiinnittämään siinä erityistä huomiota tele- ja salakuuntelun, etsintämenettelyiden, siirretyn pidättämisen, siirretyn takavarikoinnin, peitetoiminnan, valvotun kuljetuksen ja valvotun läpilaskun kaltaisten keinojen käyttöön; kehottaa komissiota antamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti vuoden 2014 loppuun mennessä direktiiviehdotuksen yhteisistä tutkintatekniikoista järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota laatimaan vuoden 2013 loppuun mennessä tutkimuksen jäsenvaltioissa järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa sovelletuista tutkinnallisista menetelmistä sekä kiinnittämään siinä erityistä huomiota tele- ja salakuuntelun, etsintämenettelyiden, siirretyn pidättämisen, siirretyn takavarikoinnin, peitetoiminnan, valvotun kuljetuksen ja valvotun läpilaskun kaltaisten keinojen käyttöön; kehottaa komissiota antamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti vuoden 2014 loppuun mennessä direktiiviehdotuksen yhteisistä tutkintatekniikoista järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi;

| 12. | korostaa, että on tärkeää varmistaa järjestäytyneen rikollisuuden suorien ja välillisten uhrien, todistajien, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien, ilmiantajien ja heidän perheidensä asianmukainen suojelu, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta direktiiviksi rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista, mutta pyytää antamaan myös todistajiin, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekeviin, ilmiantajiin ja heidän perheisiinsä sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä; pyytää kohtelemaan tasapuolisesti kaikkia erityyppisiä uhreja (erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin uhreja sekä virkatehtävissään uhriksi joutuneita) ja toimimaan niin, että todistajien, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien, ilmiantajien ja heidän perheidensä suojelu oikeudessa ulottuu itse oikeuskäsittelyä pidemmälle; korostaa, että järjestäytyneen rikollisuuden uhriksi joutuneet alaikäiset tarvitsevat erityishuomiota, -kohtelua, -suojelua, -apua ja -ohjausta; pyytää komissiota antamaan selkeät ohjeet todistajien, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien, ilmiantajien ja heidän perheidensä avustamisesta sekä myöntämään heille ylikansallisen eurooppalaisen oikeudellisen aseman ja ulottamaan heihin heille jäsenvaltioissa mahdollisesti myönnetyn suojan, jos oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevän, todistajan tai ilmiantajan alkuperäjäsenvaltio niin pyytää; ehdottaa eurooppalaisen rahaston perustamista järjestäytyneen rikollisuuden uhrien ja todistajien suojelemiseksi ja avustamiseksi muun muassa tukemalla valtiosta riippumattomia mafiaa ja ryöstöntapaista kiristystä vastaan toimivia järjestöjä, jotka jäsenvaltiot ovat tunnustaneet; pitää myönteisenä, että jotkin jäsenvaltiot ovat hyväksyneet säännöksiä, joiden tarkoituksena on parantaa todistajien ja oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien suojaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvissä tapauksissa (muun muassa sallimalla etätuomioistuinkäsittelyt); |
| --- | --- |

12.

korostaa, että on tärkeää varmistaa järjestäytyneen rikollisuuden suorien ja välillisten uhrien, todistajien, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien, ilmiantajien ja heidän perheidensä asianmukainen suojelu, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta direktiiviksi rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista, mutta pyytää antamaan myös todistajiin, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekeviin, ilmiantajiin ja heidän perheisiinsä sovellettavaa EU:n lainsäädäntöä; pyytää kohtelemaan tasapuolisesti kaikkia erityyppisiä uhreja (erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin uhreja sekä virkatehtävissään uhriksi joutuneita) ja toimimaan niin, että todistajien, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien, ilmiantajien ja heidän perheidensä suojelu oikeudessa ulottuu itse oikeuskäsittelyä pidemmälle; korostaa, että järjestäytyneen rikollisuuden uhriksi joutuneet alaikäiset tarvitsevat erityishuomiota, -kohtelua, -suojelua, -apua ja -ohjausta; pyytää komissiota antamaan selkeät ohjeet todistajien, oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien, ilmiantajien ja heidän perheidensä avustamisesta sekä myöntämään heille ylikansallisen eurooppalaisen oikeudellisen aseman ja ulottamaan heihin heille jäsenvaltioissa mahdollisesti myönnetyn suojan, jos oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevän, todistajan tai ilmiantajan alkuperäjäsenvaltio niin pyytää; ehdottaa eurooppalaisen rahaston perustamista järjestäytyneen rikollisuuden uhrien ja todistajien suojelemiseksi ja avustamiseksi muun muassa tukemalla valtiosta riippumattomia mafiaa ja ryöstöntapaista kiristystä vastaan toimivia järjestöjä, jotka jäsenvaltiot ovat tunnustaneet; pitää myönteisenä, että jotkin jäsenvaltiot ovat hyväksyneet säännöksiä, joiden tarkoituksena on parantaa todistajien ja oikeuslaitoksen kanssa yhteistyötä tekevien suojaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvissä tapauksissa (muun muassa sallimalla etätuomioistuinkäsittelyt);

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään uhrien perheiden asiaa ajavien yhdistysten asemaa ja vuoropuhelua tällaisten yhdistysten ja toimielinten välillä sekä perustamaan EU:n laajuisen foorumin kyseisille yhdistyksille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään uhrien perheiden asiaa ajavien yhdistysten asemaa ja vuoropuhelua tällaisten yhdistysten ja toimielinten välillä sekä perustamaan EU:n laajuisen foorumin kyseisille yhdistyksille;

Mafiatyyppisten rikollisjärjestöjen juurtumisen torjunta EU:ssa

| 14. | kehottaa komissiota laatimaan direktiiviehdotuksen, jolla säädetään osallisuus mafian tai muiden rikollispiirien toimintaan rangaistavaksi teoksi kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan määritellä rangaistaviksi sellaiset rikollisjärjestöt, jotka saavat hyötyä pelkästä olemassaolostaan, koska ne kykenevät herättämään pelkoa myös ilman konkreettisia väkivallantekoja tai uhkauksia tarkoituksenaan päästä vaikuttamaan talouselämään, julkishallintoon, julkisiin palveluihin ja vaalijärjestelmään; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota laatimaan direktiiviehdotuksen, jolla säädetään osallisuus mafian tai muiden rikollispiirien toimintaan rangaistavaksi teoksi kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan määritellä rangaistaviksi sellaiset rikollisjärjestöt, jotka saavat hyötyä pelkästä olemassaolostaan, koska ne kykenevät herättämään pelkoa myös ilman konkreettisia väkivallantekoja tai uhkauksia tarkoituksenaan päästä vaikuttamaan talouselämään, julkishallintoon, julkisiin palveluihin ja vaalijärjestelmään;

| 15. | aikoo perustaa kolmen kuukauden kuluttua tämän päätöslauselman hyväksymisestä erityisvaliokunnan käsittelemään kansainvälisesti toimivien rikollisjärjestöjen, myös mafiajärjestöjen, leviämistä ja aikoo määrittää yhdeksi sen tavoitteista ilmiön laajuuden ja sen sosioekonomisten haittavaikutusten perinpohjaisen selvittämisen unionissa, mukaan lukien kysymys mafia- ja rikollisjärjestöjen itselleen hankkimista julkisista varoista ja järjestöjen soluttautumisesta julkishallintoon ja kysymys vaikutusten ulottumisesta lailliseen talouteen ja rahoitusjärjestelmään, sekä sellaisten lainsäädäntötoimien määrittämisen, joilla voidaan torjua tätä kouriintuntuvaa ja tunnustettua uhkaa Euroopan unionille ja sen kansalaisille; pyytää tämän vuoksi puheenjohtajakokousta laatimaan ehdotuksen työjärjestyksen 184 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

15.

aikoo perustaa kolmen kuukauden kuluttua tämän päätöslauselman hyväksymisestä erityisvaliokunnan käsittelemään kansainvälisesti toimivien rikollisjärjestöjen, myös mafiajärjestöjen, leviämistä ja aikoo määrittää yhdeksi sen tavoitteista ilmiön laajuuden ja sen sosioekonomisten haittavaikutusten perinpohjaisen selvittämisen unionissa, mukaan lukien kysymys mafia- ja rikollisjärjestöjen itselleen hankkimista julkisista varoista ja järjestöjen soluttautumisesta julkishallintoon ja kysymys vaikutusten ulottumisesta lailliseen talouteen ja rahoitusjärjestelmään, sekä sellaisten lainsäädäntötoimien määrittämisen, joilla voidaan torjua tätä kouriintuntuvaa ja tunnustettua uhkaa Euroopan unionille ja sen kansalaisille; pyytää tämän vuoksi puheenjohtajakokousta laatimaan ehdotuksen työjärjestyksen 184 artiklan mukaisesti;

| 16. | pyytää komissiota laatimaan yhteistyössä Europolin kanssa kesäkuuhun 2013 mennessä selvityksen, jossa arvioidaan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden taloudellisia haittavaikutuksia Euroopan unionissa; pyytää Europolia laatimaan vuoteen 2012 mennessä temaattisen OCTA-raportin mafiatyyppisten rikollisjärjestöjen läsnäolon muodostamasta uhasta EU:ssa; |
| --- | --- |

16.

pyytää komissiota laatimaan yhteistyössä Europolin kanssa kesäkuuhun 2013 mennessä selvityksen, jossa arvioidaan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden taloudellisia haittavaikutuksia Euroopan unionissa; pyytää Europolia laatimaan vuoteen 2012 mennessä temaattisen OCTA-raportin mafiatyyppisten rikollisjärjestöjen läsnäolon muodostamasta uhasta EU:ssa;

| 17. | korostaa, että Europolin vuonna 2011 julkaiseman OCTA-raportin mukaan rikollisjärjestöt ovat erinomaisia mukautumaan ja havaitsevat sekä käyttävät nopeasti hyväkseen uusia laittomia markkinoita; pitää näin ollen välttämättömänä perinteisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan lisäksi kiinnittää erityistä huomiota myös uusiin järjestäytyneen rikollisuuden muotoihin; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että Europolin vuonna 2011 julkaiseman OCTA-raportin mukaan rikollisjärjestöt ovat erinomaisia mukautumaan ja havaitsevat sekä käyttävät nopeasti hyväkseen uusia laittomia markkinoita; pitää näin ollen välttämättömänä perinteisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan lisäksi kiinnittää erityistä huomiota myös uusiin järjestäytyneen rikollisuuden muotoihin;

Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan eri tavoin osallistuvien eurooppalaisten elinten toiminnan kehittäminen ja suhteiden tiivistäminen muihin kansainvälisiin järjestöihin

| 18. | pyytää jäsenvaltioita saattamaan viipymättä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan täytäntöön neuvoston päätöksen 2009/426/YOS Eurojustin vahvistamisesta ja noudattamaan kaikkia siinä esitettyjä suosituksia; pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalliselle Eurojustin jäsenelle ilmoitetaan viipymättä rikoksista, jotka koskettavat vähintään kahta jäsenvaltiota ja joissa on selviä viitteitä siitä, että niissä on mukana jokin rikollisjärjestö; pitää tärkeänä Eurojustin vahvistamista kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi ja viittaa sen aloiteoikeuteen, etenkin kun on kyse oikeudesta käynnistää rikostutkimuksia, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 85 artiklassa sille annettuihin valtuuksiin; kehottaa EU:n toimielimiä käyttämään kansainvälisellä tasolla koko poliittista painoarvoaan sen hyväksi, että ryhdytään tarkastelemaan mahdollisuuksia välittää myös kansainvälisellä tasolla EU:n ja Eurojustin keräämiä kokemuksia ja mahdollisesti asettamaan kaikkien käyttöön EU:n tähän asti keräämä taitotieto; |
| --- | --- |

18.

pyytää jäsenvaltioita saattamaan viipymättä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja panemaan täytäntöön neuvoston päätöksen 2009/426/YOS Eurojustin vahvistamisesta ja noudattamaan kaikkia siinä esitettyjä suosituksia; pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalliselle Eurojustin jäsenelle ilmoitetaan viipymättä rikoksista, jotka koskettavat vähintään kahta jäsenvaltiota ja joissa on selviä viitteitä siitä, että niissä on mukana jokin rikollisjärjestö; pitää tärkeänä Eurojustin vahvistamista kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi ja viittaa sen aloiteoikeuteen, etenkin kun on kyse oikeudesta käynnistää rikostutkimuksia, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 85 artiklassa sille annettuihin valtuuksiin; kehottaa EU:n toimielimiä käyttämään kansainvälisellä tasolla koko poliittista painoarvoaan sen hyväksi, että ryhdytään tarkastelemaan mahdollisuuksia välittää myös kansainvälisellä tasolla EU:n ja Eurojustin keräämiä kokemuksia ja mahdollisesti asettamaan kaikkien käyttöön EU:n tähän asti keräämä taitotieto;

| 19. | pyytää komissiota tekemään mahdollisimman pian vaikutustenarvioinnin Euroopan syyttäjänvirastosta saatavasta lisäarvosta sekä tarkastelemaan mahdollisuutta ulottaa sen toiminta-ala koskemaan vakavan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja lahjonnan torjuntaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 86 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ottamaan samalla huomioon vaikutukset perusoikeuksiin ja etenkin puolustautumisoikeuksiin sekä tarpeen yhdenmukaistaa etukäteen aineellista rikosoikeutta ja prosessioikeutta koskevat vaatimukset sekä tuomiovaltaa rikosasioissa koskevat säännöt; pyytää komissiota käynnistämään kaikkien sellaisten merkittävien toimijoiden kuulemiset kuin perusoikeusvirasto, Euroopan tietosuojavaltuutettu, Euroopan neuvosto, Euroopan parlamentti, jäsenvaltioiden parlamentit ja kansalaisyhteiskunta ja keskustelemaan niiden kanssa Euroopan syyttäjänviraston mahdollisen perustamisen vaikutuksista; |
| --- | --- |

19.

pyytää komissiota tekemään mahdollisimman pian vaikutustenarvioinnin Euroopan syyttäjänvirastosta saatavasta lisäarvosta sekä tarkastelemaan mahdollisuutta ulottaa sen toiminta-ala koskemaan vakavan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja lahjonnan torjuntaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 86 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ottamaan samalla huomioon vaikutukset perusoikeuksiin ja etenkin puolustautumisoikeuksiin sekä tarpeen yhdenmukaistaa etukäteen aineellista rikosoikeutta ja prosessioikeutta koskevat vaatimukset sekä tuomiovaltaa rikosasioissa koskevat säännöt; pyytää komissiota käynnistämään kaikkien sellaisten merkittävien toimijoiden kuulemiset kuin perusoikeusvirasto, Euroopan tietosuojavaltuutettu, Euroopan neuvosto, Euroopan parlamentti, jäsenvaltioiden parlamentit ja kansalaisyhteiskunta ja keskustelemaan niiden kanssa Euroopan syyttäjänviraston mahdollisen perustamisen vaikutuksista;

| 20. | hyväksyy Europolille vuonna 2009 laaditun viisivuotisen kehitysstrategian; pyytää Europolia lisäämään yhteyksiään ja tiivistämään suhteitaan Euroopan parlamenttiin, jotta ne voisivat yhdessä tarkastella säännöllisin väliajoin edistymistä strategian toteuttamisessa ja mahdollisia ongelmia; kehottaa Europolia puuttumaan aiempaa tehokkaammin järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja mafiatyyppiseen rikollisuuteen perustamalla erityisyksikön sitä varten ja vahvistamalla sitä sekä hyödyntämällä sille tätä varten osoitetut varat tarkoituksenmukaisemmin; kehottaa Europolia tekemään entistäkin tiiviimpää yhteistyötä Interpolin kanssa rikollisjärjestöjen toiminnan torjumiseksi kansainvälisellä tasolla etenkin tietojen vaihdon saralla; pyytää Europolia luomaan tiiviimpiä yhteyksiä ja tekemään strategisia ja operationaalisia sopimuksia EU:n ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

20.

hyväksyy Europolille vuonna 2009 laaditun viisivuotisen kehitysstrategian; pyytää Europolia lisäämään yhteyksiään ja tiivistämään suhteitaan Euroopan parlamenttiin, jotta ne voisivat yhdessä tarkastella säännöllisin väliajoin edistymistä strategian toteuttamisessa ja mahdollisia ongelmia; kehottaa Europolia puuttumaan aiempaa tehokkaammin järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja mafiatyyppiseen rikollisuuteen perustamalla erityisyksikön sitä varten ja vahvistamalla sitä sekä hyödyntämällä sille tätä varten osoitetut varat tarkoituksenmukaisemmin; kehottaa Europolia tekemään entistäkin tiiviimpää yhteistyötä Interpolin kanssa rikollisjärjestöjen toiminnan torjumiseksi kansainvälisellä tasolla etenkin tietojen vaihdon saralla; pyytää Europolia luomaan tiiviimpiä yhteyksiä ja tekemään strategisia ja operationaalisia sopimuksia EU:n ulkopuolisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota parantamaan kansallisten poliisiviranomaisten välistä yhteistyötä käytännössä poistamalla muodolliset esteet niin tarkkaan kuin mahdollista; |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota parantamaan kansallisten poliisiviranomaisten välistä yhteistyötä käytännössä poistamalla muodolliset esteet niin tarkkaan kuin mahdollista;

| 22. | toistaa, että on tärkeää tehostaa jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisten käytännön yhteistyötä tietojen vaihtamiseksi rikollisjärjestöistä ja tutkimusten koordinoimiseksi; kehottaa komissiota ja Eurojustia luomaan tätä varten nykyistä tehokkaamman kansallisten yhteyspisteiden verkoston; kehottaa lisäksi komissiota toimittamaan vuosittain raportin siitä, miten tehostetutussa poliisi- ja oikeusviranomaisten yhteistyössä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi on edistytty; |
| --- | --- |

22.

toistaa, että on tärkeää tehostaa jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisten käytännön yhteistyötä tietojen vaihtamiseksi rikollisjärjestöistä ja tutkimusten koordinoimiseksi; kehottaa komissiota ja Eurojustia luomaan tätä varten nykyistä tehokkaamman kansallisten yhteyspisteiden verkoston; kehottaa lisäksi komissiota toimittamaan vuosittain raportin siitä, miten tehostetutussa poliisi- ja oikeusviranomaisten yhteistyössä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi on edistytty;

| 23. | toteaa, että Europolin, Eurojustin ja OLAFin välisistä kahdenvälisistä pöytäkirjoista ja sopimuksista huolimatta niiden yhteistyötä voidaan vielä parantaa huomattavasti; pyytääkin Europolia, Eurojustia, OLAFia ja EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattoria sitoutumaan konkreettisesti ja yhteisesti arvioimaan ja päivittämään jatkuvasti yhteistyösopimuksia sekä panemaan ne täytäntöön kiinnittäen erityishuomiota oikeustapausten yhteenvetojen, niihin liittyvien tietojen ja luonteeltaan strategisten tietojen vaihtoon; katsoo, että Europolin, Eurojustin ja OLAFin yhteistyö on tehokasta vain, jos niiden vastuualueet määritellään selvästi päällekkäisyyksien välttämiseksi; pyytää komissiota laatimaan selvityksen, jossa arvioidaan rikollisuuden torjunnasta vastaavien EU:n ja jäsenvaltioiden virastojen tehokkuutta; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että Europolin, Eurojustin ja OLAFin välisistä kahdenvälisistä pöytäkirjoista ja sopimuksista huolimatta niiden yhteistyötä voidaan vielä parantaa huomattavasti; pyytääkin Europolia, Eurojustia, OLAFia ja EU:n ihmiskaupan torjunnan koordinaattoria sitoutumaan konkreettisesti ja yhteisesti arvioimaan ja päivittämään jatkuvasti yhteistyösopimuksia sekä panemaan ne täytäntöön kiinnittäen erityishuomiota oikeustapausten yhteenvetojen, niihin liittyvien tietojen ja luonteeltaan strategisten tietojen vaihtoon; katsoo, että Europolin, Eurojustin ja OLAFin yhteistyö on tehokasta vain, jos niiden vastuualueet määritellään selvästi päällekkäisyyksien välttämiseksi; pyytää komissiota laatimaan selvityksen, jossa arvioidaan rikollisuuden torjunnasta vastaavien EU:n ja jäsenvaltioiden virastojen tehokkuutta;

Rikosoikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen kehittäminen sekä EU:n ja kolmansien maiden poliisi- ja oikeudellisen yhteistyön parantaminen

| 24. | on tietoinen, että oikeusalan yhteistyön käytännön esteiden voittamiseksi on kiinnitettävä erityishuomiota oikeus- ja poliisiviranomaisille annettavaan tietoon ja neuvontaan, ja pyytää jäsenvaltioita määrittämään oikeus- ja poliisialan koulutuksen poliittiseksi painopisteeksi; pyytää samalla komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin, myös rahoitustoimiin, jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi; |
| --- | --- |

24.

on tietoinen, että oikeusalan yhteistyön käytännön esteiden voittamiseksi on kiinnitettävä erityishuomiota oikeus- ja poliisiviranomaisille annettavaan tietoon ja neuvontaan, ja pyytää jäsenvaltioita määrittämään oikeus- ja poliisialan koulutuksen poliittiseksi painopisteeksi; pyytää samalla komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin, myös rahoitustoimiin, jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi;

| 25. | tunnustaa, että oikeusalan yhteistyö, jäsenvaltioiden välinen yhteistyö mukaan lukien, on olennainen osa kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa ja yhteisen turvallisuuden ja oikeuden alueen luomista, ja pyytää jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksiaan ja saattamaan välittömästi osaksi kansallista lainsäädäntöään kaikki EU:n nykyiset oikeudellisen yhteistyön välineet, erityisesti vuoden 2000 yleissopimuksen keskinäisestä oikeusavusta ja siihen vuonna 2001 liitetyn pöytäkirjan sekä yhteisistä tutkintaryhmistä tehdyn puitepäätöksen; on tietoinen, että oikeusalan yhteistyön käytännön esteiden voittamiseksi on kiinnitettävä erityishuomiota oikeus- ja poliisiviranomaisille sekä puolustusasianajajille annettavaan tietoon ja neuvontaan, ja pyytää jäsenvaltioita määrittämään oikeus- ja poliisialan koulutuksen sekä oikeuden puolustukseen poliittiseksi painopisteeksi; pyytää samalla komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin, myös rahoitustoimiin, jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi; |
| --- | --- |

25.

tunnustaa, että oikeusalan yhteistyö, jäsenvaltioiden välinen yhteistyö mukaan lukien, on olennainen osa kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa ja yhteisen turvallisuuden ja oikeuden alueen luomista, ja pyytää jäsenvaltioita noudattamaan sitoumuksiaan ja saattamaan välittömästi osaksi kansallista lainsäädäntöään kaikki EU:n nykyiset oikeudellisen yhteistyön välineet, erityisesti vuoden 2000 yleissopimuksen keskinäisestä oikeusavusta ja siihen vuonna 2001 liitetyn pöytäkirjan sekä yhteisistä tutkintaryhmistä tehdyn puitepäätöksen; on tietoinen, että oikeusalan yhteistyön käytännön esteiden voittamiseksi on kiinnitettävä erityishuomiota oikeus- ja poliisiviranomaisille sekä puolustusasianajajille annettavaan tietoon ja neuvontaan, ja pyytää jäsenvaltioita määrittämään oikeus- ja poliisialan koulutuksen sekä oikeuden puolustukseen poliittiseksi painopisteeksi; pyytää samalla komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin, myös rahoitustoimiin, jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan ponnistelujaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen panemiseksi tehokkaasti täytäntöön; kehottaa komissiota pohtimaan, voitaisiinko puitedirektiivin 4 artiklassa tarkoitettuja eurooppalaisen pidätysmääräyksen harkinnanvaraisia kieltäytymisperusteita muuttaa unionin perusoikeusvelvoitteiden mukaisiksi ja pitäen mielessä vastavuoroisen tunnustamisen välineistä myöhemmin saadut kokemukset, kun kyse on yleisesti järjestäytyneeseen rikollisuuteen liitetyistä rikoksista, mafian toimintaan osallistumista koskeva rikos mukaan lukien; kehottaa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisia varmistamaan kaikin tavoin, että niiden antamat pidätysmääräykset toimitetaan poikkeuksetta eteenpäin Interpolille; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan ponnistelujaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen panemiseksi tehokkaasti täytäntöön; kehottaa komissiota pohtimaan, voitaisiinko puitedirektiivin 4 artiklassa tarkoitettuja eurooppalaisen pidätysmääräyksen harkinnanvaraisia kieltäytymisperusteita muuttaa unionin perusoikeusvelvoitteiden mukaisiksi ja pitäen mielessä vastavuoroisen tunnustamisen välineistä myöhemmin saadut kokemukset, kun kyse on yleisesti järjestäytyneeseen rikollisuuteen liitetyistä rikoksista, mafian toimintaan osallistumista koskeva rikos mukaan lukien; kehottaa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisia varmistamaan kaikin tavoin, että niiden antamat pidätysmääräykset toimitetaan poikkeuksetta eteenpäin Interpolille;

| 27. | toteaa, että yhteiset tutkintaryhmät ovat oleellisessa asemassa rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa, ja tuo julki huolensa siitä, että puitedirektiivin vajavaisen täytäntöönpanon ja eräiden jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten haluttomuuden vuoksi tätä tutkinnan välinettä ei hyödynnetä täysimääräisesti; kehottaa komissiota ja neuvostoa vauhdittamaan yhteisten tutkintaryhmien työtä varmistamalla, että kaikki jäsenvaltiot panevat puitepäätöksen 2002/465/YOS täytäntöön täysimääräisesti, sekä tarjoamalla asianmukaista taloudellista tukea; korostaa, että yhteisten tutkintaryhmien tuloksia voidaan arvioida sekä Euroopan tasolla (esimerkiksi takavarikoitujen tavaroiden arvon perusteella) että jäsenvaltioiden tasolla (esimerkiksi yksittäisten ryhmän jäsenten tehokkuuden perusteella), ja kehottaa komissiota käsittelemään tätä asiaa yhdessä Eurojustin ja Europolin kanssa; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että yhteiset tutkintaryhmät ovat oleellisessa asemassa rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa, ja tuo julki huolensa siitä, että puitedirektiivin vajavaisen täytäntöönpanon ja eräiden jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten haluttomuuden vuoksi tätä tutkinnan välinettä ei hyödynnetä täysimääräisesti; kehottaa komissiota ja neuvostoa vauhdittamaan yhteisten tutkintaryhmien työtä varmistamalla, että kaikki jäsenvaltiot panevat puitepäätöksen 2002/465/YOS täytäntöön täysimääräisesti, sekä tarjoamalla asianmukaista taloudellista tukea; korostaa, että yhteisten tutkintaryhmien tuloksia voidaan arvioida sekä Euroopan tasolla (esimerkiksi takavarikoitujen tavaroiden arvon perusteella) että jäsenvaltioiden tasolla (esimerkiksi yksittäisten ryhmän jäsenten tehokkuuden perusteella), ja kehottaa komissiota käsittelemään tätä asiaa yhdessä Eurojustin ja Europolin kanssa;

| 28. | huomauttaa, että rajat eivät ole este järjestäytyneelle rikollisuudelle; pitää näin ollen välttämättömänä, että järjestäytyneen rikollisuuden ulkoinen ulottuvuus otetaan huomioon unionin pyrkiessä torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta; toteaa tämän vuoksi olevan tärkeää, että Euroopan ulkosuhdehallinto ja EU:n tilannekeskus (SitCen) ovat entistä tiiviimmin mukana toiminnassa; kehottaa komissiota tehostamaan entisestään EU:n ulkopuolisten maiden kanssa rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi tehtyjen, oikeudellista ja tutkinnallista yhteistyötä koskevien sopimusten tehokkuutta ja päivittämään niitä säännöllisesti; kehottaa lisäksi näitä sopimuksia laadittaessa ottamaan asianmukaisesti huomioon ne erityisuhat, joita järjestäytynyt rikollisuus yksittäisissä maissa aiheuttaa EU:n sisäiselle ja ulkoiselle turvallisuudelle; kehottaa Europolia laatimaan useammin nykyistä yksityiskohtaisempia analyysejä Euroopan ulkopuolisista rikollisjärjestöistä, joiden toiminnalla on suora tai epäsuora vaikutus EU:hun; pitää olennaisen tärkeänä, että EU ja kansainväliset järjestöt jatkavat ja tehostavat työtään Balkanilla erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; kehottaa komissiota yhteistyössä Europolin kanssa kehittämään Interpolin kanssa yhteisen hankkeen, jolla tuetaan poliisi- ja oikeusviranomaisten alueellisen tietojenvaihtojärjestelmän perustamista Länsi-Afrikan kanssa ja sen toteuttamista niin, että Afrikan valtioiden ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön käyttöön tarjotaan muun muassa koulutukseen ja seurantaan tarvittava taitotieto ja tarvittavat resurssit; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että rajat eivät ole este järjestäytyneelle rikollisuudelle; pitää näin ollen välttämättömänä, että järjestäytyneen rikollisuuden ulkoinen ulottuvuus otetaan huomioon unionin pyrkiessä torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta; toteaa tämän vuoksi olevan tärkeää, että Euroopan ulkosuhdehallinto ja EU:n tilannekeskus (SitCen) ovat entistä tiiviimmin mukana toiminnassa; kehottaa komissiota tehostamaan entisestään EU:n ulkopuolisten maiden kanssa rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi tehtyjen, oikeudellista ja tutkinnallista yhteistyötä koskevien sopimusten tehokkuutta ja päivittämään niitä säännöllisesti; kehottaa lisäksi näitä sopimuksia laadittaessa ottamaan asianmukaisesti huomioon ne erityisuhat, joita järjestäytynyt rikollisuus yksittäisissä maissa aiheuttaa EU:n sisäiselle ja ulkoiselle turvallisuudelle; kehottaa Europolia laatimaan useammin nykyistä yksityiskohtaisempia analyysejä Euroopan ulkopuolisista rikollisjärjestöistä, joiden toiminnalla on suora tai epäsuora vaikutus EU:hun; pitää olennaisen tärkeänä, että EU ja kansainväliset järjestöt jatkavat ja tehostavat työtään Balkanilla erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; kehottaa komissiota yhteistyössä Europolin kanssa kehittämään Interpolin kanssa yhteisen hankkeen, jolla tuetaan poliisi- ja oikeusviranomaisten alueellisen tietojenvaihtojärjestelmän perustamista Länsi-Afrikan kanssa ja sen toteuttamista niin, että Afrikan valtioiden ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön käyttöön tarjotaan muun muassa koulutukseen ja seurantaan tarvittava taitotieto ja tarvittavat resurssit;

Muut järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevat suositukset

| 29. | korostaa, että laillisuuden kulttuurin edistäminen on tärkeää ja että on lisättävä kansalaisten tietoisuutta siitä, ja korostaa yleisen mielipiteen merkitystä; katsoo, että täysin rajoituksitta toimivalla lehdistöllä on tässä suhteessa keskeinen rooli, sillä se voi tutkia järjestäytyneen rikollisuuden yhteyksiä merkittäviin valtakeskittymiin ja julkistaa ne; katsoo, että tämä toiminta on turvattava niin, että samalla asianmukaisesti kunnioitetaan perusoikeutta ihmisarvoon, kunniaan ja yksityisyyteen; kehottaa komissiota ehdottamaan laillisuuden kulttuurin kehittämiseksi toimintasuunnitelmia, joihin sisältyy myös tähän tarkoitukseen perustettuja budjettikohtia; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että laillisuuden kulttuurin edistäminen on tärkeää ja että on lisättävä kansalaisten tietoisuutta siitä, ja korostaa yleisen mielipiteen merkitystä; katsoo, että täysin rajoituksitta toimivalla lehdistöllä on tässä suhteessa keskeinen rooli, sillä se voi tutkia järjestäytyneen rikollisuuden yhteyksiä merkittäviin valtakeskittymiin ja julkistaa ne; katsoo, että tämä toiminta on turvattava niin, että samalla asianmukaisesti kunnioitetaan perusoikeutta ihmisarvoon, kunniaan ja yksityisyyteen; kehottaa komissiota ehdottamaan laillisuuden kulttuurin kehittämiseksi toimintasuunnitelmia, joihin sisältyy myös tähän tarkoitukseen perustettuja budjettikohtia;

| 30. | painottaa, että Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on omaksuttava lapsikaupan yhteydessä kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa edistetään monialaisilla toimilla lapsikaupan uhreiksi joutuneiden tai uhreiksi joutumisen uhkaamien lasten oikeuksia; vaatii, että jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti laittoman adoptoinnin torjuntaan ja kehittävät puitteet, joilla varmistetaan hylättyjen ja adoptoitujen lasten kehityksen seurannan avoimuus ja tehokkuus; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että Euroopan unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on omaksuttava lapsikaupan yhteydessä kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa edistetään monialaisilla toimilla lapsikaupan uhreiksi joutuneiden tai uhreiksi joutumisen uhkaamien lasten oikeuksia; vaatii, että jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti laittoman adoptoinnin torjuntaan ja kehittävät puitteet, joilla varmistetaan hylättyjen ja adoptoitujen lasten kehityksen seurannan avoimuus ja tehokkuus;

| 31. | korostaa julkisen sektorin avoimuuden merkitystä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja pyytää komissiota ryhtymään toimiin tarvittavien sääntöjen laatimiseksi ja varmistamaan, että sekä asiasta vastaavat toimielimet että kansalaiset ja lehdistö huolehtivat EU:n tukien täydestä jäljitettävyydestä ja niiden osoittamisen ja käytön valvonnasta; pyytää, että nämä tiedot tuodaan nopeasti saataville asianmukaiselle internet-sivustolle koneellisesti luettavassa, vertailtavissa olevassa avoimessa muodossa vähintään yhdellä EU:n työkielistä sen varmistamiseksi, että tällaiset tiedot ovat helposti saatavilla ja että kansalaisyhteiskunta voi käyttää niitä uudelleen ja muokata niitä edelleen; pyytää jäsenvaltioita hyväksymään vastaavanlaisia toimia, jotta kaikki julkisten varojen käyttö saadaan läpinäkyväksi, kiinnittäen erityistä huomiota paikallishallintoon, joka on alttiimpi järjestäytyneen rikollisuuden soluttautumiselle sekä ottamalla huomioon, että järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimet ovat perusluonteeltaan salaisia; |
| --- | --- |

31.

korostaa julkisen sektorin avoimuuden merkitystä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja pyytää komissiota ryhtymään toimiin tarvittavien sääntöjen laatimiseksi ja varmistamaan, että sekä asiasta vastaavat toimielimet että kansalaiset ja lehdistö huolehtivat EU:n tukien täydestä jäljitettävyydestä ja niiden osoittamisen ja käytön valvonnasta; pyytää, että nämä tiedot tuodaan nopeasti saataville asianmukaiselle internet-sivustolle koneellisesti luettavassa, vertailtavissa olevassa avoimessa muodossa vähintään yhdellä EU:n työkielistä sen varmistamiseksi, että tällaiset tiedot ovat helposti saatavilla ja että kansalaisyhteiskunta voi käyttää niitä uudelleen ja muokata niitä edelleen; pyytää jäsenvaltioita hyväksymään vastaavanlaisia toimia, jotta kaikki julkisten varojen käyttö saadaan läpinäkyväksi, kiinnittäen erityistä huomiota paikallishallintoon, joka on alttiimpi järjestäytyneen rikollisuuden soluttautumiselle sekä ottamalla huomioon, että järjestäytyneen rikollisuuden torjuntatoimet ovat perusluonteeltaan salaisia;

| 32. | pyytää asiaankuuluvan rangaistusjärjestelmän ja asianmukaisten vankeutta koskevien säännösten käyttöönottoa järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyville rikoksille rikosten tekemisen ennaltaehkäisemiseksi ja jotta vankeuden aikana ei olisi mahdollista jatkaa rikollisjärjestöjen ohjaamista tai niiden päämäärien ajamista ja uusien rikosten tekemistä, kunnioittaen kuitenkin kaikkia perusoikeuksia ja -vapauksia; |
| --- | --- |

32.

pyytää asiaankuuluvan rangaistusjärjestelmän ja asianmukaisten vankeutta koskevien säännösten käyttöönottoa järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyville rikoksille rikosten tekemisen ennaltaehkäisemiseksi ja jotta vankeuden aikana ei olisi mahdollista jatkaa rikollisjärjestöjen ohjaamista tai niiden päämäärien ajamista ja uusien rikosten tekemistä, kunnioittaen kuitenkin kaikkia perusoikeuksia ja -vapauksia;

Järjestäytyneen rikollisuuden erityisiin toiminta-aloihin liittyvät torjuntatoimet

| 33. | on vakuuttunut järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption välisestä kiinteästä yhteydestä ja toistaa ponnekkaasti jo kirjallisen kannanoton 02/2010 hyväksymisen myötä ilmaistun pyynnön, joka koskee toisaalta 27 jäsenvaltion korruption torjuntapolitiikan objektiivisen ja mitattavissa olevan arviointi- ja valvontamekanismin perustamista ja toisaalta EU:n toimielinten yleisen korruptionvastaisen politiikan laatimista; korostaa, että on omaksuttava aktiivinen toimintatapa korruption torjuntaan, ja pyytää komissiota asettamaan etusijalle toimet korruption torjumiseksi niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla; pitää ensisijaisena tehokkaiden korruption vastaisten toimien määrittelyä naapuruuspolitiikkaa, liittymistä valmistelevia tukia sekä kehitysapuun tarkoitettujen varojen käyttöä varten ja katsoo, että niiden laatimisen olisi oltava erityisesti Euroopan investointipankin ja EU:n ulkosuhdehallinnon yhteyteen perustettavien uusien elinten vastuulla; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille toteutetuista toimista ja saavutetuista tuloksista sekä ryhtymään valvomaan niitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

33.

on vakuuttunut järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption välisestä kiinteästä yhteydestä ja toistaa ponnekkaasti jo kirjallisen kannanoton 02/2010 hyväksymisen myötä ilmaistun pyynnön, joka koskee toisaalta 27 jäsenvaltion korruption torjuntapolitiikan objektiivisen ja mitattavissa olevan arviointi- ja valvontamekanismin perustamista ja toisaalta EU:n toimielinten yleisen korruptionvastaisen politiikan laatimista; korostaa, että on omaksuttava aktiivinen toimintatapa korruption torjuntaan, ja pyytää komissiota asettamaan etusijalle toimet korruption torjumiseksi niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla; pitää ensisijaisena tehokkaiden korruption vastaisten toimien määrittelyä naapuruuspolitiikkaa, liittymistä valmistelevia tukia sekä kehitysapuun tarkoitettujen varojen käyttöä varten ja katsoo, että niiden laatimisen olisi oltava erityisesti Euroopan investointipankin ja EU:n ulkosuhdehallinnon yhteyteen perustettavien uusien elinten vastuulla; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille toteutetuista toimista ja saavutetuista tuloksista sekä ryhtymään valvomaan niitä tehokkaasti;

| 34. | pyytää jäsenvaltioita ratifioimaan välittömästi kansainväliset korruption vastaiset sopimukset, etenkin korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja Euroopan neuvoston lahjontaa koskevan rikos- ja siviilioikeudellisen yleissopimuksen (1999); |
| --- | --- |

34.

pyytää jäsenvaltioita ratifioimaan välittömästi kansainväliset korruption vastaiset sopimukset, etenkin korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja Euroopan neuvoston lahjontaa koskevan rikos- ja siviilioikeudellisen yleissopimuksen (1999);

| 35. | sitoutuu laatimaan säädöksiä, joilla varmistetaan, että henkilöt, jotka on lainvoimaisella tuomiolla tuomittu kuulumisesta rikollisjärjestöihin tai tyypillisesti rikollisjärjestöihin liittyvistä rikoksista (kuten ihmiskauppa, kansainvälinen huumekauppa, rahanpesu, petos, korruptio ja kiristys), eivät voi asettua ehdokkaiksi Euroopan parlamenttiin; pyytää jäsenvaltioita laatimaan vastaavia sääntöjä kansallisiin ja paikallisiin vaaleihin; |
| --- | --- |

35.

sitoutuu laatimaan säädöksiä, joilla varmistetaan, että henkilöt, jotka on lainvoimaisella tuomiolla tuomittu kuulumisesta rikollisjärjestöihin tai tyypillisesti rikollisjärjestöihin liittyvistä rikoksista (kuten ihmiskauppa, kansainvälinen huumekauppa, rahanpesu, petos, korruptio ja kiristys), eivät voi asettua ehdokkaiksi Euroopan parlamenttiin; pyytää jäsenvaltioita laatimaan vastaavia sääntöjä kansallisiin ja paikallisiin vaaleihin;

| 36. | kehottaa komissiota laatimaan selkeät suuntaviivat sekä asianmukaiset lainsäädäntöehdotukset, joiden avulla järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja mafiaryhmiin liitettyjä yrityksiä estetään osallistumasta julkisiin tarjouskilpailuihin ja julkisiin hankintamenettelyihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan julkisiin hankkeisiin sekä palvelu- ja hankintasopimuksiin liittyvien rahavirtojen jäljitettävyyden sekä arvioimaan, onko tarpeen ottaa käyttöön sääntöjä, joihin sisältyy rangaistuksia julkisia hankintoja koskevien sopimusten hallinnollisten valintamenettelyjen häiritsemisestä; kehottaa komissiota varmistamaan, että direktiivin 2004/18/EY 45 artiklaa sovelletaan täysimääräisesti ja asianmukaisesti sulkemalla pois jo lähtökohtaisesti ns. vapaaehtoisten toimenpiteiden mekanismit, ja tekemään selväksi, että sekä oikeushenkilöille että luonnollisille henkilöille langetetut tuomiot johtavat kyseisten henkilöiden poissulkemiseen, sekä varmistamaan, että poissulkemisen perusteet eivät ole voimassa ainoastaan tuomion ajan, vaan että ne ovat pysyviä tai voimassa kohtuullisen ajan; kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksia, joissa asetetaan perusteet poissulkemiselle julkisia hankintoja koskevista menettelyistä sekä erityisistä varotoimenpiteistä sellaisten henkilöiden suhteen, jotka ovat parhaillaan tutkinnan alaisena tai jotka on asetettu syytteeseen; pyytää ulottamaan poissulkemiseen johtavat rikokset koskemaan kaikkia tyypillisesti järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviin rikoksia ja ryhtymään toimiin, jotta asiaa koskevaa lainsäädäntöä ei kierrettäisi bulvaanien ja rahoittajien avulla; kehottaa jäsenvaltioita säätämään samantapaisista toimista, jotka koskevat kaikentyyppisiä sopimuksia, toimilupia, lupia tai valtiontukia silloinkin, kun niistä ei säädetä EU:n lainsäädännössä; kehottaa komissiota kehittämään asianmukaisia oikeudellisia ja operationaalisia välineitä tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden kesken sekä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten ja virastojen kesken ja laatimaan mustia listoja julkisten varojen väärinkäytön estämiseksi; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota laatimaan selkeät suuntaviivat sekä asianmukaiset lainsäädäntöehdotukset, joiden avulla järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja mafiaryhmiin liitettyjä yrityksiä estetään osallistumasta julkisiin tarjouskilpailuihin ja julkisiin hankintamenettelyihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan julkisiin hankkeisiin sekä palvelu- ja hankintasopimuksiin liittyvien rahavirtojen jäljitettävyyden sekä arvioimaan, onko tarpeen ottaa käyttöön sääntöjä, joihin sisältyy rangaistuksia julkisia hankintoja koskevien sopimusten hallinnollisten valintamenettelyjen häiritsemisestä; kehottaa komissiota varmistamaan, että direktiivin 2004/18/EY 45 artiklaa sovelletaan täysimääräisesti ja asianmukaisesti sulkemalla pois jo lähtökohtaisesti ns. vapaaehtoisten toimenpiteiden mekanismit, ja tekemään selväksi, että sekä oikeushenkilöille että luonnollisille henkilöille langetetut tuomiot johtavat kyseisten henkilöiden poissulkemiseen, sekä varmistamaan, että poissulkemisen perusteet eivät ole voimassa ainoastaan tuomion ajan, vaan että ne ovat pysyviä tai voimassa kohtuullisen ajan; kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksia, joissa asetetaan perusteet poissulkemiselle julkisia hankintoja koskevista menettelyistä sekä erityisistä varotoimenpiteistä sellaisten henkilöiden suhteen, jotka ovat parhaillaan tutkinnan alaisena tai jotka on asetettu syytteeseen; pyytää ulottamaan poissulkemiseen johtavat rikokset koskemaan kaikkia tyypillisesti järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviin rikoksia ja ryhtymään toimiin, jotta asiaa koskevaa lainsäädäntöä ei kierrettäisi bulvaanien ja rahoittajien avulla; kehottaa jäsenvaltioita säätämään samantapaisista toimista, jotka koskevat kaikentyyppisiä sopimuksia, toimilupia, lupia tai valtiontukia silloinkin, kun niistä ei säädetä EU:n lainsäädännössä; kehottaa komissiota kehittämään asianmukaisia oikeudellisia ja operationaalisia välineitä tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden kesken sekä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten ja virastojen kesken ja laatimaan mustia listoja julkisten varojen väärinkäytön estämiseksi;

| 37. | on tyytyväinen ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta annetun direktiivin 2011/36/EU hyväksymiseen ja toteaa, että kyseinen ilmiö liittyy usein järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvään prostituutioon ja työvoiman hyväksikäyttöön, elinten poistamiseen ja orjuuteen; korostaa, että on äärimmäisen tärkeää panna tämä direktiivi nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

37.

on tyytyväinen ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta annetun direktiivin 2011/36/EU hyväksymiseen ja toteaa, että kyseinen ilmiö liittyy usein järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvään prostituutioon ja työvoiman hyväksikäyttöön, elinten poistamiseen ja orjuuteen; korostaa, että on äärimmäisen tärkeää panna tämä direktiivi nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä kiinnittämään asianmukaista huomiota siihen, että järjestäytynyt rikollisuus jatkaa edelleen oman toimintansa ja omien intressiensä tukemista huumekaupalla ja pyrkii laajentamaan laittomien huumeiden maailmanmarkkinoita uusille markkinoille ja uusiin aineisiin; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä kiinnittämään asianmukaista huomiota siihen, että järjestäytynyt rikollisuus jatkaa edelleen oman toimintansa ja omien intressiensä tukemista huumekaupalla ja pyrkii laajentamaan laittomien huumeiden maailmanmarkkinoita uusille markkinoille ja uusiin aineisiin;

| 39. | kehottaa Euroopan investointipankkia ja kaikkia Euroopan kehitysrahoituslaitoksia tehostamaan offshore-rahoituskeskuksia ja yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevia toimintalinjojaan etenkin niin, että ne laativat luettelon OECD:n mustalla ja harmaalla listalla olevista oikeudenkäyttöalueista, joita on valvottava tiukemmin, tarvittaessa suorittamaan jokaista maata koskevan due diligence -tarkastuksen sekä kieltämään kaikenlaisen rahoituksen välittäjien tukemisen suuririskisiksi katsotuilla oikeudenkäyttöalueilla sekä vaatimalla erilaisiin toimiin osoitetun rahoitustuen myöntämisen perusedellytykseksi sen, että yhteistyöhaluttomilla oikeudenkäyttöalueilla ja offshore-rahoituskeskuksissa toimipaikkaansa pitävät rekisteröidyt yritykset sijoittautuvat uudelleen; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sitoutumaan aktiivisesti sen varmistamiseen, että kaikki rahanpesun vastaisen toimintaryhmän antamat 40 suositusta pannaan asianmukaisesti täytäntöön hyväksymällä jokaiselle erityiset toimintalinjansa, joihin kuuluu tehostettu due diligence -tarkastus erityisesti poliittisesti aroissa tapauksissa; |
| --- | --- |

39.

kehottaa Euroopan investointipankkia ja kaikkia Euroopan kehitysrahoituslaitoksia tehostamaan offshore-rahoituskeskuksia ja yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevia toimintalinjojaan etenkin niin, että ne laativat luettelon OECD:n mustalla ja harmaalla listalla olevista oikeudenkäyttöalueista, joita on valvottava tiukemmin, tarvittaessa suorittamaan jokaista maata koskevan due diligence -tarkastuksen sekä kieltämään kaikenlaisen rahoituksen välittäjien tukemisen suuririskisiksi katsotuilla oikeudenkäyttöalueilla sekä vaatimalla erilaisiin toimiin osoitetun rahoitustuen myöntämisen perusedellytykseksi sen, että yhteistyöhaluttomilla oikeudenkäyttöalueilla ja offshore-rahoituskeskuksissa toimipaikkaansa pitävät rekisteröidyt yritykset sijoittautuvat uudelleen; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita sitoutumaan aktiivisesti sen varmistamiseen, että kaikki rahanpesun vastaisen toimintaryhmän antamat 40 suositusta pannaan asianmukaisesti täytäntöön hyväksymällä jokaiselle erityiset toimintalinjansa, joihin kuuluu tehostettu due diligence -tarkastus erityisesti poliittisesti aroissa tapauksissa;

| 40. | korostaa, että järjestäytynyt rikollisuus käyttää viestintä- ja tietotekniikkaa laittomiin tarkoituksiin sellaisten rikosten tekemiseen, joihin liittyy henkilöllisyyden varastamista, tietoverkkorikollisuutta, petoksia, laitonta uhkapeliä ja urheilutapahtumien manipulointia; kehottaa tässä yhteydessä luomaan yhdenmukaisen EU:n sääntelykehyksen; pyytää EU:n toimielimiä kehottamaan mahdollisimman monta kansainvälistä kumppaniaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan vuonna 2001 tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen; korostaa, että rikollisjärjestöt keskittyvät enenevässä määrin rahanpesu- ja talousrikoksiin, mikä voi johtaa internetissä tehtyjen rikosten yhä nopeampaan kasvuun; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että järjestäytynyt rikollisuus käyttää viestintä- ja tietotekniikkaa laittomiin tarkoituksiin sellaisten rikosten tekemiseen, joihin liittyy henkilöllisyyden varastamista, tietoverkkorikollisuutta, petoksia, laitonta uhkapeliä ja urheilutapahtumien manipulointia; kehottaa tässä yhteydessä luomaan yhdenmukaisen EU:n sääntelykehyksen; pyytää EU:n toimielimiä kehottamaan mahdollisimman monta kansainvälistä kumppaniaan allekirjoittamaan ja ratifioimaan vuonna 2001 tehdyn tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen; korostaa, että rikollisjärjestöt keskittyvät enenevässä määrin rahanpesu- ja talousrikoksiin, mikä voi johtaa internetissä tehtyjen rikosten yhä nopeampaan kasvuun;

| 41. | pyytää EU:n toimielimiä antamaan voimakkaan signaalin EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti rahoitusmarkkinoita hyödyntävän rahanpesun kaikkien muotojen torjumiseksi, erityisesti harkitsemalla mahdollisia pääomavalvonnan toimia, kuten myös Kansainvälinen valuuttarahasto hiljattain suositti, kannustamalla rajoittamaan rahoitusmarkkinoiden levittäytymistä lyhyen aikavälin operaatioissa ja säätämällä suuremmasta avoimuudesta julkisten varojen käytössä alkaen yksityisen sektorin kehityksen tukemiseen tarkoitetuista varoista ja toteuttamalla vakavia ja tehokkaita toimia veroparatiiseja vastaan siten, että otetaan käyttöön maakohtaista taloudellista raportointia koskeva velvoite kaikille monikansallisille talouden toimijoille, edistetään monenkeskistä sopimusta verotustietojen vaihdosta sekä tarkistetaan veroparatiisin määritelmää ja näiden salaisten oikeudenkäyttöalueiden luetteloa; kehottaa komissiota laatimaan selkeät rahavirtojen jäljitettävyyttä koskevat suuntaviivat, jotta laittomasta toiminnasta peräisin olevien rahojen pesua koskevien tapausten yksilöinti helpottuu; kehottaa komissiota lainsäädäntöehdotuksessaan rahanpesua koskevan direktiivin ajantasaistamiseksi yleistämään mahdollisimman pitkälle rahanpesun kriminalisoinnin sekä luomaan oikeusperustan mahdollisimman laajoille tutkintavaltuuksille tällä saralla; kehottaa tässä yhteydessä vaatimaan kaikkia jäsenvaltioita kriminalisoimaan niin kutsuttu itse suoritettu rahanpesu, toisin sanoen saman henkilön tai yrityksen, joka on hankkinut varat laittomin keinoin, itse suorittama rahanpesu; kehottaa lisäksi komissiota tarkastelemaan ehdotuksessaan mahdollisuutta ulottaa rahanpesun kriminalisointi sellaisiin tapauksiin, joissa tekijän olisi pitänyt tietää, että kyseessä oleva omaisuus on hankittu rikoksella; |
| --- | --- |

41.

pyytää EU:n toimielimiä antamaan voimakkaan signaalin EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti rahoitusmarkkinoita hyödyntävän rahanpesun kaikkien muotojen torjumiseksi, erityisesti harkitsemalla mahdollisia pääomavalvonnan toimia, kuten myös Kansainvälinen valuuttarahasto hiljattain suositti, kannustamalla rajoittamaan rahoitusmarkkinoiden levittäytymistä lyhyen aikavälin operaatioissa ja säätämällä suuremmasta avoimuudesta julkisten varojen käytössä alkaen yksityisen sektorin kehityksen tukemiseen tarkoitetuista varoista ja toteuttamalla vakavia ja tehokkaita toimia veroparatiiseja vastaan siten, että otetaan käyttöön maakohtaista taloudellista raportointia koskeva velvoite kaikille monikansallisille talouden toimijoille, edistetään monenkeskistä sopimusta verotustietojen vaihdosta sekä tarkistetaan veroparatiisin määritelmää ja näiden salaisten oikeudenkäyttöalueiden luetteloa; kehottaa komissiota laatimaan selkeät rahavirtojen jäljitettävyyttä koskevat suuntaviivat, jotta laittomasta toiminnasta peräisin olevien rahojen pesua koskevien tapausten yksilöinti helpottuu; kehottaa komissiota lainsäädäntöehdotuksessaan rahanpesua koskevan direktiivin ajantasaistamiseksi yleistämään mahdollisimman pitkälle rahanpesun kriminalisoinnin sekä luomaan oikeusperustan mahdollisimman laajoille tutkintavaltuuksille tällä saralla; kehottaa tässä yhteydessä vaatimaan kaikkia jäsenvaltioita kriminalisoimaan niin kutsuttu itse suoritettu rahanpesu, toisin sanoen saman henkilön tai yrityksen, joka on hankkinut varat laittomin keinoin, itse suorittama rahanpesu; kehottaa lisäksi komissiota tarkastelemaan ehdotuksessaan mahdollisuutta ulottaa rahanpesun kriminalisointi sellaisiin tapauksiin, joissa tekijän olisi pitänyt tietää, että kyseessä oleva omaisuus on hankittu rikoksella;

| 42. | pyytää komissiota tarkkailemaan tiiviisti, kuinka ajoissa ja kuinka tehokkaasti jäsenvaltiot ovat saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiivin ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin; kehottaa komissiota kehittämään luovia välineitä syytteiden nostamiseksi sellaisista ympäristörikoksista, joihin liittyy järjestäytynyttä rikollisuutta, esimerkiksi esittämällä ehdotuksen, jolla siirretään EU:n tasolle Italian hyvät kokemukset, joita se on saanut otettuaan käyttöön rikosnimikkeen "jätteiden laitonta kauppaa varten järjestäytynyt toiminta", joka on luokiteltu vuodesta 2011 alkaen huomattavia sosiaalisia vaikutuksia aiheuttavaksi rikokseksi (ja tämän vuoksi sitä käsitellään alueellisessa mafian vastaisessa elimessä); kehottaa luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen toimistoja ryhtymään jämerämpiin toimiin sekä parantamaan EU:n tasolla keskinäistä koordinointiaan suojeltujen ja uhanalaisten eläin- ja kasvilajien laittoman kaupan torjumisessa; |
| --- | --- |

42.

pyytää komissiota tarkkailemaan tiiviisti, kuinka ajoissa ja kuinka tehokkaasti jäsenvaltiot ovat saattaneet osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiivin ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin; kehottaa komissiota kehittämään luovia välineitä syytteiden nostamiseksi sellaisista ympäristörikoksista, joihin liittyy järjestäytynyttä rikollisuutta, esimerkiksi esittämällä ehdotuksen, jolla siirretään EU:n tasolle Italian hyvät kokemukset, joita se on saanut otettuaan käyttöön rikosnimikkeen "jätteiden laitonta kauppaa varten järjestäytynyt toiminta", joka on luokiteltu vuodesta 2011 alkaen huomattavia sosiaalisia vaikutuksia aiheuttavaksi rikokseksi (ja tämän vuoksi sitä käsitellään alueellisessa mafian vastaisessa elimessä); kehottaa luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen toimistoja ryhtymään jämerämpiin toimiin sekä parantamaan EU:n tasolla keskinäistä koordinointiaan suojeltujen ja uhanalaisten eläin- ja kasvilajien laittoman kaupan torjumisessa;

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan aktiivisen toimintatavan kiristystapauksia tutkiessaan ja samaan aikaan tiedustelutoimintaan pohjautuvien tutkimusten käynnistämisen kanssa ottamaan käyttöön kannustimia ja muita taloudellisen tuen muotoja, joiden avulla valituksen tekijät voivat jatkaa liiketoimintaansa; katsoo, että on oleellista vahvistaa sekä kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävien kumppanuuksien asemaa että oikeus- ja poliisilaitosta ja että tätä on kannustettava; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan kansalaisia, kauppiaita ja yrittäjiä allekirjoittamaan yhteistyömuistioita tapauksissa, jotka koskevat valituksia kiristysrikollisista menettelyistä, jotta kauppiaat ja yrittäjät voivat jatkaa toimintaansa valituksista aiheutuvista vaikeuksista huolimatta; kehottaa komissiota järjestäytyneen rikollisuuden tuottaman hyödyn takavarikointia koskevassa direktiiviehdotuksessaan ulottamaan toimet, joista tällä hetkellä säädetään puitepäätöksen 2005/212/YOS 3 artiklan 1 kohdassa, koskemaan myös kiristysrikoksia; |
| --- | --- |

43.

kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan aktiivisen toimintatavan kiristystapauksia tutkiessaan ja samaan aikaan tiedustelutoimintaan pohjautuvien tutkimusten käynnistämisen kanssa ottamaan käyttöön kannustimia ja muita taloudellisen tuen muotoja, joiden avulla valituksen tekijät voivat jatkaa liiketoimintaansa; katsoo, että on oleellista vahvistaa sekä kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisyhteiskunnan kanssa tehtävien kumppanuuksien asemaa että oikeus- ja poliisilaitosta ja että tätä on kannustettava; kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan kansalaisia, kauppiaita ja yrittäjiä allekirjoittamaan yhteistyömuistioita tapauksissa, jotka koskevat valituksia kiristysrikollisista menettelyistä, jotta kauppiaat ja yrittäjät voivat jatkaa toimintaansa valituksista aiheutuvista vaikeuksista huolimatta; kehottaa komissiota järjestäytyneen rikollisuuden tuottaman hyödyn takavarikointia koskevassa direktiiviehdotuksessaan ulottamaan toimet, joista tällä hetkellä säädetään puitepäätöksen 2005/212/YOS 3 artiklan 1 kohdassa, koskemaan myös kiristysrikoksia;

| 44. | kehottaa komissiota sisällyttämään erityisiä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia säännöksiä väärentämisen vastaiseen toimintaan sovellettavaan lainsäädäntökehykseen; kannattaa vahvistetusta tulliyhteistyöstrategiasta 23. lokakuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman päätöksiä ja viittaa erityisesti uusiin yhteistyömuotoihin ja tutkintatekniikoihin, tulli-, poliisi- ja muiden toimivaltaisten viranomaisten yhteistyöhön perustuvaan institutionaaliseen toimintatapaan ja nykyisten yhteistyömenettelyjen tehostamiseen tehokkaan lähestymistavan kehittämiseksi rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja laittomasti hankitun omaisuuden takavarikoimiseksi koko EU:n alueella; katsoo, että näitä seikkoja on painotettava mahdollisimman paljon tullilainsäädännön noudattamista koskevasta yhteistyöstä laadittua viidennettä toimintasuunnitelmaa hyväksyttäessä ja täytäntöönpantaessa; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota sisällyttämään erityisiä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia säännöksiä väärentämisen vastaiseen toimintaan sovellettavaan lainsäädäntökehykseen; kannattaa vahvistetusta tulliyhteistyöstrategiasta 23. lokakuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman päätöksiä ja viittaa erityisesti uusiin yhteistyömuotoihin ja tutkintatekniikoihin, tulli-, poliisi- ja muiden toimivaltaisten viranomaisten yhteistyöhön perustuvaan institutionaaliseen toimintatapaan ja nykyisten yhteistyömenettelyjen tehostamiseen tehokkaan lähestymistavan kehittämiseksi rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja laittomasti hankitun omaisuuden takavarikoimiseksi koko EU:n alueella; katsoo, että näitä seikkoja on painotettava mahdollisimman paljon tullilainsäädännön noudattamista koskevasta yhteistyöstä laadittua viidennettä toimintasuunnitelmaa hyväksyttäessä ja täytäntöönpantaessa;

*

* *

| 45. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle jäsenvaltioiden parlamenteille, Europolille, Eurojustille, Euroopan investointipankille, Interpolille ja Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimistolle. |
| --- | --- |

45.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle jäsenvaltioiden parlamenteille, Europolille, Eurojustille, Euroopan investointipankille, Interpolille ja Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnan toimistolle.

---

(1)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

(2)  EUVL L 300, 11.11.2008, s. 42.

(3)  EUVL L 68, 15.3.2005, s. 49.

(4)  EUVL L 332, 18.12.2007, s. 103.

(5)  PE 410.678.

(6)  http://www.europol.europa.eu/index.asp?page=publications&language=.

(7)  EUVL L 138, 4.6.2009, s. 14.

(8)  http://www.eurojust.europa.eu/press_annual.htm

(9)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 130.

(10)  EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37.

(11)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60.

(12)  EYVL C 197, 12.7.2000, s. 3.

(13)  EYVL C 24, 23.1.1998, s. 1.

(14)  EUVL L 190, 18.7.2002, s. 1.

(15)  10330/2008

(16)  EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 244.

(17)  EYVL L 162, 20.6.2002, s. 1.

(18)  PE 410.671.

(19)  EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1.

(20)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15.

(21)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 9.

(22)  EYVL L 345, 8.12.2006, s. 1.

(23)  EUVL L 192, 31.7.2003, s. 54.

(24)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

(25)  EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

(26)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/80

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Avun tuloksellisuutta käsittelevä korkean tason foorumi

P7_TA(2011)0460

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 avun tuloksellisuutta käsittelevästä neljännestä korkean tason foorumista (2011/2145(INI))

2013/C 131 E/09

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen vuodelta 2005 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen vuodelta 2005 (1),

| — | ottaa huomioon EU:n menettelysäännöt täydentävyydestä ja työnjaosta kehitysyhteistyöpolitiikassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n menettelysäännöt täydentävyydestä ja työnjaosta kehitysyhteistyöpolitiikassa (2),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman kehitysyhteistyön lisäämisestä ja parantamisesta: EU:n kehitysavun tuloksellisuutta koskeva toimenpidepaketti vuodelle 2006 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman kehitysyhteistyön lisäämisestä ja parantamisesta: EU:n kehitysavun tuloksellisuutta koskeva toimenpidepaketti vuodelle 2006 (3),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman avun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annetun Pariisin julistuksen seurannasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman avun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annetun Pariisin julistuksen seurannasta (4),

| — | ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 17. marraskuuta 2009 antamat päätelmät avun tuloksellisuutta koskevasta toimintakehyksestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 17. marraskuuta 2009 antamat päätelmät avun tuloksellisuutta koskevasta toimintakehyksestä (5),

| — | ottaa huomioon neuvoston (ulkosuhteet/kehitysyhteistyöministerit) 14. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät maiden välisestä työnjaosta, joilla lisättiin tai korvattiin monia kohtia (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston (ulkosuhteet/kehitysyhteistyöministerit) 14. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät maiden välisestä työnjaosta, joilla lisättiin tai korvattiin monia kohtia (6),

| — | ottaa huomioon neuvoston (ulkosuhteet/kehitysyhteistyöministerit) 9. joulukuuta 2010 antamat päätelmät "Keskinäinen vastuu ja avoimuus: Neljäs luku avun tuloksellisuutta koskevaan EU:n toimintakehykseen" (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston (ulkosuhteet/kehitysyhteistyöministerit) 9. joulukuuta 2010 antamat päätelmät "Keskinäinen vastuu ja avoimuus: Neljäs luku avun tuloksellisuutta koskevaan EU:n toimintakehykseen" (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön 11. tammikuuta 2011 antaman konsolidoidun tekstin avun tuloksellisuutta koskevasta toimintakehyksestä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön 11. tammikuuta 2011 antaman konsolidoidun tekstin avun tuloksellisuutta koskevasta toimintakehyksestä (8),

| — | ottaa huomioon Etelä-Korean Busanissa vuonna 2011 järjestettävään neljänteen avun tuloksellisuutta käsittelevään korkean tason foorumiin liittyvän Budapestin julistuksen, joka annettiin AKT:n ja EU:n 21. yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Budapestissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etelä-Korean Busanissa vuonna 2011 järjestettävään neljänteen avun tuloksellisuutta käsittelevään korkean tason foorumiin liittyvän Budapestin julistuksen, joka annettiin AKT:n ja EU:n 21. yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Budapestissa,

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2010 annetun Dilin julistuksen rauhanrakentamisesta ja valtiorakenteiden kehittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2010 annetun Dilin julistuksen rauhanrakentamisesta ja valtiorakenteiden kehittämisestä,

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2010 annetun Bogotán julistuksen Accran toimintasuunnitelman periaatteiden toimeenpanosta etelä–etelä-yhteistyössä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2010 annetun Bogotán julistuksen Accran toimintasuunnitelman periaatteiden toimeenpanosta etelä–etelä-yhteistyössä,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevasta Afrikan toimintaohjelmasta saavutetun 4.–5. marraskuuta 2010 päivätyn Tunisin yhteisymmärryksen "Targeting Effective Development", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevasta Afrikan toimintaohjelmasta saavutetun 4.–5. marraskuuta 2010 päivätyn Tunisin yhteisymmärryksen "Targeting Effective Development",

| — | ottaa huomioon OECD:n kehitysapukomitean raportin "Aid Effectiveness: A Progress Report on Implementing the Paris Declaration" kesäkuulta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n kehitysapukomitean raportin "Aid Effectiveness: A Progress Report on Implementing the Paris Declaration" kesäkuulta 2009,

| — | ottaa huomioon komission raportin "Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach" lokakuulta 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission raportin "Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach" lokakuulta 2009 (9),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 2010–2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2010)0265) ja neuvoston 14. kesäkuuta 2010 vuosituhannen kehitystavoitteista antamat päätelmät, joissa tuetaan kyseistä EU:n toimintasuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä kehitysyhteistyössä koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 2010–2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2010)0265) ja neuvoston 14. kesäkuuta 2010 vuosituhannen kehitystavoitteista antamat päätelmät, joissa tuetaan kyseistä EU:n toimintasuunnitelmaa,

| — | ottaa huomioon komission loppuraportin "Joint Multi-annual Programming" maaliskuulta 2011 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission loppuraportin "Joint Multi-annual Programming" maaliskuulta 2011 (10),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon "Kehitysrahoitusta koskevan vastuuvelvollisuuden lisääminen EU:ssa julkisen kehitysavun vertaisarviointia silmällä pitäen" huhtikuulta 2011 (KOM(2011)0218), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon "Kehitysrahoitusta koskevan vastuuvelvollisuuden lisääminen EU:ssa julkisen kehitysavun vertaisarviointia silmällä pitäen" huhtikuulta 2011 (KOM(2011)0218),

| — | ottaa huomioon komission maaliskuussa 2010 käynnistämän aloitteen nimeltä "Jäsennelty vuoropuhelu: kehitystä edistävä tehokas kumppanuus", jonka tavoitteena on määrittää käytännön keinoja tehostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja paikallisviranomaisten osallistumista eurooppalaiseen yhteistyöhön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission maaliskuussa 2010 käynnistämän aloitteen nimeltä "Jäsennelty vuoropuhelu: kehitystä edistävä tehokas kumppanuus", jonka tavoitteena on määrittää käytännön keinoja tehostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja paikallisviranomaisten osallistumista eurooppalaiseen yhteistyöhön,

| — | ottaa huomioon Pariisin julistuksen arvioinnin toisen vaiheen loppuraportin, joka julkaistiin toukokuussa 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin julistuksen arvioinnin toisen vaiheen loppuraportin, joka julkaistiin toukokuussa 2011,

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman paikallisyhteisöistä ja kehitysyhteistyöstä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman paikallisyhteisöistä ja kehitysyhteistyöstä (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön (A7-0313/2011),

| A. | ottaa huomioon, että avun tuloksellisuutta käsittelevän neljännen korkean tason foorumin olisi määriteltävä tulevaisuuden sitoumukset kehitysavun tuloksellisuuden lisäämiseksi ja edistettävä kansainvälisen avun uuden rakenteen käyttöönottoa vuosituhannen kehitystavoitteiden aikarajoitteiden mukaisesti vuodelle 2015 sekä sen jälkeiselle ajalle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että avun tuloksellisuutta käsittelevän neljännen korkean tason foorumin olisi määriteltävä tulevaisuuden sitoumukset kehitysavun tuloksellisuuden lisäämiseksi ja edistettävä kansainvälisen avun uuden rakenteen käyttöönottoa vuosituhannen kehitystavoitteiden aikarajoitteiden mukaisesti vuodelle 2015 sekä sen jälkeiselle ajalle;

| B. | panee merkille, että Pariisin julistuksen periaatteissa keskitytään ensisijaisesti avun toimitusmekanismeihin eikä tehokkaan kehitysyhteistyöpolitiikan suunnitteluun; katsoo, että avun tuloksellisuutta koskevalle Accran toimintasuunnitelmalle ovat olleet haitaksi useat tekijät: finanssikriisi, julkisen kehitysavun maksujen väheneminen, eräiden nopeampia tuloksia vaativien avunantajien toimintapolitiikan muutokset ja kehitysapukomiteaan kuulumattomat uudet julkiset ja yksityiset avunantajat, joiden toimintaa yhteisesti sovitut yhteistyön normit eivät koske; |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että Pariisin julistuksen periaatteissa keskitytään ensisijaisesti avun toimitusmekanismeihin eikä tehokkaan kehitysyhteistyöpolitiikan suunnitteluun; katsoo, että avun tuloksellisuutta koskevalle Accran toimintasuunnitelmalle ovat olleet haitaksi useat tekijät: finanssikriisi, julkisen kehitysavun maksujen väheneminen, eräiden nopeampia tuloksia vaativien avunantajien toimintapolitiikan muutokset ja kehitysapukomiteaan kuulumattomat uudet julkiset ja yksityiset avunantajat, joiden toimintaa yhteisesti sovitut yhteistyön normit eivät koske;

| C. | ottaa huomioon, että kasvava osa kaikesta julkisesta kehitysavusta tulee nousevan talouden maista, jotka eivät kuulu OECD-maihin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kasvava osa kaikesta julkisesta kehitysavusta tulee nousevan talouden maista, jotka eivät kuulu OECD-maihin;

| D. | ottaa huomioon, että viimeisimmät seuranta- ja arviointitutkimukset ovat osoittaneet, että avunsaajamaat ovat tehneet avunantajamaita enemmän Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sisältämien sitoumusten täytäntöönpanon hyväksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että viimeisimmät seuranta- ja arviointitutkimukset ovat osoittaneet, että avunsaajamaat ovat tehneet avunantajamaita enemmän Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sisältämien sitoumusten täytäntöönpanon hyväksi;

| E. | ottaa huomioon, että aikaisemmat korkean tason konferenssit eivät ole aikaansaaneet tarvittavaa poliittista painetta tai oikeudellisesti sitovaa kehystä ja että Pariisin julistuksen täytäntöönpano ei ole vähentänyt avun pirstoutumista toivotunlaisesti ja liian monet toiminnot eivät ole tarpeeksi avoimia, esimerkiksi ehtojen suhteen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että aikaisemmat korkean tason konferenssit eivät ole aikaansaaneet tarvittavaa poliittista painetta tai oikeudellisesti sitovaa kehystä ja että Pariisin julistuksen täytäntöönpano ei ole vähentänyt avun pirstoutumista toivotunlaisesti ja liian monet toiminnot eivät ole tarpeeksi avoimia, esimerkiksi ehtojen suhteen;

| F. | panee merkille, että avoimuus ja vastuullisuus paitsi avunantaja- ja avunsaajamaiden hallitusten välillä myös valtion ja yhteiskunnan välillä ovat avun tuloksellisuuden perusehtoja; panee merkille, että Accran toimintasuunnitelmassa avunantajat ja kumppanimaat sopivat siitä, että ne antavat ajantasaisia ja yksityiskohtaisia tietoja nykyisistä ja tulevista avustuksista, jotta kehitysmaat pystyvät laatimaan tarkemman talousarvion ja parantamaan kirjanpito- ja tilintarkastustoimiaan; ottaa niin ikään huomioon, että avunantajamaille on edelleen ensiarvoisen tärkeää tukea parlamenttilaitoksen vahvistamista sekä paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistumista, jotta kehitysyhteistyöpolitiikka kytketään lujasti demokratiakehitykseen; |
| --- | --- |

F.

panee merkille, että avoimuus ja vastuullisuus paitsi avunantaja- ja avunsaajamaiden hallitusten välillä myös valtion ja yhteiskunnan välillä ovat avun tuloksellisuuden perusehtoja; panee merkille, että Accran toimintasuunnitelmassa avunantajat ja kumppanimaat sopivat siitä, että ne antavat ajantasaisia ja yksityiskohtaisia tietoja nykyisistä ja tulevista avustuksista, jotta kehitysmaat pystyvät laatimaan tarkemman talousarvion ja parantamaan kirjanpito- ja tilintarkastustoimiaan; ottaa niin ikään huomioon, että avunantajamaille on edelleen ensiarvoisen tärkeää tukea parlamenttilaitoksen vahvistamista sekä paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistumista, jotta kehitysyhteistyöpolitiikka kytketään lujasti demokratiakehitykseen;

| G. | ottaa huomioon, että unioni ja sen jäsenvaltiot lahjoittavat yli puolet maailman julkisesta kehitysavusta ja että niillä on siten tärkeä rooli avun tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että unioni ja sen jäsenvaltiot lahjoittavat yli puolet maailman julkisesta kehitysavusta ja että niillä on siten tärkeä rooli avun tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa;

| H. | toteaa, että neljännen foorumin edellä on tärkeää muistuttaa avunantajamaita niiden sitoumuksesta käyttää 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysapuun vuoteen 2015 mennessä, kiinnittää paljon huomiota sukupuolten tasa-arvoon kaikissa kehitysmaasuhteita koskevissa politiikoissaan ja käytännöissään, määritellä tiukemmin julkinen kehitysapu ja noudattaa edelleen voimassa olevia Accran toimintasuunnitelman periaatteita, ja katsoo, että on siirryttävä julkisen kehitysavun antamisesta kehityskumppanuuksien rakentamiseen, jotta vahvistetaan kehityksen näkemistä asiana, josta nämä maat itse ottavat vastuun ja jota ne itse ajavat; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että neljännen foorumin edellä on tärkeää muistuttaa avunantajamaita niiden sitoumuksesta käyttää 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysapuun vuoteen 2015 mennessä, kiinnittää paljon huomiota sukupuolten tasa-arvoon kaikissa kehitysmaasuhteita koskevissa politiikoissaan ja käytännöissään, määritellä tiukemmin julkinen kehitysapu ja noudattaa edelleen voimassa olevia Accran toimintasuunnitelman periaatteita, ja katsoo, että on siirryttävä julkisen kehitysavun antamisesta kehityskumppanuuksien rakentamiseen, jotta vahvistetaan kehityksen näkemistä asiana, josta nämä maat itse ottavat vastuun ja jota ne itse ajavat;

| I. | ottaa huomioon, että kehitysavun kuva muuttuu jatkuvasti ja että uusien avunantajien mukaantulon pitäisi näkyä paremmin avun tuloksellisuutta koskevissa mekanismeissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kehitysavun kuva muuttuu jatkuvasti ja että uusien avunantajien mukaantulon pitäisi näkyä paremmin avun tuloksellisuutta koskevissa mekanismeissa;

| J. | ottaa huomioon, että kaiken kehitysrahoituksen, mukaan lukien innovatiiviset rahoitusmekanismit kuten pääomasiirtojen transaktiomaksu ja maailmanlaajuiset terveys- ja koulutusrahastot, on sisällettävä ja pantava täytäntöön Pariisin julistuksen periaatteet; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kaiken kehitysrahoituksen, mukaan lukien innovatiiviset rahoitusmekanismit kuten pääomasiirtojen transaktiomaksu ja maailmanlaajuiset terveys- ja koulutusrahastot, on sisällettävä ja pantava täytäntöön Pariisin julistuksen periaatteet;

| K. | ottaa huomioon, että Tunisin yhteisymmärryksessä kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevasta Afrikan toimintaohjelmasta edellytetään huomion siirtämistä avun tuloksellisuudesta kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevaan laajempaan toimintaohjelmaan; ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön tuloksellisuuden kannalta Afrikalle tärkeiksi määritellyt kuusi osatekijää ovat toimintakykyisten valtioiden rakentaminen, demokraattisen vastuun kehittäminen, etelä–etelä-yhteistyön edistäminen, alueellinen ajattelu- ja toimintatapa, uusien kehityskumppanien mukaantulo ja irrottautuminen apuriippuvuudesta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Tunisin yhteisymmärryksessä kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevasta Afrikan toimintaohjelmasta edellytetään huomion siirtämistä avun tuloksellisuudesta kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevaan laajempaan toimintaohjelmaan; ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön tuloksellisuuden kannalta Afrikalle tärkeiksi määritellyt kuusi osatekijää ovat toimintakykyisten valtioiden rakentaminen, demokraattisen vastuun kehittäminen, etelä–etelä-yhteistyön edistäminen, alueellinen ajattelu- ja toimintatapa, uusien kehityskumppanien mukaantulo ja irrottautuminen apuriippuvuudesta;

| 1. | korostaa, että unionilla on oltava neljännessä korkean tason foorumissa kunnianhimoinen kanta, jonka avulla avun tuloksellisuuteen liittyviä sitoumuksia voidaan syventää ja ottaa kokonaisuudessaan käyttöön; ottaen huomioon avun tuloksellisuuden merkityksen elämänlaadun parantamisessa ja köyhyyden vähentämisessä avunsaajamaissa sekä vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa toivoo, että unionilla olisi Busanissa korkean tason edustus; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että unionilla on oltava neljännessä korkean tason foorumissa kunnianhimoinen kanta, jonka avulla avun tuloksellisuuteen liittyviä sitoumuksia voidaan syventää ja ottaa kokonaisuudessaan käyttöön; ottaen huomioon avun tuloksellisuuden merkityksen elämänlaadun parantamisessa ja köyhyyden vähentämisessä avunsaajamaissa sekä vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa toivoo, että unionilla olisi Busanissa korkean tason edustus;

| 2. | muistuttaa, että avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman tavoitteiden toteuttamisen perusehtoihin kuuluu "demokraattisen omistajuuden" periaatteen täysi hyväksyminen, mikä merkitsee sitä, että kehitysstrategiat ovat maalähtöisiä ja niistä ilmenee kaikkien kansallisten sidosryhmien sitoutuminen; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman tavoitteiden toteuttamisen perusehtoihin kuuluu "demokraattisen omistajuuden" periaatteen täysi hyväksyminen, mikä merkitsee sitä, että kehitysstrategiat ovat maalähtöisiä ja niistä ilmenee kaikkien kansallisten sidosryhmien sitoutuminen;

| 3. | panee merkille, että kehitysmaiden hallitukset eivät ole antaneet parlamenteilleen ja kansalaisyhteiskunnalleen todellisen omistajuuden mahdollistamiseksi tarvittavaa liikkumavaraa; kehottaa unionia vahvistamaan Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumuksia edistämällä kehitysyhteistyöpolitiikan, kehityssuunnittelun ja kehitysyhteistyötoimien demokraattista omistajuutta siten, että toteutetaan kaikkien sidosryhmien kattava osallistuminen sekä täysi vastuuvelvollisuus niitä kohtaan; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että kehitysmaiden hallitukset eivät ole antaneet parlamenteilleen ja kansalaisyhteiskunnalleen todellisen omistajuuden mahdollistamiseksi tarvittavaa liikkumavaraa; kehottaa unionia vahvistamaan Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumuksia edistämällä kehitysyhteistyöpolitiikan, kehityssuunnittelun ja kehitysyhteistyötoimien demokraattista omistajuutta siten, että toteutetaan kaikkien sidosryhmien kattava osallistuminen sekä täysi vastuuvelvollisuus niitä kohtaan;

| 4. | katsoo, että neljäs korkean tason foorumi on menestyksellinen, jos se johtaa vahvaan sitoumukseen avun tuloksellisuudesta, jolle asetetaan selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet, joiden toteuttamisaikataulu on määritelty tarkasti; on tietoinen Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman täytäntöönpanon puutteista ja korostaa siksi alhaalta ylös -lähestymistavasta seuraavan kehitykseen liittyvän "omistajuuden" ja avun yhtenäisyyden merkitystä ja pitää tärkeänä, että otetaan käyttöön vahvat, tehokkaat ja riippumattomat täytäntöönpanon seurantamekanismit, joissa ovat mukana parlamentit ja kansalaisyhteiskunta sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla; katsoo, että jotta apu olisi tuloksellista, sitä olisi tarkasteltava ja arvioitava sen perusteella, miten se konkreettisesti edistää kehitystavoitteiden saavuttamista, eikä pelkästään panosten perusteella; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että neljäs korkean tason foorumi on menestyksellinen, jos se johtaa vahvaan sitoumukseen avun tuloksellisuudesta, jolle asetetaan selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet, joiden toteuttamisaikataulu on määritelty tarkasti; on tietoinen Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman täytäntöönpanon puutteista ja korostaa siksi alhaalta ylös -lähestymistavasta seuraavan kehitykseen liittyvän "omistajuuden" ja avun yhtenäisyyden merkitystä ja pitää tärkeänä, että otetaan käyttöön vahvat, tehokkaat ja riippumattomat täytäntöönpanon seurantamekanismit, joissa ovat mukana parlamentit ja kansalaisyhteiskunta sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla; katsoo, että jotta apu olisi tuloksellista, sitä olisi tarkasteltava ja arvioitava sen perusteella, miten se konkreettisesti edistää kehitystavoitteiden saavuttamista, eikä pelkästään panosten perusteella;

| 5. | muistuttaa, että avun tuloksellisuuteen kuuluu se, että köyhille maille annetaan mahdollisuudet ottaa käyttöön kotimaisia tuloja; näin ollen kehottaa unionia jälleen kerran asettamaan ehdottomalle etusijalle veroparatiisien ja veronkierron torjumisen sekä edistämään vaihtoehtoisia kehitysrahoituksen lähteitä esimerkiksi ottamalla käyttöön pääomasiirtojen transaktiomaksun; kehottaa niin ikään unionia tarjoamaan lisätukea kehitysmaiden auttamiseksi verouudistuksissa, jotta tuettaisiin tuloksellisia, tehokkaita, oikeudenmukaisia ja kestäviä verojärjestelmiä, joiden olisi johdettava köyhyyden ja apuriippuvuuden vähentymiseen; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että avun tuloksellisuuteen kuuluu se, että köyhille maille annetaan mahdollisuudet ottaa käyttöön kotimaisia tuloja; näin ollen kehottaa unionia jälleen kerran asettamaan ehdottomalle etusijalle veroparatiisien ja veronkierron torjumisen sekä edistämään vaihtoehtoisia kehitysrahoituksen lähteitä esimerkiksi ottamalla käyttöön pääomasiirtojen transaktiomaksun; kehottaa niin ikään unionia tarjoamaan lisätukea kehitysmaiden auttamiseksi verouudistuksissa, jotta tuettaisiin tuloksellisia, tehokkaita, oikeudenmukaisia ja kestäviä verojärjestelmiä, joiden olisi johdettava köyhyyden ja apuriippuvuuden vähentymiseen;

| 6. | muistuttaa avunantaja- ja avunsaajamaita, että niiden tulee ryhtyä välittömästi toimiin Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten noudattamiseksi, jonka ainoina esteinä ovat puuttuva poliittinen tahto ja byrokratia sekä korkeat transaktiokustannukset, jotka haittaavat esimerkiksi avun sidonnaisuuden purkamista, avun ennustettavuutta, ehdollisuutta ja avoimuutta; korostaa erityisesti tarvetta täyttää Accran toimintasuunnitelman sitoumus, jonka mukaan avunantajat käyttävät kohdemaan järjestelmiä ensimmäisenä vaihtoehtona kahdenvälisessä hallitusten välisessä yhteistyössä ja puuttuvat apuvirtojen huonoon ennustettavuuteen; kehottaa myös avunantajamaita asettamaan etusijalle paikalliset ja alueelliset hankinnat; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa avunantaja- ja avunsaajamaita, että niiden tulee ryhtyä välittömästi toimiin Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten noudattamiseksi, jonka ainoina esteinä ovat puuttuva poliittinen tahto ja byrokratia sekä korkeat transaktiokustannukset, jotka haittaavat esimerkiksi avun sidonnaisuuden purkamista, avun ennustettavuutta, ehdollisuutta ja avoimuutta; korostaa erityisesti tarvetta täyttää Accran toimintasuunnitelman sitoumus, jonka mukaan avunantajat käyttävät kohdemaan järjestelmiä ensimmäisenä vaihtoehtona kahdenvälisessä hallitusten välisessä yhteistyössä ja puuttuvat apuvirtojen huonoon ennustettavuuteen; kehottaa myös avunantajamaita asettamaan etusijalle paikalliset ja alueelliset hankinnat;

| 7. | muistuttaa, että avun olisi toimittava köyhyyden ja apuriippuvuuden vähentämiseksi ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi osallistavaa ja kestävää kasvua tukevana vipuna, joka ottaa huomioon jokaisen maan erityispiirteet varmistaen samalla, että avusta tehdään tuloksellisempaa sitä eniten tarvitsevissa maissa; toteaa myös, että apua olisi pidettävä väliaikaisena toimenpiteenä, jonka tavoitteena on itseään ylläpitävän kestävän kasvun edistäminen kehitysmaissa, eikä suinkaan pitkän aikavälin ratkaisuna; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että avun olisi toimittava köyhyyden ja apuriippuvuuden vähentämiseksi ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi osallistavaa ja kestävää kasvua tukevana vipuna, joka ottaa huomioon jokaisen maan erityispiirteet varmistaen samalla, että avusta tehdään tuloksellisempaa sitä eniten tarvitsevissa maissa; toteaa myös, että apua olisi pidettävä väliaikaisena toimenpiteenä, jonka tavoitteena on itseään ylläpitävän kestävän kasvun edistäminen kehitysmaissa, eikä suinkaan pitkän aikavälin ratkaisuna;

| 8 | korostaa, että avunantajien hankintakäytännöt, joissa jätetään huomiotta paikallistalous, haittaavat tällaista kasvua; kehottaa siis avunantajia asettamaan paikalliset ja alueelliset hankinnat etusijalle ja vahvistamaan näin paikallisia taloudellisia voimavaroja; |
| --- | --- |

8

korostaa, että avunantajien hankintakäytännöt, joissa jätetään huomiotta paikallistalous, haittaavat tällaista kasvua; kehottaa siis avunantajia asettamaan paikalliset ja alueelliset hankinnat etusijalle ja vahvistamaan näin paikallisia taloudellisia voimavaroja;

| 9. | huomauttaa, että kehitysapu ei yksinään riitä poistamaan köyhyyttä ja että avulla olisi puututtava köyhyyden syihin pikemminkin kuin sen oireisiin; korostaa, että tarvitaan tuloksellisempaa apua, joka on osa kehitysprosessia, jolla avunsaajamaihin pyritään luomaan ympäristön huomioon ottavat vahvat kansantaloudet, joissa sosiaalisten peruspalvelujen saanti on taattu kaikille, ja jonka avulla pystytään ajan mittaan vähentämään apuriippuvuutta; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää luoda ilmapiiri, joka edistää ihmisarvoisten työpaikkojen syntymistä, yrittäjyyttä ja innovointia avunsaajamaissa; kannustaa avunantajia hyödyntämään ensisijaisesti paikallisia taloudellisia voimavaroja ja toimimaan aktiivisesti niiden vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että kehitysapu ei yksinään riitä poistamaan köyhyyttä ja että avulla olisi puututtava köyhyyden syihin pikemminkin kuin sen oireisiin; korostaa, että tarvitaan tuloksellisempaa apua, joka on osa kehitysprosessia, jolla avunsaajamaihin pyritään luomaan ympäristön huomioon ottavat vahvat kansantaloudet, joissa sosiaalisten peruspalvelujen saanti on taattu kaikille, ja jonka avulla pystytään ajan mittaan vähentämään apuriippuvuutta; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää luoda ilmapiiri, joka edistää ihmisarvoisten työpaikkojen syntymistä, yrittäjyyttä ja innovointia avunsaajamaissa; kannustaa avunantajia hyödyntämään ensisijaisesti paikallisia taloudellisia voimavaroja ja toimimaan aktiivisesti niiden vahvistamiseksi;

| 10. | kehottaa parantamaan maiden kesken tapahtuvan avun jakamisen kansainvälistä koordinointia, jotta voitaisiin puuttua avun kohdemaiden jakautumista suosikkeihin ("aid darlings") ja hylkiöihin ("aid orphans") koskevaan ongelmaan; korostaa, että pyrkimys lisätä avun vaikutusta ja saada lisää tuloksia ja vastinetta rahalle ei saa johtaa riskejä välttävään kehitysyhteistyöpolitiikkaan, jossa keskitytään vain "helppoihin maihin"; vaatii, että köyhyyden poistamisen ja tarpeiden on jatkossakin oltava ratkaisevia kriteereitä kehitysavun myöntämiselle; |
| --- | --- |

10.

kehottaa parantamaan maiden kesken tapahtuvan avun jakamisen kansainvälistä koordinointia, jotta voitaisiin puuttua avun kohdemaiden jakautumista suosikkeihin ("aid darlings") ja hylkiöihin ("aid orphans") koskevaan ongelmaan; korostaa, että pyrkimys lisätä avun vaikutusta ja saada lisää tuloksia ja vastinetta rahalle ei saa johtaa riskejä välttävään kehitysyhteistyöpolitiikkaan, jossa keskitytään vain "helppoihin maihin"; vaatii, että köyhyyden poistamisen ja tarpeiden on jatkossakin oltava ratkaisevia kriteereitä kehitysavun myöntämiselle;

| 11. | korostaa, että avun tuloksellisuutta on tärkeää tarkastella eriytetysti avunsaajamaiden kehitystason (vähiten kehittyneet maat, hauraat valtiot ja keskitulotason maat) ja erityistarpeiden mukaan; korostaa, että tähän kysymykseen on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota, kun otetaan huomioon hauraiden valtioiden suuri määrä ja se, että ne ovat kauimpana vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta edustaen 75:tä prosenttia vajeesta; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että avun tuloksellisuutta on tärkeää tarkastella eriytetysti avunsaajamaiden kehitystason (vähiten kehittyneet maat, hauraat valtiot ja keskitulotason maat) ja erityistarpeiden mukaan; korostaa, että tähän kysymykseen on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota, kun otetaan huomioon hauraiden valtioiden suuri määrä ja se, että ne ovat kauimpana vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta edustaen 75:tä prosenttia vajeesta;

| 12. | korostaa, että paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistuminen kehitysyhteistyöpolitiikkaan on välttämätöntä vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi ja hyvän hallintotavan varmistamiseksi; panee merkille, että vaikka kansalaisyhteiskunnan järjestöt tunnustetaan Accran toimintasuunnitelmassa kehitysalan täysivaltaisiksi toimijoiksi, monet niistä ovat sellaisen politiikan ja sellaisten käytäntöjen kohteena, jotka heikentävät niiden roolia kehitysyhteistyön alan toimijoina; kehottaa lisäksi avunantajia ja kumppanimaita painottamaan parlamenttien, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen suurempaa tunnustamista ja kansallisten järjestelmien avoimempaa käyttöä; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistuminen kehitysyhteistyöpolitiikkaan on välttämätöntä vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi ja hyvän hallintotavan varmistamiseksi; panee merkille, että vaikka kansalaisyhteiskunnan järjestöt tunnustetaan Accran toimintasuunnitelmassa kehitysalan täysivaltaisiksi toimijoiksi, monet niistä ovat sellaisen politiikan ja sellaisten käytäntöjen kohteena, jotka heikentävät niiden roolia kehitysyhteistyön alan toimijoina; kehottaa lisäksi avunantajia ja kumppanimaita painottamaan parlamenttien, paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen suurempaa tunnustamista ja kansallisten järjestelmien avoimempaa käyttöä;

| 13. | huomauttaa, ettei taloudellinen apu riitä takaamaan kestävää kehitystä ja että paikallishallinnon ja maan oman yksityisen sektorin on osallistuttava merkittävällä panoksella vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen liittyvien hankkeiden toteuttamiseen; painottaa yksityisten yritysten, kuten pienten ja keskisuurten yritysten, osuutta vaurauden luomisessa ja valtioiden vastuuta vakauden ja oikeusvaltion turvaamisessa; korostaa tässä yhteydessä hyvän hallintotavan tärkeyttä avunsaajamaissa; |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, ettei taloudellinen apu riitä takaamaan kestävää kehitystä ja että paikallishallinnon ja maan oman yksityisen sektorin on osallistuttava merkittävällä panoksella vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen liittyvien hankkeiden toteuttamiseen; painottaa yksityisten yritysten, kuten pienten ja keskisuurten yritysten, osuutta vaurauden luomisessa ja valtioiden vastuuta vakauden ja oikeusvaltion turvaamisessa; korostaa tässä yhteydessä hyvän hallintotavan tärkeyttä avunsaajamaissa;

| 14. | korostaa, että hyvän hallintotavan indikaattoreista, joista eräät ovat edelleen hyvin kiistanalaisia, tulee myös keskustella, koska niiden avulla voidaan määritellä demokraattisen omavastuullisuuden vaatimien osallistumista korostavien toimintatapojen laatu; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että hyvän hallintotavan indikaattoreista, joista eräät ovat edelleen hyvin kiistanalaisia, tulee myös keskustella, koska niiden avulla voidaan määritellä demokraattisen omavastuullisuuden vaatimien osallistumista korostavien toimintatapojen laatu;

| 15. | kehottaa kumppanihallituksia arvostamaan ja korostamaan (poliittisia, hallinnollisia ja verotuksellisia) hajauttamispyrkimyksiä sekä vahvistamaan kehityssuunnittelua koskevien paikallisten ja kansallisten prosessien koordinointia edistäen täydentävyyttä ja erikoistumista paikallista itsehallintoa kunnioittaen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa kumppanihallituksia arvostamaan ja korostamaan (poliittisia, hallinnollisia ja verotuksellisia) hajauttamispyrkimyksiä sekä vahvistamaan kehityssuunnittelua koskevien paikallisten ja kansallisten prosessien koordinointia edistäen täydentävyyttä ja erikoistumista paikallista itsehallintoa kunnioittaen;

| 16. | kehottaa avunantajamaita koordinoimaan ja yhteensovittamaan toimintaansa paremmin sekä yksinkertaistamaan menettelyitään ja tiivistämään yhteistyötä yksityisten avunantajien kanssa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa avunantajamaita koordinoimaan ja yhteensovittamaan toimintaansa paremmin sekä yksinkertaistamaan menettelyitään ja tiivistämään yhteistyötä yksityisten avunantajien kanssa;

| 17. | kehottaa kannustamaan ja edistämään etelä–etelä-yhteistyötä ja kolmenvälistä yhteistyötä laatua ja tuloksellisuutta, tietojen vaihtoa ja valmiuksien kehittämistä parantavina avun muotoina; |
| --- | --- |

17.

kehottaa kannustamaan ja edistämään etelä–etelä-yhteistyötä ja kolmenvälistä yhteistyötä laatua ja tuloksellisuutta, tietojen vaihtoa ja valmiuksien kehittämistä parantavina avun muotoina;

| 18. | muistuttaa, että ihmisoikeusvelvoitteet sitovat kaikkia – sekä avunantaja- että avunsaajamaiden – hallituksia; korostaa, että nämä sitoumukset ja vastuuvelvollisuus suhteessa kansainväliseen ihmisoikeuslainsäädäntöön ovat keskeisiä kehitysyhteistyön tuloksellisuuden aikaansaamisessa; kehottaa näin ollen unionia sitoutumaan Busanissa sitovien toimenpiteiden käyttöönottoon sen varmistamiseksi, että apu on ihmisoikeussopimusten mukaista; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että ihmisoikeusvelvoitteet sitovat kaikkia – sekä avunantaja- että avunsaajamaiden – hallituksia; korostaa, että nämä sitoumukset ja vastuuvelvollisuus suhteessa kansainväliseen ihmisoikeuslainsäädäntöön ovat keskeisiä kehitysyhteistyön tuloksellisuuden aikaansaamisessa; kehottaa näin ollen unionia sitoutumaan Busanissa sitovien toimenpiteiden käyttöönottoon sen varmistamiseksi, että apu on ihmisoikeussopimusten mukaista;

| 19. | korostaa, että tiettyjen poliittisten ja verotuksellisten ehtojen täyttymisen sekä tulosindikaattoreihin perustuvien toimintatapojen välille on tärkeää löytää tasapaino, jotta tiukat poliittiset ja tulosvaatimukset eivät estä kumppanimaiden hallituksia ottamasta käyttöön omia toimintatapoja tai jopa kokeilemasta uusia riskipitoisempia strategioita avunantajamaiden asettamien ehtojen noudattamisen sijaan; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että tiettyjen poliittisten ja verotuksellisten ehtojen täyttymisen sekä tulosindikaattoreihin perustuvien toimintatapojen välille on tärkeää löytää tasapaino, jotta tiukat poliittiset ja tulosvaatimukset eivät estä kumppanimaiden hallituksia ottamasta käyttöön omia toimintatapoja tai jopa kokeilemasta uusia riskipitoisempia strategioita avunantajamaiden asettamien ehtojen noudattamisen sijaan;

| 20. | suhtautuu myönteisesti kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevien Euroopan unionin menettelysääntöjen hyväksymiseen ja korostaa, että niiden periaatteita ei ole tähän mennessä noudatettu täydellisesti poliittisen tahdon puuttumisen vuoksi, joka estää unionin avun optimaalisen käytön ja heikentää unionin mahdollisuuksia toimia työnjaon toimeenpanevana voimana neljännessä foorumissa; |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevien Euroopan unionin menettelysääntöjen hyväksymiseen ja korostaa, että niiden periaatteita ei ole tähän mennessä noudatettu täydellisesti poliittisen tahdon puuttumisen vuoksi, joka estää unionin avun optimaalisen käytön ja heikentää unionin mahdollisuuksia toimia työnjaon toimeenpanevana voimana neljännessä foorumissa;

| 21. | kehottaa Euroopan unionia nopeuttamaan työnjakoa koskevaa fast track -aloitetta etenkin keskittämällä tukea valituille aloille, uudelleenjärjestelyllä ja yhteisellä ohjelmasuunnittelulla sekä suosimaan kansallisten järjestelmien käyttöä, jotta voitaisiin täyttää Pariisin julistuksen sitoumus käyttää entistä enemmän omavastuullisuuteen perustuvia avun toimituskeinoja etenkin budjettituen avulla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Euroopan unionia nopeuttamaan työnjakoa koskevaa fast track -aloitetta etenkin keskittämällä tukea valituille aloille, uudelleenjärjestelyllä ja yhteisellä ohjelmasuunnittelulla sekä suosimaan kansallisten järjestelmien käyttöä, jotta voitaisiin täyttää Pariisin julistuksen sitoumus käyttää entistä enemmän omavastuullisuuteen perustuvia avun toimituskeinoja etenkin budjettituen avulla;

| 22. | pitää tervetulleena komission aloitetta, joka määriteltiin budjettituesta annetussa vihreässä kirjassa ja jonka ensisijaisena päämääränä on edistää kumppanimaiden sisäsyntyistä kehitystä, ja kehottaa tarkentamaan budjettituen kelpoisuusehtoja siten, että vältetään mahdollisten poikkeamien ja tämäntyyppisen tuen väärinkäytön riskit ottamalla huomioon sellaiset tekijät kuin maiden sijoittuminen korruptioindeksissä; |
| --- | --- |

22.

pitää tervetulleena komission aloitetta, joka määriteltiin budjettituesta annetussa vihreässä kirjassa ja jonka ensisijaisena päämääränä on edistää kumppanimaiden sisäsyntyistä kehitystä, ja kehottaa tarkentamaan budjettituen kelpoisuusehtoja siten, että vältetään mahdollisten poikkeamien ja tämäntyyppisen tuen väärinkäytön riskit ottamalla huomioon sellaiset tekijät kuin maiden sijoittuminen korruptioindeksissä;

| 23. | korostaa kansallisten parlamenttien johtavaa roolia avun uudessa rakenteessa ja muistuttaa, että parlamentteja on autettava vahvistamaan oikeudellisia valmiuksiaan sekä edistämään muutoksia, jotka ovat välttämättömiä, jotta ne voivat valvoa kaikkia kehitysyhteistyöhön liittyviä menoja; |
| --- | --- |

23.

korostaa kansallisten parlamenttien johtavaa roolia avun uudessa rakenteessa ja muistuttaa, että parlamentteja on autettava vahvistamaan oikeudellisia valmiuksiaan sekä edistämään muutoksia, jotka ovat välttämättömiä, jotta ne voivat valvoa kaikkia kehitysyhteistyöhön liittyviä menoja;

| 24. | kehottaa kansallisia parlamentteja vahvistamaan maakohtaiset strategia-asiakirjat ja vuotuisen talousarvion kansalaisyhteiskuntaa ja paikallisviranomaisia kuultuaan ennen avunantajien kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua, jotta demokraattinen valvonta toimisi täysipainoisesti; |
| --- | --- |

24.

kehottaa kansallisia parlamentteja vahvistamaan maakohtaiset strategia-asiakirjat ja vuotuisen talousarvion kansalaisyhteiskuntaa ja paikallisviranomaisia kuultuaan ennen avunantajien kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua, jotta demokraattinen valvonta toimisi täysipainoisesti;

| 25. | muistuttaa tämän vuoksi avun tuloksellisuutta koskevan Euroopan unionin neuvoston toimintakehyksen (12) sitoumuksesta, jonka tavoitteena on varmistaa, että unionin avunantajien tarjoama apu on kumppanimaiden prosessien yhteydessä harjoitettavan demokraattisen valvonnan alaista; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa tämän vuoksi avun tuloksellisuutta koskevan Euroopan unionin neuvoston toimintakehyksen (12) sitoumuksesta, jonka tavoitteena on varmistaa, että unionin avunantajien tarjoama apu on kumppanimaiden prosessien yhteydessä harjoitettavan demokraattisen valvonnan alaista;

| 26. | kiinnittää huomiota julkisen talouden ylimpien tarkastuselinten tärkeään rooliin kansallisten parlamenttien avustamisessa kehitysyhteistyöhön liittyvien menojen valvontatehtävässä ja avun tuloksellisuuden edistämisessä; |
| --- | --- |

26.

kiinnittää huomiota julkisen talouden ylimpien tarkastuselinten tärkeään rooliin kansallisten parlamenttien avustamisessa kehitysyhteistyöhön liittyvien menojen valvontatehtävässä ja avun tuloksellisuuden edistämisessä;

| 27. | muistuttaa, ettei avun tuloksellisuudesta saisi tehdä kovin teknistä vaatimusta; korostaa, että avun kehitysvaikutuksia sekä sen köyhyyttä poistavia, sukupuolten tasa-arvoa edistäviä, eriarvoisuutta vähentäviä ja vaurautta luovia vaikutuksia koskeville indikaattoreille olisi pantava enemmän painoa; katsoo, että kehitysyhteistyön parissa työskentelevien julkisten ja yksityisten toimijoiden suorempi osallistuminen sekä Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten soveltamisesta saatujen kokemusten omaksuminen auttavat parantamaan avun tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa; |
| --- | --- |

27.

muistuttaa, ettei avun tuloksellisuudesta saisi tehdä kovin teknistä vaatimusta; korostaa, että avun kehitysvaikutuksia sekä sen köyhyyttä poistavia, sukupuolten tasa-arvoa edistäviä, eriarvoisuutta vähentäviä ja vaurautta luovia vaikutuksia koskeville indikaattoreille olisi pantava enemmän painoa; katsoo, että kehitysyhteistyön parissa työskentelevien julkisten ja yksityisten toimijoiden suorempi osallistuminen sekä Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten soveltamisesta saatujen kokemusten omaksuminen auttavat parantamaan avun tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa;

| 28. | kehottaa unionia tarkistamaan työnjakoa koskevia menettelyjään varmistaakseen, ettei ihmisoikeuksien, sosiaalisen osallisuuden, sukupuolten tasa-arvon, kansalaisuuden tai ilmastonmuutoksen kaltaisia horisontaalisia kysymyksiä laiminlyödä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa unionia tarkistamaan työnjakoa koskevia menettelyjään varmistaakseen, ettei ihmisoikeuksien, sosiaalisen osallisuuden, sukupuolten tasa-arvon, kansalaisuuden tai ilmastonmuutoksen kaltaisia horisontaalisia kysymyksiä laiminlyödä;

| 29. | korostaa, että avun avoimuus on keskeistä sekä omistajuuden että avun tuloksellisuuden varmistamiseksi; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan kunnianhimoisen asenteen avun avoimuuden suhteen edistämällä kansainvälisellä tasolla mekanismeja, joilla pyritään ottamaan käyttöön alaa koskevat maailmanlaajuiset standardit, joista esimerkkinä on kansainvälisen avun avoimuutta koskeva aloite; kehottaa jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja panemaan täytäntöön kansainvälisen avun avoimuutta koskevan aloitteen, elleivät ne ole tätä jo tehneet; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että avun avoimuus on keskeistä sekä omistajuuden että avun tuloksellisuuden varmistamiseksi; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan kunnianhimoisen asenteen avun avoimuuden suhteen edistämällä kansainvälisellä tasolla mekanismeja, joilla pyritään ottamaan käyttöön alaa koskevat maailmanlaajuiset standardit, joista esimerkkinä on kansainvälisen avun avoimuutta koskeva aloite; kehottaa jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja panemaan täytäntöön kansainvälisen avun avoimuutta koskevan aloitteen, elleivät ne ole tätä jo tehneet;

| 30. | korostaa, että yksityisen sektorin osallistumisen lisäämiseen mahdollisesti liittyvät riskit on arvioitava selvästi ja että tätä varten on määritettävä yksityisen sektorin hankkeiden tukemista koskevat tarkat kriteerit sekä hyvät vaikutusten arviointimekanismit, jotka on kehitettävä sen takaamiseksi, että yksityisen sektorin sijoitukset ovat kestäviä ja kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden mukaisia eivätkä johda sidottuun apuun palaamiseen; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että yksityisen sektorin osallistumisen lisäämiseen mahdollisesti liittyvät riskit on arvioitava selvästi ja että tätä varten on määritettävä yksityisen sektorin hankkeiden tukemista koskevat tarkat kriteerit sekä hyvät vaikutusten arviointimekanismit, jotka on kehitettävä sen takaamiseksi, että yksityisen sektorin sijoitukset ovat kestäviä ja kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden mukaisia eivätkä johda sidottuun apuun palaamiseen;

| 31. | pitää sukupuolten tasa-arvoa erittäin tärkeänä osana kehityspolitiikan linjaamista ja kehottaa näin ollen sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon täysin avun tuloksellisuutta koskevaan toimintaohjelmaan sekä naisjärjestöjä osallistumaan aktiivisesti kaikkiin kehitysprosesseihin; |
| --- | --- |

31.

pitää sukupuolten tasa-arvoa erittäin tärkeänä osana kehityspolitiikan linjaamista ja kehottaa näin ollen sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon täysin avun tuloksellisuutta koskevaan toimintaohjelmaan sekä naisjärjestöjä osallistumaan aktiivisesti kaikkiin kehitysprosesseihin;

| 32. | korostaa, että neljännessä korkean tason foorumissa olisi myös luotava perusta osallistavammalle maailmanlaajuiselle kehityskumppanuudelle ottamalla tiiviimmin mukaan uudet avunantajat, erityisesti maat, joiden toimintaa avun tuloksellisuutta koskevat yleiset normit eivät sääntele; kehottaa unionia ottamaan asiassa johtoaseman, jotta varmistetaan, että tällaisista maista tuleva apu on julkisesta kehitysavusta sovittujen kansainvälisten periaatteiden mukaista; on sitä mieltä, ettei tämä saisi johtaa avun tuloksellisuuden heikentymiseen ja sen perusperiaatteiden vesittymiseen; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että neljännessä korkean tason foorumissa olisi myös luotava perusta osallistavammalle maailmanlaajuiselle kehityskumppanuudelle ottamalla tiiviimmin mukaan uudet avunantajat, erityisesti maat, joiden toimintaa avun tuloksellisuutta koskevat yleiset normit eivät sääntele; kehottaa unionia ottamaan asiassa johtoaseman, jotta varmistetaan, että tällaisista maista tuleva apu on julkisesta kehitysavusta sovittujen kansainvälisten periaatteiden mukaista; on sitä mieltä, ettei tämä saisi johtaa avun tuloksellisuuden heikentymiseen ja sen perusperiaatteiden vesittymiseen;

| 33. | katsoo, että Euroopan parlamentin tulisi demokraattisen valvonnan toteuttajana edelleen osallistua avun tuloksellisuutta koskevan ohjelman käynnissä olevaan uudelleenmäärittelyyn muun muassa osallistumalla asiaankuuluvalla tavalla Busanin kokoukseen; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että Euroopan parlamentin tulisi demokraattisen valvonnan toteuttajana edelleen osallistua avun tuloksellisuutta koskevan ohjelman käynnissä olevaan uudelleenmäärittelyyn muun muassa osallistumalla asiaankuuluvalla tavalla Busanin kokoukseen;

| 34. | kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita edelleen kiinnittämään huomiota avun laatuun ja edistämään kehitykseen keskittyvää kansainvälistä toimintaohjelmaa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita edelleen kiinnittämään huomiota avun laatuun ja edistämään kehitykseen keskittyvää kansainvälistä toimintaohjelmaa;

| 35. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

35.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  Neuvoston päätelmät 9558/07, 15.5.2007.

(3)  EUVL C 306 E, 15.12.2006, s. 373.

(4)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

(5)  Asiak. 15912/09.

(6)  Asiak. 11081/10.

(7)  Asiak. 17769/10.

(8)  Asiak. 18239/10.

(9)  Hanke nro 2008/170204 – Versio 1.

(10)  Hanke nro 2010/250763 – Versio 1.

(11)  EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 249.

(12)  Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristö, konsolidoitu teksti 18239/10.

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/87

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma

P7_TA(2011)0466

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2011 uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmasta (2011/2067(INI))

2013/C 131 E/10

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen" (KOM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma: Eurooppa tähtää täystyöllisyyteen" (KOM(2010)0682),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista: Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista: Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa (1),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/707/EU jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/707/EU jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämisestä sekä harjoittelijoiden, työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen aseman vahvistamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman epätyypillisistä työsuhteista, turvatusta työurasta, joustoturvasta ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uusista muodoista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman epätyypillisistä työsuhteista, turvatusta työurasta, joustoturvasta ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun uusista muodoista (4),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman uuden kestävän talouden työllisyyspotentiaalin kehittämisestä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman uuden kestävän talouden työllisyyspotentiaalin kehittämisestä (5),

| — | ottaa huomioon 6. joulukuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät "Kilpailukykyistä, vähähiilistä, resurssitehokasta ja vihreää taloutta edistävät työllisyyspolitiikat", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. joulukuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät "Kilpailukykyistä, vähähiilistä, resurssitehokasta ja vihreää taloutta edistävät työllisyyspolitiikat",

| — | ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tutkimuksen (Cedefop, "Skills for Green Jobs", 2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tutkimuksen (Cedefop, "Skills for Green Jobs", 2010),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman työntekijöiden liikkuvuuden edistämisestä Euroopan unionissa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 antamansa päätöslauselman työntekijöiden liikkuvuuden edistämisestä Euroopan unionissa (6),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2010 hyväksytyn Bruggen julkilausuman ammatillista koulutusta koskevasta tehostetusta eurooppalaisesta yhteistyöstä kaudeksi 2011–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2010 hyväksytyn Bruggen julkilausuman ammatillista koulutusta koskevasta tehostetusta eurooppalaisesta yhteistyöstä kaudeksi 2011–2020 (7),

| — | ottaa huomioon asiakirjan "Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010 (8)", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiakirjan "Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010 (8)",

| — | ottaa huomioon Cedefopin toukokuussa 2009 julkaiseman tutkimuksen, joka koskee ammattitaitoa Euroopan tulevaisuuden hyväksi ja ammattitaitotarpeiden ennakoimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cedefopin toukokuussa 2009 julkaiseman tutkimuksen, joka koskee ammattitaitoa Euroopan tulevaisuuden hyväksi ja ammattitaitotarpeiden ennakoimista,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 tehdyn sekä EAYn ja työnantajajärjestöjen BusinessEurope, UEAPME ja CEEP allekirjoittaman puitesopimuksen osallisuutta edistävistä työmarkkinoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 tehdyn sekä EAYn ja työnantajajärjestöjen BusinessEurope, UEAPME ja CEEP allekirjoittaman puitesopimuksen osallisuutta edistävistä työmarkkinoista,

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "EUROOPPA 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "EUROOPPA 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" (KOM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 12. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Vuotuinen kasvuselvitys: EU:lle kattava ratkaisu kriisiin" (KOM(2011)0011) ja siihen liitetyn luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Vuotuinen kasvuselvitys: EU:lle kattava ratkaisu kriisiin" (KOM(2011)0011) ja siihen liitetyn luonnoksen yhteiseksi työllisyysraportiksi,

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu" (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu" (KOM(2011)0078),

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen koheesiopolitiikan tulevaisuus" (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän viidennen kertomuksen koheesiopolitiikan tulevaisuus" (KOM(2010)0642),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training" (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training" (SEC(2011)0526),

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2010/48/EY (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2010/48/EY (9),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisten vammaisalan palveluntuottajien järjestön EASPD:n raportin, jonka mukaan työttömyyden lisääntyessä Euroopassa vammaisten henkilöiden on yhä vaikeampaa saada työtä ja pysyä työelämässä, sekä sen, että monissa maissa vammaisten henkilöiden työttömyysaste on korkeampi kuin ei-vammaisten henkilöiden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisten vammaisalan palveluntuottajien järjestön EASPD:n raportin, jonka mukaan työttömyyden lisääntyessä Euroopassa vammaisten henkilöiden on yhä vaikeampaa saada työtä ja pysyä työelämässä, sekä sen, että monissa maissa vammaisten henkilöiden työttömyysaste on korkeampi kuin ei-vammaisten henkilöiden,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015" (KOM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Euroopan tasa-arvosopimuksesta 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Euroopan tasa-arvosopimuksesta 2011–2020,

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon komission suosituksesta työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (KOM(2008)0639) ja siitä 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon komission suosituksesta työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (KOM(2008)0639) ja siitä 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 48 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0320/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0320/2011),

| A. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen talouskriisi on nostanut Euroopan unionin työttömyysasteen nykyiseen 9,5 prosenttiin eli unionissa on Eurostatin tuoreiden lukujen mukaan kaikkiaan 22 828 miljoonaa työtöntä, joista 19,4 prosenttia on pitkäaikaistyöttömiä; toteaa, että nuorten työttömyysaste on 20,4 prosenttia ja joissakin jäsenvaltioissa jopa 40 prosenttia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen talouskriisi on nostanut Euroopan unionin työttömyysasteen nykyiseen 9,5 prosenttiin eli unionissa on Eurostatin tuoreiden lukujen mukaan kaikkiaan 22 828 miljoonaa työtöntä, joista 19,4 prosenttia on pitkäaikaistyöttömiä; toteaa, että nuorten työttömyysaste on 20,4 prosenttia ja joissakin jäsenvaltioissa jopa 40 prosenttia;

| B. | huomauttaa, että pk-yrityksistä, jotka ovat talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamisen liikkeellepaneva voima, on vähentynyt 3,5 miljoonaa työpaikkaa talouskriisin seurauksena; |
| --- | --- |

B.

huomauttaa, että pk-yrityksistä, jotka ovat talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamisen liikkeellepaneva voima, on vähentynyt 3,5 miljoonaa työpaikkaa talouskriisin seurauksena;

| C. | toteaa, että vuoden 2008 talouskriisin seurauksena alkutuotannossa ja teollisuustuotannossa menetettiin odotettua enemmän työpaikkoja ja niistä häviää oletettavasti edelleen noin 2,5 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että vuoden 2008 talouskriisin seurauksena alkutuotannossa ja teollisuustuotannossa menetettiin odotettua enemmän työpaikkoja ja niistä häviää oletettavasti edelleen noin 2,5 miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä;

| D. | ottaa huomioon, että talouden taantuma vuonna 2008 vaikutti sekä osaamisen kysyntään että sen tarjontaan työmarkkinoilla ja lisäsi näin rajusti työllistymismahdollisuuksiin liittyvää epävarmuutta sekä korosti sitä, että ihmisillä on oltava entistä paremmat tiedot työmarkkinatilanteesta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että talouden taantuma vuonna 2008 vaikutti sekä osaamisen kysyntään että sen tarjontaan työmarkkinoilla ja lisäsi näin rajusti työllistymismahdollisuuksiin liittyvää epävarmuutta sekä korosti sitä, että ihmisillä on oltava entistä paremmat tiedot työmarkkinatilanteesta;

| E. | huomauttaa, että useissa jäsenvaltioissa toteutetaan parhaillaan säästötoimia ja samalla työttömyys on lisääntynyt niissä tuntuvasti, mikä on osittain säästötoimien syytä; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että useissa jäsenvaltioissa toteutetaan parhaillaan säästötoimia ja samalla työttömyys on lisääntynyt niissä tuntuvasti, mikä on osittain säästötoimien syytä;

| F. | toteaa, että päättäjien on suojeltava kansalaisia työttömyyden riskiltä varmistamalla, että työntekijöillä on sopivaa osaamista työllistettävyytensä maksimoimiseksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että päättäjien on suojeltava kansalaisia työttömyyden riskiltä varmistamalla, että työntekijöillä on sopivaa osaamista työllistettävyytensä maksimoimiseksi;

| G. | huomauttaa, että uuden teknologian edistysaskeleiden ja Euroopan talouksien rakenteessa tapahtuneiden muutosten vuoksi on välttämätöntä, että ihmiset päivittävät ja parantavat osaamistaan työuransa aikana; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että uuden teknologian edistysaskeleiden ja Euroopan talouksien rakenteessa tapahtuneiden muutosten vuoksi on välttämätöntä, että ihmiset päivittävät ja parantavat osaamistaan työuransa aikana;

| H. | ottaa huomioon, että yksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista on sosiaalisen, resurssitehokkaan, vihreän ja kilpailukykyisen talouden edistäminen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista on sosiaalisen, resurssitehokkaan, vihreän ja kilpailukykyisen talouden edistäminen;

| I. | toteaa, että huomattavan paljon työpaikkoja odotetaan vuoteen 2020 mennessä syntyvän edelleen palvelualalla, kuten myynti-, turvallisuus-, siivous-, ravintola- ja hoitoalalla sekä yksilöllisissä palveluissa, ja palveluala voisi olla nopeimmin kasvava ala; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että huomattavan paljon työpaikkoja odotetaan vuoteen 2020 mennessä syntyvän edelleen palvelualalla, kuten myynti-, turvallisuus-, siivous-, ravintola- ja hoitoalalla sekä yksilöllisissä palveluissa, ja palveluala voisi olla nopeimmin kasvava ala;

| J. | huomauttaa, että elintarviketalousalan maailmanlaajuinen merkitys on kasvamassa, mikä edellyttää erilaista ja parempaa osaamista, mutta matalan osaamistason työpaikkojen määrä vähenee samalla selvästi; |
| --- | --- |

J.

huomauttaa, että elintarviketalousalan maailmanlaajuinen merkitys on kasvamassa, mikä edellyttää erilaista ja parempaa osaamista, mutta matalan osaamistason työpaikkojen määrä vähenee samalla selvästi;

| K. | toteaa, että kestävän kasvun saavuttaminen sekä siirtyminen vähähiiliseen talouteen, ympäristönsuojelu ja uuden vihreän teknologian kehittäminen edellyttävät asiaankuuluvaa osaamista; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kestävän kasvun saavuttaminen sekä siirtyminen vähähiiliseen talouteen, ympäristönsuojelu ja uuden vihreän teknologian kehittäminen edellyttävät asiaankuuluvaa osaamista;

| L. | toteaa, että teknologian muutokset ja työn organisoinnin uudet mallit eri aloilla vaikuttavat luonnollisesti työelämään eri ammattien osaamis- ja pätevyysvaatimusten osalta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että teknologian muutokset ja työn organisoinnin uudet mallit eri aloilla vaikuttavat luonnollisesti työelämään eri ammattien osaamis- ja pätevyysvaatimusten osalta;

| M. | ottaa huomioon, että talouksissa vaaditaan yhä enemmän luovuuteen, vuorovaikutukseen, viestintään ja ongelmanratkaisuun liittyvää osaamista työpaikoilla, kun taas matalan osaamistason työpaikoissa tai rutiinitehtäviä hoitavilla työntekijöillä työttömyyden riski on suuri; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että talouksissa vaaditaan yhä enemmän luovuuteen, vuorovaikutukseen, viestintään ja ongelmanratkaisuun liittyvää osaamista työpaikoilla, kun taas matalan osaamistason työpaikoissa tai rutiinitehtäviä hoitavilla työntekijöillä työttömyyden riski on suuri;

| N. | ottaa huomioon, että muihin haavoittuviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden lisäksi ne työntekijät, joiden koulutustaso ja ammattitaito ovat alhaiset, ovat suuremmassa vaarassa menettää työpaikkansa ja joutua epävarmoihin työsuhteisiin ja köyhyyteen, elleivät he saa asianmukaisia koulutus- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, jotka auttavat heitä pysymään työmarkkinoiden vaatimusten tasalla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että muihin haavoittuviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden lisäksi ne työntekijät, joiden koulutustaso ja ammattitaito ovat alhaiset, ovat suuremmassa vaarassa menettää työpaikkansa ja joutua epävarmoihin työsuhteisiin ja köyhyyteen, elleivät he saa asianmukaisia koulutus- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, jotka auttavat heitä pysymään työmarkkinoiden vaatimusten tasalla;

| O. | ottaa huomioon, että koulutuksen ja korkeakoulutuksen pitkän aikavälin tehokkuus riippuu useista asioista kuten korkealaatuisen koulutustarjonnan saatavuudesta, yhtäläisistä mahdollisuuksista ja kaikille tarjottavasta esteettömästä koulutukseen pääsystä, hoitopalveluiden saatavuudesta, kestävistä julkisista investoinneista, julkisen talouden tilasta ja tehokkaasta hoidosta sekä yksilöiden ja työmarkkinoiden tarpeiden paremmasta ilmaisemisesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että koulutuksen ja korkeakoulutuksen pitkän aikavälin tehokkuus riippuu useista asioista kuten korkealaatuisen koulutustarjonnan saatavuudesta, yhtäläisistä mahdollisuuksista ja kaikille tarjottavasta esteettömästä koulutukseen pääsystä, hoitopalveluiden saatavuudesta, kestävistä julkisista investoinneista, julkisen talouden tilasta ja tehokkaasta hoidosta sekä yksilöiden ja työmarkkinoiden tarpeiden paremmasta ilmaisemisesta;

| P. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut parantamaan koulutustasoa, vähentämään koulupudokkaiden määrän alle 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä ja nostamaan korkea-asteen tai vastaavan tason koulutuksen suorittaneiden osuuden vähintään 40 prosenttiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut parantamaan koulutustasoa, vähentämään koulupudokkaiden määrän alle 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä ja nostamaan korkea-asteen tai vastaavan tason koulutuksen suorittaneiden osuuden vähintään 40 prosenttiin;

| Q. | ottaa huomioon, että korkeaa teknistä ja tieteellistä pätevyyttä edellyttävien työpaikkojen lukumäärän odotetaan kasvavan ja että noin puolet kaikista työpaikoista vuonna 2010 on työntekijöille, joilla on keskitason pätevyys, sekä että 35 prosentissa työpaikoista vaaditaan korkeaa pätevyystasoa, kun vastaava luku nykyisin on 29 prosenttia, ja että kaikissa ammateissa ja kaikilla osaamislohkoilla vaaditaan lisää pätevyyksiä kestävää taloutta varten; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että korkeaa teknistä ja tieteellistä pätevyyttä edellyttävien työpaikkojen lukumäärän odotetaan kasvavan ja että noin puolet kaikista työpaikoista vuonna 2010 on työntekijöille, joilla on keskitason pätevyys, sekä että 35 prosentissa työpaikoista vaaditaan korkeaa pätevyystasoa, kun vastaava luku nykyisin on 29 prosenttia, ja että kaikissa ammateissa ja kaikilla osaamislohkoilla vaaditaan lisää pätevyyksiä kestävää taloutta varten;

| R. | katsoo, että muuttoliike EU:n sisällä sekä muutto EU:hun ja EU:sta ja väestörakenteen muuttuminen vaikuttavat monin tavoin jäsenvaltioiden työtä tekevän väestön määrään ja koostumukseen tulevaisuudessa sekä suuresti ammattitaidon tarjontaan ja kysyntään, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa väestö vähenee nopeasti ja aivovuoto on laajamittaista; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että muuttoliike EU:n sisällä sekä muutto EU:hun ja EU:sta ja väestörakenteen muuttuminen vaikuttavat monin tavoin jäsenvaltioiden työtä tekevän väestön määrään ja koostumukseen tulevaisuudessa sekä suuresti ammattitaidon tarjontaan ja kysyntään, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa väestö vähenee nopeasti ja aivovuoto on laajamittaista;

| S. | ottaa huomioon, että siirtotyöläisten osaamista ja ammattitaitoa ei usein joko tunnusteta asianmukaisesti tai sitä ei hyödynnetä parhaimmalla tavalla ja että siirtotyöläisillä on usein vaikeuksia työmarkkinoille ja koulutukseen pääsyssä myös sen vuoksi, että heillä ei ole tietoa heille kuuluvista työntekijöiden ja sosiaalisista oikeuksista eivätkä he kuulu työntekijäjärjestöihin; ottaa huomioon, että kotoutuspolitiikka, jolla edistetään maahanmuuttajaväestön pääsyä koulutukseen ja työhön, voi näin ollen myötävaikuttaa merkittävästi tulevaisuuden työmarkkinatarpeiden täyttämiseen; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että siirtotyöläisten osaamista ja ammattitaitoa ei usein joko tunnusteta asianmukaisesti tai sitä ei hyödynnetä parhaimmalla tavalla ja että siirtotyöläisillä on usein vaikeuksia työmarkkinoille ja koulutukseen pääsyssä myös sen vuoksi, että heillä ei ole tietoa heille kuuluvista työntekijöiden ja sosiaalisista oikeuksista eivätkä he kuulu työntekijäjärjestöihin; ottaa huomioon, että kotoutuspolitiikka, jolla edistetään maahanmuuttajaväestön pääsyä koulutukseen ja työhön, voi näin ollen myötävaikuttaa merkittävästi tulevaisuuden työmarkkinatarpeiden täyttämiseen;

| T. | ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että mikroluotot ovat naisyrittäjyyden ja perheyritysten perustamisen kannalta erittäin tärkeä työkalu, naiset ovat yhä aliedustettuina Euroopan unionin yrittäjien joukossa ja että naisia on keskimäärin 30 prosenttia kaikista yrittäjistä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että mikroluotot ovat naisyrittäjyyden ja perheyritysten perustamisen kannalta erittäin tärkeä työkalu, naiset ovat yhä aliedustettuina Euroopan unionin yrittäjien joukossa ja että naisia on keskimäärin 30 prosenttia kaikista yrittäjistä;

| U. | ottaa huomioon, että yli 60 prosenttia yliopistoista valmistuvista opiskelijoista on naisia ja että naisia ja tyttöjä ei hakeudu tarpeeksi luonnontieteiden pariin, mikä johtaa alan voimakkaaseen sukupuolittumiseen, ja ottaa huomioon, että tietotekniikan alalla naisten ja miesten työllisyydessä vallitseva sukupuolten välinen kuilu on pikemminkin kasvanut kuin kaventunut ajan mittaan; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että yli 60 prosenttia yliopistoista valmistuvista opiskelijoista on naisia ja että naisia ja tyttöjä ei hakeudu tarpeeksi luonnontieteiden pariin, mikä johtaa alan voimakkaaseen sukupuolittumiseen, ja ottaa huomioon, että tietotekniikan alalla naisten ja miesten työllisyydessä vallitseva sukupuolten välinen kuilu on pikemminkin kasvanut kuin kaventunut ajan mittaan;

| V. | katsoo, että naiset ovat työmarkkinoilla epäedullisessa asemassa ja että heillä on suhteeton edustus osa-aikaisissa työpaikoissa ja uusissa työn organisoinnin muodoissa, jotka ovat usein epävarmoja, joten heillä ei ole esteettömiä mahdollisuuksia sosiaalisiin oikeuksiin, sosiaaliturvaan eikä sosiaalietuuksiin; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että naiset ovat työmarkkinoilla epäedullisessa asemassa ja että heillä on suhteeton edustus osa-aikaisissa työpaikoissa ja uusissa työn organisoinnin muodoissa, jotka ovat usein epävarmoja, joten heillä ei ole esteettömiä mahdollisuuksia sosiaalisiin oikeuksiin, sosiaaliturvaan eikä sosiaalietuuksiin;

| W. | katsoo, että kestävä taloudellinen kasvu voi luoda lisää laadukkaita työpaikkoja ja myötävaikuttaa EU:n talouksien elpymiseen; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että kestävä taloudellinen kasvu voi luoda lisää laadukkaita työpaikkoja ja myötävaikuttaa EU:n talouksien elpymiseen;

| X. | ottaa huomioon, että EU investoi edelleen vähemmän tutkimukseen, innovointiin ja koulutukseen kuin sen kansainväliset talouskumppanit ja kilpailijat, vaikka nämä ovat kasvun ja paremman elintason perusedellytyksiä; katsoo, että olisi investoitava enemmän taitotietotalouteen, tekniseen koulutukseen ja ammatillisen koulutuksen päivittämiseen; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että EU investoi edelleen vähemmän tutkimukseen, innovointiin ja koulutukseen kuin sen kansainväliset talouskumppanit ja kilpailijat, vaikka nämä ovat kasvun ja paremman elintason perusedellytyksiä; katsoo, että olisi investoitava enemmän taitotietotalouteen, tekniseen koulutukseen ja ammatillisen koulutuksen päivittämiseen;

| Y. | katsoo, että kohdennettu ja mukautettu ammattitaidon parantaminen on olennaista, jotta ihmiset voivat saada uutta osaamista ja näin hyötyä siirtymisestä entistä kestävämpään talouteen; toteaa, että taloudesta löytyy vakuuttavia perusteluja ammattitaidon parantamiselle, työmarkkinoille pääsylle ja sosiaaliselle osallisuudelle; katsoo, että ammattitaidon parantamiseen tehtävien investointien vähentämisellä on pitkällä aikavälillä kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että kohdennettu ja mukautettu ammattitaidon parantaminen on olennaista, jotta ihmiset voivat saada uutta osaamista ja näin hyötyä siirtymisestä entistä kestävämpään talouteen; toteaa, että taloudesta löytyy vakuuttavia perusteluja ammattitaidon parantamiselle, työmarkkinoille pääsylle ja sosiaaliselle osallisuudelle; katsoo, että ammattitaidon parantamiseen tehtävien investointien vähentämisellä on pitkällä aikavälillä kielteisiä vaikutuksia;

Työllisyyspolitiikan haasteet

| 1. | muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategiassa jäsenvaltiot sopivat 20–64-vuotiaiden työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, ja toteaa, että tämä tavoite liittyy tiiviisti talouskasvuun ja sosiaaliturvan sekä julkisen talouden kestävyyteen Euroopassa; muistuttaa, että naisten työttömyysaste on nykyisin 58,2 prosenttia; korostaa, että työllisyystavoitteen saavuttamisen keskeisiä edellytyksiä ovat muun muassa nuorisotyöttömyyden tuntuva vähentäminen, naisten suurempi osallistuminen työmarkkinoille ja strategian osallisuutta koskevan prioriteetin tehokas toteuttaminen; korostaa, että useimmissa kansallisissa uudistusohjelmissa jäädään kauas niin työllisyys- kuin köyhyystavoitteestakin, ja kehottaa kaikkia sidosryhmiä tehostamaan ponnistelujaan Eurooppa 2010 -strategian onnistumiseksi; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että Eurooppa 2020 -strategiassa jäsenvaltiot sopivat 20–64-vuotiaiden työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, ja toteaa, että tämä tavoite liittyy tiiviisti talouskasvuun ja sosiaaliturvan sekä julkisen talouden kestävyyteen Euroopassa; muistuttaa, että naisten työttömyysaste on nykyisin 58,2 prosenttia; korostaa, että työllisyystavoitteen saavuttamisen keskeisiä edellytyksiä ovat muun muassa nuorisotyöttömyyden tuntuva vähentäminen, naisten suurempi osallistuminen työmarkkinoille ja strategian osallisuutta koskevan prioriteetin tehokas toteuttaminen; korostaa, että useimmissa kansallisissa uudistusohjelmissa jäädään kauas niin työllisyys- kuin köyhyystavoitteestakin, ja kehottaa kaikkia sidosryhmiä tehostamaan ponnistelujaan Eurooppa 2010 -strategian onnistumiseksi;

| 2. | toistaa, että unionin viisi yleistavoitetta ovat työllisyyden edistäminen, innovoinnin, tutkimuksen ja kehityksen edellytysten parantaminen, ilmastonmuutosta ja energiaa koskevien tavoitteiden saavuttaminen, koulutustason parantaminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen; |
| --- | --- |

2.

toistaa, että unionin viisi yleistavoitetta ovat työllisyyden edistäminen, innovoinnin, tutkimuksen ja kehityksen edellytysten parantaminen, ilmastonmuutosta ja energiaa koskevien tavoitteiden saavuttaminen, koulutustason parantaminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen;

| 3. | muistuttaa, että merkittäviä esteitä on vielä työllisyyden huomattavan lisäämisen tiellä EU:ssa sekä rakenteellisen työttömyyden torjumisen ja uusien työpaikkojen luomisen ja siten tuottavuuden edistämisen ja paremman kilpailukyvyn kehittämisen tiellä; katsoo, että haasteisiin, joihin on vastattava ensisijaisesti, kuuluu työmarkkinoiden toiminnan parantamisen lisäksi monien työntekijöiden nykyisin yhteensopimaton ja riittämätön ammattitaito ja kansainvälisesti mitattuna heikko koulutustaso joissakin Euroopan maissa; katsoo, että yhtenäinen lähestymistapa tarvittavien taitojen kehittämiseen on ratkaisevan tärkeä, jotta uuden kestävän talouden tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, ja kehottaa komissiota suunnitellun tiedonantonsa yhteydessä, joka koskee työpaikkoja uudessa kestävässä taloudessa, noudattamaan parlamentin pyyntöjä tässä suhteessa; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että merkittäviä esteitä on vielä työllisyyden huomattavan lisäämisen tiellä EU:ssa sekä rakenteellisen työttömyyden torjumisen ja uusien työpaikkojen luomisen ja siten tuottavuuden edistämisen ja paremman kilpailukyvyn kehittämisen tiellä; katsoo, että haasteisiin, joihin on vastattava ensisijaisesti, kuuluu työmarkkinoiden toiminnan parantamisen lisäksi monien työntekijöiden nykyisin yhteensopimaton ja riittämätön ammattitaito ja kansainvälisesti mitattuna heikko koulutustaso joissakin Euroopan maissa; katsoo, että yhtenäinen lähestymistapa tarvittavien taitojen kehittämiseen on ratkaisevan tärkeä, jotta uuden kestävän talouden tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, ja kehottaa komissiota suunnitellun tiedonantonsa yhteydessä, joka koskee työpaikkoja uudessa kestävässä taloudessa, noudattamaan parlamentin pyyntöjä tässä suhteessa;

| 4. | huomauttaa, että työllisyysaste ja taloudellinen suorituskyky vahvistavat toinen toisiaan tuottaen erityisen voimakasta talouskasvua ja korkealaatuisia työpaikkoja; suosittaa kuitenkin painokkaasti, että jäsenvaltiot noudattavat Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen työllisyyspolitiikan linjauksia sekä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja sekä varmistavat, että toteutettavassa politiikassa otetaan huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet sekä erityisolosuhteet yksittäisissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että työllisyysaste ja taloudellinen suorituskyky vahvistavat toinen toisiaan tuottaen erityisen voimakasta talouskasvua ja korkealaatuisia työpaikkoja; suosittaa kuitenkin painokkaasti, että jäsenvaltiot noudattavat Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen työllisyyspolitiikan linjauksia sekä talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja sekä varmistavat, että toteutettavassa politiikassa otetaan huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet sekä erityisolosuhteet yksittäisissä jäsenvaltioissa;

| 5. | korostaa, että jäsenvaltiot ovat yhä vastuussa sosiaalipolitiikan keskeisistä osatekijöistä, kuten verotuksesta, sosiaalihuolto-ohjelmista ja osittain työvoiman sääntelystä, terveydenhuollosta ja koulutuksesta; pitää olennaisena, että sosiaalipolitiikassa otetaan huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet ja erityisesti yksittäisten jäsenvaltioiden olot; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että jäsenvaltiot ovat yhä vastuussa sosiaalipolitiikan keskeisistä osatekijöistä, kuten verotuksesta, sosiaalihuolto-ohjelmista ja osittain työvoiman sääntelystä, terveydenhuollosta ja koulutuksesta; pitää olennaisena, että sosiaalipolitiikassa otetaan huomioon kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet ja erityisesti yksittäisten jäsenvaltioiden olot;

| 6. | kehottaa tehostamaan talouspolitiikan koordinointia jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan edistää kestävää kasvua ja työpaikkojen luomista ja helpottaa tehokasta kilpailua ottaen huomioon Euroopan alueellisen eriarvoisuuden työllisyys- ja työttömyysasteissa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan talousarvion kurinalaisuutta koskevia sääntöjä, jotta voidaan vähentää liiallisen alijäämän riskiä, ja kehottaa seuraamaan tehokkaasti julkista taloutta ja sallimaan samalla julkisten investointien tekemisen EU:n kasvu- ja työllisyystavoitteiden mukaisesti; korostaa kuitenkin perussopimuksessa edellytetyn sosiaalisten vaikutusten arvioinnin merkitystä ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan menojen leikkausten sosiaalisia kustannuksia, erityisesti koulutusta ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa koskevien menoleikkausten, koska ne voisivat vaarantaa edistymisen osaavien työntekijöiden pulan lievittämisessä Euroopassa ja talouden suorituskyvyn ylläpitämisessä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa tehostamaan talouspolitiikan koordinointia jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan edistää kestävää kasvua ja työpaikkojen luomista ja helpottaa tehokasta kilpailua ottaen huomioon Euroopan alueellisen eriarvoisuuden työllisyys- ja työttömyysasteissa; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan talousarvion kurinalaisuutta koskevia sääntöjä, jotta voidaan vähentää liiallisen alijäämän riskiä, ja kehottaa seuraamaan tehokkaasti julkista taloutta ja sallimaan samalla julkisten investointien tekemisen EU:n kasvu- ja työllisyystavoitteiden mukaisesti; korostaa kuitenkin perussopimuksessa edellytetyn sosiaalisten vaikutusten arvioinnin merkitystä ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan menojen leikkausten sosiaalisia kustannuksia, erityisesti koulutusta ja aktiivista työmarkkinapolitiikkaa koskevien menoleikkausten, koska ne voisivat vaarantaa edistymisen osaavien työntekijöiden pulan lievittämisessä Euroopassa ja talouden suorituskyvyn ylläpitämisessä;

| 7. | tukee Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvää komission lippulaivahanketta kehyksenä, jonka puitteissa voidaan edistää kilpailukykyä ja työllisyyttä ja siirtyä kestävään, älykkäämpään ja osallistavampaan talouteen; korostaa alueellisen ulottuvuuden merkitystä ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä; kehottaa komissiota toteuttamaan lippulaivahankkeeseen kuuluvat työllisyyttä ja osaamista koskevat ensisijaiset toimet ja asettamaan asianmukaisen merkittävälle sijalle sekä työvoiman tarjonnan että sen kysynnän edistämisen tietopohjaisen, kestävän ja osallistavan talouden yhteydessä; |
| --- | --- |

7.

tukee Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvää komission lippulaivahanketta kehyksenä, jonka puitteissa voidaan edistää kilpailukykyä ja työllisyyttä ja siirtyä kestävään, älykkäämpään ja osallistavampaan talouteen; korostaa alueellisen ulottuvuuden merkitystä ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä; kehottaa komissiota toteuttamaan lippulaivahankkeeseen kuuluvat työllisyyttä ja osaamista koskevat ensisijaiset toimet ja asettamaan asianmukaisen merkittävälle sijalle sekä työvoiman tarjonnan että sen kysynnän edistämisen tietopohjaisen, kestävän ja osallistavan talouden yhteydessä;

| 8. | huomauttaa, että uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaa olisi tarkasteltava EU:n tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä ja että niiden yhteisvaikutus voi luoda kasvua ja työpaikkoja; |
| --- | --- |

8.

huomauttaa, että uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaa olisi tarkasteltava EU:n tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä ja että niiden yhteisvaikutus voi luoda kasvua ja työpaikkoja;

| 9. | painottaa, että talouden ja työmarkkinoiden viimeaikainen kehitys yhdessä tulevien haasteiden kanssa kuten väestörakenteen muutos ja siirtyminen kestävään talouteen edellyttävät työllisyyttä, koulutusta ja työn organisointia koskevien strategioiden terävöittämistä, jotta voidaan parantaa EU:n kilpailukykyä ja työ- ja elinoloja sekä luoda uusia työpaikkoja ja siten edistää "älykästä kasvua", jossa täystyöllisyys ja hyvinvointi yhdistyvät, sekä kestävää tuotantoa ja kestäviä elämäntapoja; korostaa tässä yhteydessä sen tärkeyttä, että kaikilla ikäryhmillä on yleinen mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen, pätevyyteen ja osaamiseen; korostaa taloudellisia argumentteja, jotka puhuvat taitojen lisäämisen, työmarkkinoille pääsyn, sosiaalisen osallisuuden, syrjinnän tehokkaan torjumisen ja kaikkien työntekijöiden avujen paremman hyödyntämisen puolesta; muistuttaa, että työ- ja perhe-elämän vaatimusten yhteensovittamisella, koulutuksella ja inhimillisten voimavarojen kehittämisellä on yksilön kannalta myös muita kuin taloudellisia etuja; |
| --- | --- |

9.

painottaa, että talouden ja työmarkkinoiden viimeaikainen kehitys yhdessä tulevien haasteiden kanssa kuten väestörakenteen muutos ja siirtyminen kestävään talouteen edellyttävät työllisyyttä, koulutusta ja työn organisointia koskevien strategioiden terävöittämistä, jotta voidaan parantaa EU:n kilpailukykyä ja työ- ja elinoloja sekä luoda uusia työpaikkoja ja siten edistää "älykästä kasvua", jossa täystyöllisyys ja hyvinvointi yhdistyvät, sekä kestävää tuotantoa ja kestäviä elämäntapoja; korostaa tässä yhteydessä sen tärkeyttä, että kaikilla ikäryhmillä on yleinen mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen, pätevyyteen ja osaamiseen; korostaa taloudellisia argumentteja, jotka puhuvat taitojen lisäämisen, työmarkkinoille pääsyn, sosiaalisen osallisuuden, syrjinnän tehokkaan torjumisen ja kaikkien työntekijöiden avujen paremman hyödyntämisen puolesta; muistuttaa, että työ- ja perhe-elämän vaatimusten yhteensovittamisella, koulutuksella ja inhimillisten voimavarojen kehittämisellä on yksilön kannalta myös muita kuin taloudellisia etuja;

| 10. | painottaa, että kansallisia joustoturvajärjestelyjä on tarkasteltava uudelleen uusien sosioekonomisten olosuhteiden valossa, tarvittaessa säilytettävä sekä vahvistettava ja sopeutettava kunkin jäsenvaltion erityistarpeisiin, jotta voidaan varmistaa joustavat, osallistavat ja aktiiviset työmarkkinat, kaikkien saatavilla oleva tehokas ammattikoulutus ja riittävät sosiaaliturvajärjestelmät; kehottaa jäsenvaltioita työmarkkinoiden uudistamisen lisäksi lujittamaan köyhyydeltä suojaavaa sosiaali- ja työttömyysturvaa sekä parantamaan julkisten työvoimapalvelujen laatua; korostaa, ettei joustoturvaa saisi pitää ainoana ratkaisuna kaikkiin tilanteisiin; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että kansallisia joustoturvajärjestelyjä on tarkasteltava uudelleen uusien sosioekonomisten olosuhteiden valossa, tarvittaessa säilytettävä sekä vahvistettava ja sopeutettava kunkin jäsenvaltion erityistarpeisiin, jotta voidaan varmistaa joustavat, osallistavat ja aktiiviset työmarkkinat, kaikkien saatavilla oleva tehokas ammattikoulutus ja riittävät sosiaaliturvajärjestelmät; kehottaa jäsenvaltioita työmarkkinoiden uudistamisen lisäksi lujittamaan köyhyydeltä suojaavaa sosiaali- ja työttömyysturvaa sekä parantamaan julkisten työvoimapalvelujen laatua; korostaa, ettei joustoturvaa saisi pitää ainoana ratkaisuna kaikkiin tilanteisiin;

| 11. | korostaa arkioppimisen ja sukupolvien yhteistyön lujittamisen kautta tapahtuvan taitojen oppimisen merkitystä, sillä nuoret voivat näin saada uusia taitoja kokeneiden ikääntyvien työntekijöiden opetuksessa; |
| --- | --- |

11.

korostaa arkioppimisen ja sukupolvien yhteistyön lujittamisen kautta tapahtuvan taitojen oppimisen merkitystä, sillä nuoret voivat näin saada uusia taitoja kokeneiden ikääntyvien työntekijöiden opetuksessa;

| 12. | pahoittelee, että monille työntekijöille työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen on edelleen vaikea tehtävä; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan kaikille vanhemmille, erityisesti naisille, yhden vanhemman perheille, epäedullisessa asemassa olevien tai vammaisten väestöryhmille mahdollisuuksia osallistua työelämään ja elinikäiseen oppimiseen; korostaa perusedellytyksenä sitä, että työn organisoinnin ja koulutusmahdollisuuksien olisi oltava vanhempainvastuun kanssa yhteensopivia, että päivähoitorakenteita olisi tehostettava ja niiden käyttömahdollisuuksia parannettava ja että vanhemmille olisi annettava asianmukaista tukea; kehottaa jäsenvaltioita myös ottamaan käyttöön toimintalinjoja ja ohjelmia omaishoitajien tukemiseksi; |
| --- | --- |

12.

pahoittelee, että monille työntekijöille työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen on edelleen vaikea tehtävä; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan kaikille vanhemmille, erityisesti naisille, yhden vanhemman perheille, epäedullisessa asemassa olevien tai vammaisten väestöryhmille mahdollisuuksia osallistua työelämään ja elinikäiseen oppimiseen; korostaa perusedellytyksenä sitä, että työn organisoinnin ja koulutusmahdollisuuksien olisi oltava vanhempainvastuun kanssa yhteensopivia, että päivähoitorakenteita olisi tehostettava ja niiden käyttömahdollisuuksia parannettava ja että vanhemmille olisi annettava asianmukaista tukea; kehottaa jäsenvaltioita myös ottamaan käyttöön toimintalinjoja ja ohjelmia omaishoitajien tukemiseksi;

| 13. | pitää suotavana edistää etätyön kannalta myönteistä ympäristöä, kun tällaiset järjestelyt voivat helpottaa työ- ja perhe-elämän vaatimusten yhteensovittamista; |
| --- | --- |

13.

pitää suotavana edistää etätyön kannalta myönteistä ympäristöä, kun tällaiset järjestelyt voivat helpottaa työ- ja perhe-elämän vaatimusten yhteensovittamista;

Vastaukset

Ammattitaitoisen työvoiman saatavuuden varmistaminen

| 14. | pitää myönteisenä Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen perustamista ja komission aloitteita tuottaa EU:n ammattitaidon panoraama ja uudistaa Euroopan työvoimapalvelujen verkkoa (EURES-verkosto) avoimuuden lisäämiseksi ja työnhakijoiden käyttömahdollisuuksien parantamiseksi sekä ammatillisen liikkuvuuden edistämiseksi EU:ssa; korostaa EURES-verkoston keskeistä asemaa annettaessa liikkuville työntekijöille ja työnhakijoille heidän oikeuksiaan koskevaa neuvontaa ja siten todellisten sisämarkkinoiden toteuttamisessa sekä pitää myönteisenä EU:n 27 jäsenvaltiosta työpaikkaa etsiville nuorille työnhakijoille suunnatun pilottihankkeen "Eka EURES-työpaikka" käynnistämistä; korostaa lisäksi EURES-verkoston asemaa rajatylittävillä alueilla ja katsoo, että sen rajatylittäville kumppanuuksille on annettava tarvittavat resurssit, jotta ne voivat vastata Euroopan työmarkkinoiden haasteisiin; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen perustamista ja komission aloitteita tuottaa EU:n ammattitaidon panoraama ja uudistaa Euroopan työvoimapalvelujen verkkoa (EURES-verkosto) avoimuuden lisäämiseksi ja työnhakijoiden käyttömahdollisuuksien parantamiseksi sekä ammatillisen liikkuvuuden edistämiseksi EU:ssa; korostaa EURES-verkoston keskeistä asemaa annettaessa liikkuville työntekijöille ja työnhakijoille heidän oikeuksiaan koskevaa neuvontaa ja siten todellisten sisämarkkinoiden toteuttamisessa sekä pitää myönteisenä EU:n 27 jäsenvaltiosta työpaikkaa etsiville nuorille työnhakijoille suunnatun pilottihankkeen "Eka EURES-työpaikka" käynnistämistä; korostaa lisäksi EURES-verkoston asemaa rajatylittävillä alueilla ja katsoo, että sen rajatylittäville kumppanuuksille on annettava tarvittavat resurssit, jotta ne voivat vastata Euroopan työmarkkinoiden haasteisiin;

| 15. | korostaa, että on tärkeää lisätä osallistumista elinikäiseen oppimiseen ja erityisesti ammatilliseen koulutukseen, jotta voidaan varmistaa työllistettävyys, päivittää työvoiman osaamista ja vahvistaa kilpailukykyä; huomauttaa, että jatkokoulutuksessa olevien osuutta on nostettava, jotta pätevämmät henkilöt voivat löytää ja tehdä heille sopivaa työtä aina vanhuusikään saakka; katsoo tässä yhteydessä, että kannustimia olisi tarjottava sekä työntekijöille että työnantajille siten, että erityisenä painopisteenä ovat pk-yritykset; katsoo myös, että on otettava käyttöön entistä kattavampia elinikäisen oppimisen strategioita ja että ammattikoulutusjärjestelmiä on säädettävä työmarkkinoiden nopeasti muuttuviin tarpeisiin, teknologian kehitykseen ja työn organisoinnin uusiin malleihin; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että on tärkeää lisätä osallistumista elinikäiseen oppimiseen ja erityisesti ammatilliseen koulutukseen, jotta voidaan varmistaa työllistettävyys, päivittää työvoiman osaamista ja vahvistaa kilpailukykyä; huomauttaa, että jatkokoulutuksessa olevien osuutta on nostettava, jotta pätevämmät henkilöt voivat löytää ja tehdä heille sopivaa työtä aina vanhuusikään saakka; katsoo tässä yhteydessä, että kannustimia olisi tarjottava sekä työntekijöille että työnantajille siten, että erityisenä painopisteenä ovat pk-yritykset; katsoo myös, että on otettava käyttöön entistä kattavampia elinikäisen oppimisen strategioita ja että ammattikoulutusjärjestelmiä on säädettävä työmarkkinoiden nopeasti muuttuviin tarpeisiin, teknologian kehitykseen ja työn organisoinnin uusiin malleihin;

| 16. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot ovat kriisin aikana pienentäneet koulutukseen myönnettäviä varoja, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan enemmän koulutusjärjestelmiin; |
| --- | --- |

16.

pitää valitettavana, että jäsenvaltiot ovat kriisin aikana pienentäneet koulutukseen myönnettäviä varoja, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan enemmän koulutusjärjestelmiin;

| 17. | kehottaa seuraamaan paremmin tulevaa osaamisen kysyntää Euroopassa ammattialan ja pätevyystason mukaan ja siirtämään välittömästi kyseisten havaintojen tulokset jäsenvaltioiden koulutus- ja elinikäisen oppimisen sekä muuhun asiaankuuluvaan politiikkaan; korostaa, että on tärkeää lisätä työpaikkojen ja työurien houkuttelevuutta nuorten työntekijöiden keskuudessa ja että erityisesti nuorille on tiedotettava koko ajan työmarkkinoiden suuntauksista, jotta he voivat keskittyä kehittämään taitoja, joita tosiasiallisesti tarvitaan; katsoo, että yritykset, työmarkkinaosapuolet ja oppilaitokset yhdistävä "tietämyksen yhteenliittymä" olisi hyödyllinen keino kaventaa innovoinnin ja osaamisen kuilua ja että se edistäisi osaltaan merkittävästi talouden ja koko yhteiskunnan etua varsinkin, kun otetaan huomioon täystyöllisyyden saavuttamista, köyhyyden poistamista, sosiaalista osallisuutta ja kestävää talouskasvua globaalissa taloudessa koskeva pakottava haaste; |
| --- | --- |

17.

kehottaa seuraamaan paremmin tulevaa osaamisen kysyntää Euroopassa ammattialan ja pätevyystason mukaan ja siirtämään välittömästi kyseisten havaintojen tulokset jäsenvaltioiden koulutus- ja elinikäisen oppimisen sekä muuhun asiaankuuluvaan politiikkaan; korostaa, että on tärkeää lisätä työpaikkojen ja työurien houkuttelevuutta nuorten työntekijöiden keskuudessa ja että erityisesti nuorille on tiedotettava koko ajan työmarkkinoiden suuntauksista, jotta he voivat keskittyä kehittämään taitoja, joita tosiasiallisesti tarvitaan; katsoo, että yritykset, työmarkkinaosapuolet ja oppilaitokset yhdistävä "tietämyksen yhteenliittymä" olisi hyödyllinen keino kaventaa innovoinnin ja osaamisen kuilua ja että se edistäisi osaltaan merkittävästi talouden ja koko yhteiskunnan etua varsinkin, kun otetaan huomioon täystyöllisyyden saavuttamista, köyhyyden poistamista, sosiaalista osallisuutta ja kestävää talouskasvua globaalissa taloudessa koskeva pakottava haaste;

| 18. | korostaa, että on tärkeää tunnistaa osaamiseen liittyvät tarpeet varhaisessa vaiheessa ja ehdottaa vähintään kymmenen vuoden ajanjaksoa sekä kehottaa jäsenvaltioita ja tarpeen vaatiessa alueita perustamaan työllisyyden seurantakeskuksia, jotka keskittyvät tuleviin tarpeisiin; korostaa lisäksi, että on tärkeää kehittää entistä luotettavampia järjestelmiä tulevien osaamistarpeiden ja -vajeiden ennakoimiseksi EU:ssa ja jäsenvaltioissa sekä jatkaa investointeja osaamisen päivittämiseen ja sovittaa pätevyyttä paremmin yhteen työpaikkojen kanssa; toistaa, että on varmistettava, että yleisö saa laadukkaita tietoja ja kehottaa vaihtamaan kokemuksia ja parhaita käytäntöjä tästä asiasta; tämän toteuttamiseksi korostaa entistä tiiviimmän ja tehokkaamman yhteistyön tarvetta koulutuksen tarjoajien välillä, mukaan lukien yhtäältä yliopistojen ja tutkimuskeskusten ja toisaalta julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten sekä yritysten ja työnantajien välillä; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että on tärkeää tunnistaa osaamiseen liittyvät tarpeet varhaisessa vaiheessa ja ehdottaa vähintään kymmenen vuoden ajanjaksoa sekä kehottaa jäsenvaltioita ja tarpeen vaatiessa alueita perustamaan työllisyyden seurantakeskuksia, jotka keskittyvät tuleviin tarpeisiin; korostaa lisäksi, että on tärkeää kehittää entistä luotettavampia järjestelmiä tulevien osaamistarpeiden ja -vajeiden ennakoimiseksi EU:ssa ja jäsenvaltioissa sekä jatkaa investointeja osaamisen päivittämiseen ja sovittaa pätevyyttä paremmin yhteen työpaikkojen kanssa; toistaa, että on varmistettava, että yleisö saa laadukkaita tietoja ja kehottaa vaihtamaan kokemuksia ja parhaita käytäntöjä tästä asiasta; tämän toteuttamiseksi korostaa entistä tiiviimmän ja tehokkaamman yhteistyön tarvetta koulutuksen tarjoajien välillä, mukaan lukien yhtäältä yliopistojen ja tutkimuskeskusten ja toisaalta julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten sekä yritysten ja työnantajien välillä;

| 19. | korostaa, että on parannettava sellaisten ammattien ja töiden tunnettavuutta ja houkuttavuutta, joissa työmarkkinoilla on pulaa työntekijöistä; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että on parannettava sellaisten ammattien ja töiden tunnettavuutta ja houkuttavuutta, joissa työmarkkinoilla on pulaa työntekijöistä;

| 20. | pyytää komissiota lisäämään Leonardo da Vinci -ohjelman näkyvyyttä ja rahoitusta, koska sen kautta kansalaiset voivat saada uusia taitoja, uutta tietoa ja ammattitaitoa ja se tekee ammatillisesta koulutuksesta houkuttelevampaa kaikille; panee lisäksi merkille, että työssä tapahtuva koulutus on erityisen tärkeää, ja kehottaa tukemaan kansallisia ohjelmia, jotka edistävät tällaisia urakehitysmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

20.

pyytää komissiota lisäämään Leonardo da Vinci -ohjelman näkyvyyttä ja rahoitusta, koska sen kautta kansalaiset voivat saada uusia taitoja, uutta tietoa ja ammattitaitoa ja se tekee ammatillisesta koulutuksesta houkuttelevampaa kaikille; panee lisäksi merkille, että työssä tapahtuva koulutus on erityisen tärkeää, ja kehottaa tukemaan kansallisia ohjelmia, jotka edistävät tällaisia urakehitysmahdollisuuksia;

| 21. | panee merkille, että Erasmus-alaohjelman toteutusaste on lähes sata prosenttia; muistuttaa perusteellisesti dokumentoidusta näytöstä, jonka mukaan Erasmus-alaohjelma helpottaa ulkomailla opiskelemista huomattavasti ja tarjoaa opiskelijoille monipuolisemmat taidot, mikä puolestaan parantaa merkittävästi Erasmus-ohjelmaan osallistuvien opiskelijoiden työllistymistä ja edistää näin ollen tuntuvasti Euroopan kilpailukykyä; |
| --- | --- |

21.

panee merkille, että Erasmus-alaohjelman toteutusaste on lähes sata prosenttia; muistuttaa perusteellisesti dokumentoidusta näytöstä, jonka mukaan Erasmus-alaohjelma helpottaa ulkomailla opiskelemista huomattavasti ja tarjoaa opiskelijoille monipuolisemmat taidot, mikä puolestaan parantaa merkittävästi Erasmus-ohjelmaan osallistuvien opiskelijoiden työllistymistä ja edistää näin ollen tuntuvasti Euroopan kilpailukykyä;

| 22. | korostaa sellaisen laadukkaan valtiollisen koulutusjärjestelmän merkitystä, johon kaikilla on vapaa, tasavertainen pääsy; |
| --- | --- |

22.

korostaa sellaisen laadukkaan valtiollisen koulutusjärjestelmän merkitystä, johon kaikilla on vapaa, tasavertainen pääsy;

| 23. | katsoo, että on välttämätöntä luoda edellytykset tutkimuslaitosten ja teollisuuden tiivistä yhteistyötä varten sekä kannustaa ja tukea teollisuusyrityksiä, jotta ne investoisivat tutkimukseen ja kehittämiseen; muistuttaa, että korkeakouluilla ja ammatillisilla oppilaitoksilla on keskeinen asema jäsenvaltioiden aluetalouksissa ja että ne ovat ainutlaatuisia paikkoja, joissa innovaatiot, koulutus ja tutkimus kohtaavat, mikä voi johtaa työpaikkojen syntymiseen, yrittäjyys- ja muiden taitojen kehittymiseen sekä työllistymismahdollisuuksien lisääntymiseen; tunnustaa yliopistojen ja yritysten välistä vuoropuhelua koskevan aloitteen aseman tässä yhteydessä; kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia edistämään yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS) ja kannustamaan kaikkia talouden aloja pyrkimään EMAS-rekisteröintiin; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että on välttämätöntä luoda edellytykset tutkimuslaitosten ja teollisuuden tiivistä yhteistyötä varten sekä kannustaa ja tukea teollisuusyrityksiä, jotta ne investoisivat tutkimukseen ja kehittämiseen; muistuttaa, että korkeakouluilla ja ammatillisilla oppilaitoksilla on keskeinen asema jäsenvaltioiden aluetalouksissa ja että ne ovat ainutlaatuisia paikkoja, joissa innovaatiot, koulutus ja tutkimus kohtaavat, mikä voi johtaa työpaikkojen syntymiseen, yrittäjyys- ja muiden taitojen kehittymiseen sekä työllistymismahdollisuuksien lisääntymiseen; tunnustaa yliopistojen ja yritysten välistä vuoropuhelua koskevan aloitteen aseman tässä yhteydessä; kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia edistämään yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää (EMAS) ja kannustamaan kaikkia talouden aloja pyrkimään EMAS-rekisteröintiin;

| 24. | kehottaa komissiota edistämään edelleen eurooppalaisten alakohtaisten työllisyys- ja osaamisneuvostojen perustamista uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman yhteydessä, jota olisi ylläpidettävä jäsenvaltioiden ja alueiden hallussa olevien tietojen keräämisen ja vaihdon foorumina, jotta näin voidaan auttaa koordinoimaan kaikkien osapuolten toimia, sekä välineenä, jolla voidaan tukea sosiaalisen vuoropuhelun toimintoja; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota edistämään edelleen eurooppalaisten alakohtaisten työllisyys- ja osaamisneuvostojen perustamista uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelman yhteydessä, jota olisi ylläpidettävä jäsenvaltioiden ja alueiden hallussa olevien tietojen keräämisen ja vaihdon foorumina, jotta näin voidaan auttaa koordinoimaan kaikkien osapuolten toimia, sekä välineenä, jolla voidaan tukea sosiaalisen vuoropuhelun toimintoja;

| 25. | katsoo, että on välttämätöntä tuntuvasti lisätä koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin tehtäviä investointeja ja että jäsenvaltioiden kannustamiseksi tämänsuuntaisiin toimiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin liittyviin julkisiin menoihin, kun arvioidaan jäsenvaltioiden keskipitkän aikavälin talousarviotavoitteita; |
| --- | --- |

25.

katsoo, että on välttämätöntä tuntuvasti lisätä koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin tehtäviä investointeja ja että jäsenvaltioiden kannustamiseksi tämänsuuntaisiin toimiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin liittyviin julkisiin menoihin, kun arvioidaan jäsenvaltioiden keskipitkän aikavälin talousarviotavoitteita;

| 26. | panee merkille, että siksi on tuettava asianmukaisesti sellaisia välineitä kuin työmarkkinayhteistyön avulla toteutettavia tutkimuksia eri aloilla vaadittavista työprofiileista ja ammateista; |
| --- | --- |

26.

panee merkille, että siksi on tuettava asianmukaisesti sellaisia välineitä kuin työmarkkinayhteistyön avulla toteutettavia tutkimuksia eri aloilla vaadittavista työprofiileista ja ammateista;

| 27. | pyytää EU:n työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun keskittyviä komiteoita parantamaan olemassa olevan koulutuksen sekä nykyisen ja tulevan kysynnän välistä vastaavuutta sellaisen etenemissuunnitelman avulla, jossa määritetään selviä tavoitteita sekä edistyksen seurannan mahdollistavia indikaattoreita; |
| --- | --- |

27.

pyytää EU:n työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun keskittyviä komiteoita parantamaan olemassa olevan koulutuksen sekä nykyisen ja tulevan kysynnän välistä vastaavuutta sellaisen etenemissuunnitelman avulla, jossa määritetään selviä tavoitteita sekä edistyksen seurannan mahdollistavia indikaattoreita;

| 28. | korostaa tarvetta ottaa työnantajia mukaan oppilaitosten johtoon sekä kurssien, opetusmenetelmien, oppisopimusten, arviointitapojen ja tutkintojen kehittämiseen; korostaa, miten tärkeää on tarjota kannustimia työnantajille, jotka tarjoavat henkilöille, joilla on heikko ammattitaito tai ei minkäänlaista ammattitaitoa, koulutusta ja siten mahdollisuuden hankkia käytännön kokemusta suoraan työpaikalla; |
| --- | --- |

28.

korostaa tarvetta ottaa työnantajia mukaan oppilaitosten johtoon sekä kurssien, opetusmenetelmien, oppisopimusten, arviointitapojen ja tutkintojen kehittämiseen; korostaa, miten tärkeää on tarjota kannustimia työnantajille, jotka tarjoavat henkilöille, joilla on heikko ammattitaito tai ei minkäänlaista ammattitaitoa, koulutusta ja siten mahdollisuuden hankkia käytännön kokemusta suoraan työpaikalla;

| 29. | pitää valitettavana, että koulupudokkaiden määrä on EU:ssa edelleen liian suuri; huomauttaa, että vain 1 prosentin vähennys koulupudokkaiden määrässä voisi tuoda työmarkkinoille 500 000 potentiaalista työntekijää; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita toteuttamaan tehostettuja toimia, jotka perustuvat laadukkaaseen, nykyaikaiseen koulutukseen, jotta voidaan ehkäistä koulunkäynnin keskeyttämistä, poistaa esteitä koulutuksessa pysymisen tieltä, tarjota oppimis- ja koulutusvaihtoehtoja ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia oppimisvaikeuksista kärsiville tai vammaisille opiskelijoille ja kehittää tehokasta siirtymistä peruskoulutuksesta työelämään; korostaa varhaiskasvatuksen tärkeyttä, jotta voidaan kehittää paitsi ihmisten tulevia toiminnallisia taitoja myös heidän kykyään oppia, erikoistua ja kehittyä lisää, sekä kehottaa kehittämään johdonmukaisen, kokonaisvaltaisen pitkän aikavälin lähestymistavan varhaiskasvatukseen, kuten asiaa koskevassa komission tiedonannossa ehdotetaan; |
| --- | --- |

29.

pitää valitettavana, että koulupudokkaiden määrä on EU:ssa edelleen liian suuri; huomauttaa, että vain 1 prosentin vähennys koulupudokkaiden määrässä voisi tuoda työmarkkinoille 500 000 potentiaalista työntekijää; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita toteuttamaan tehostettuja toimia, jotka perustuvat laadukkaaseen, nykyaikaiseen koulutukseen, jotta voidaan ehkäistä koulunkäynnin keskeyttämistä, poistaa esteitä koulutuksessa pysymisen tieltä, tarjota oppimis- ja koulutusvaihtoehtoja ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia oppimisvaikeuksista kärsiville tai vammaisille opiskelijoille ja kehittää tehokasta siirtymistä peruskoulutuksesta työelämään; korostaa varhaiskasvatuksen tärkeyttä, jotta voidaan kehittää paitsi ihmisten tulevia toiminnallisia taitoja myös heidän kykyään oppia, erikoistua ja kehittyä lisää, sekä kehottaa kehittämään johdonmukaisen, kokonaisvaltaisen pitkän aikavälin lähestymistavan varhaiskasvatukseen, kuten asiaa koskevassa komission tiedonannossa ehdotetaan;

| 30. | pitää valitettavana, etteivät monet työkykyiset vammaiset henkilöt pääse työmarkkinoille, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla voidaan tarjota koulutus- ja työllistymisvaihtoehtoja vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

30.

pitää valitettavana, etteivät monet työkykyiset vammaiset henkilöt pääse työmarkkinoille, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla voidaan tarjota koulutus- ja työllistymisvaihtoehtoja vammaisille henkilöille;

| 31. | pyytää jäsenvaltioita tukemaan julkisesti rahoitettuja ja asianmukaisesti säänneltyjä peruskoulutusta tarjoavia laitoksia, joihin kuuluvat esiasteen, perusasteen ja keskiasteen oppilaitokset, ammatilliset oppilaitokset ja korkeakoulut, erittäin pätevällä ja hyvin koulutetulla opetus- ja avustavalla henkilöstöllä, jolla on hyvä palkka ja hyvät ehdot; |
| --- | --- |

31.

pyytää jäsenvaltioita tukemaan julkisesti rahoitettuja ja asianmukaisesti säänneltyjä peruskoulutusta tarjoavia laitoksia, joihin kuuluvat esiasteen, perusasteen ja keskiasteen oppilaitokset, ammatilliset oppilaitokset ja korkeakoulut, erittäin pätevällä ja hyvin koulutetulla opetus- ja avustavalla henkilöstöllä, jolla on hyvä palkka ja hyvät ehdot;

| 32. | korostaa sellaisten kaikkien saatavilla olevien julkisten koulutusjärjestelmien merkitystä, joissa edistetään kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

32.

korostaa sellaisten kaikkien saatavilla olevien julkisten koulutusjärjestelmien merkitystä, joissa edistetään kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia;

| 33. | on tyytyväinen komission ehdotukseen edistää eurooppalaisten huippuyksiköiden toimintaa tulevaisuuden työpaikkoihin valmistavien uusien korkea-asteen koulutusohjelmien mukaisesti ja helpottaa nuorten liikkuvuutta tällä alalla; korostaa, että on tärkeää luoda olosuhteet, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan muodostaa innovatiivisten yritysten klustereita, jotka voivat viedä paikallista taloudellista kehitystä ratkaisevalla tavalla eteenpäin ja luoda alueille uusia työpaikkoja; katsoo, että talouden rakennemuutoksen kiihtyessä osaava työvoima, johtamiseen liittyvä asiantuntemus, innovointi, tiede, teknologia ja vihreät työpaikat ovat kestävän kasvun edellytyksiä; |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen komission ehdotukseen edistää eurooppalaisten huippuyksiköiden toimintaa tulevaisuuden työpaikkoihin valmistavien uusien korkea-asteen koulutusohjelmien mukaisesti ja helpottaa nuorten liikkuvuutta tällä alalla; korostaa, että on tärkeää luoda olosuhteet, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan muodostaa innovatiivisten yritysten klustereita, jotka voivat viedä paikallista taloudellista kehitystä ratkaisevalla tavalla eteenpäin ja luoda alueille uusia työpaikkoja; katsoo, että talouden rakennemuutoksen kiihtyessä osaava työvoima, johtamiseen liittyvä asiantuntemus, innovointi, tiede, teknologia ja vihreät työpaikat ovat kestävän kasvun edellytyksiä;

| 34. | rohkaisee jäsenvaltioita sisällyttämään koulutusjärjestelmiensä kaikille tasoille seuraavat osaamisalueet: tieto- ja viestintätekniikka, digitaalinen lukutaito, monialaisia avaintaitoja kuten viestintä vierailla kielillä ja henkilökohtaisen onnistumisen tunne ja henkilökohtainen kehitys, aktiivinen kansalaisuus, luovuus, tietoisuus kulttuurista ja kulttuurienvälinen ymmärtämys sekä avaintaitoja, jotka koskevat ympäristöä, ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä; korostaa tältä osin, että on tärkeää edistää sekä "kovia" että "pehmeitä" taitoja ja tunnustaa ne, jotta voidaan parantaa ihmisten työllistymismahdollisuuksia; muistuttaa, että kyky viestiä eri kielillä on hyödyllinen taito, ja tukee kieltenoppimista ja kieltenopetuksen kehittämistä; |
| --- | --- |

34.

rohkaisee jäsenvaltioita sisällyttämään koulutusjärjestelmiensä kaikille tasoille seuraavat osaamisalueet: tieto- ja viestintätekniikka, digitaalinen lukutaito, monialaisia avaintaitoja kuten viestintä vierailla kielillä ja henkilökohtaisen onnistumisen tunne ja henkilökohtainen kehitys, aktiivinen kansalaisuus, luovuus, tietoisuus kulttuurista ja kulttuurienvälinen ymmärtämys sekä avaintaitoja, jotka koskevat ympäristöä, ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä; korostaa tältä osin, että on tärkeää edistää sekä "kovia" että "pehmeitä" taitoja ja tunnustaa ne, jotta voidaan parantaa ihmisten työllistymismahdollisuuksia; muistuttaa, että kyky viestiä eri kielillä on hyödyllinen taito, ja tukee kieltenoppimista ja kieltenopetuksen kehittämistä;

| 35. | painottaa, että tarvitaan innovointiin tähtäävää koulutusta; korostaa, että tulevaisuuden tarpeisiin vastaamiseksi pitäisi edistää ei-kaavamaista ja abstraktia ajattelua sekä tarvittavaa teknistä koulutusta; |
| --- | --- |

35.

painottaa, että tarvitaan innovointiin tähtäävää koulutusta; korostaa, että tulevaisuuden tarpeisiin vastaamiseksi pitäisi edistää ei-kaavamaista ja abstraktia ajattelua sekä tarvittavaa teknistä koulutusta;

| 36. | korostaa tarvetta panostaa siihen, että kaikki lapset oppivat varhain tietotekniikan perusvalmiudet, että tietotekniikka on siksi integroitava peruskouluopetukseen ja että kaikkien eurooppalaisten tulee voida päästä internetiin helposti ja kohtuulliseen hintaan; |
| --- | --- |

36.

korostaa tarvetta panostaa siihen, että kaikki lapset oppivat varhain tietotekniikan perusvalmiudet, että tietotekniikka on siksi integroitava peruskouluopetukseen ja että kaikkien eurooppalaisten tulee voida päästä internetiin helposti ja kohtuulliseen hintaan;

| 37. | ottaen huomioon, että vuonna 2015 tieto- ja viestintätekniikka-ammattilaisten vajeen arvioidaan olevan 384 000–700 000 työpaikkaa, terveydenhoitoalalla arvioidaan olevan noin 1 miljoonan ammattilaisen vaje ja lisäksi 1 miljoonan tutkijan vaje; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin osaavien työntekijöiden riittävän määrän takaamiseksi näillä aloilla; |
| --- | --- |

37.

ottaen huomioon, että vuonna 2015 tieto- ja viestintätekniikka-ammattilaisten vajeen arvioidaan olevan 384 000–700 000 työpaikkaa, terveydenhoitoalalla arvioidaan olevan noin 1 miljoonan ammattilaisen vaje ja lisäksi 1 miljoonan tutkijan vaje; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin osaavien työntekijöiden riittävän määrän takaamiseksi näillä aloilla;

| 38. | panee merkille, että koulutuksen kansainvälistymisellä on sosiaalista, kulttuurista ja taloudellista merkitystä, ja tästä syystä kehottaa komissiota helpottamaan tutkijoiden, opiskelijoiden, tiedemiesten ja luennoitsijoiden kansainvälistä liikkuvuutta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että koulutuksen kansainvälistymisellä on sosiaalista, kulttuurista ja taloudellista merkitystä, ja tästä syystä kehottaa komissiota helpottamaan tutkijoiden, opiskelijoiden, tiedemiesten ja luennoitsijoiden kansainvälistä liikkuvuutta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella;

| 39. | ilmaisee huolestumisensa siitä, että korkeasti koulutetut henkilöt ottavat vastaan työpaikkoja, jotka eivät vastaa heidän pätevyyttään, tai vähäistä koulutusta vaativia työpaikkoja, mikä johtaa osaamisen vajaakäyttöön EU:ssa; |
| --- | --- |

39.

ilmaisee huolestumisensa siitä, että korkeasti koulutetut henkilöt ottavat vastaan työpaikkoja, jotka eivät vastaa heidän pätevyyttään, tai vähäistä koulutusta vaativia työpaikkoja, mikä johtaa osaamisen vajaakäyttöön EU:ssa;

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan opettajille suunnattuja koulutusohjelmia, jotta he saavat taitoja, joiden avulla he voivat entistä paremmin sopeutua työmarkkinoiden kehitykseen ja kehittää kaikkia opetustasoja vastaavia taitoja; |
| --- | --- |

40.

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan opettajille suunnattuja koulutusohjelmia, jotta he saavat taitoja, joiden avulla he voivat entistä paremmin sopeutua työmarkkinoiden kehitykseen ja kehittää kaikkia opetustasoja vastaavia taitoja;

| 41. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään työpaikalla tapahtuvaa koulutusta, mukaan lukien kaksitahoinen, niin yleissivistävän kuin ammatillisen koulutuksen käsittävä koulutusjärjestelmä, jotta nuoret saavat kosketuksen työmarkkinoihin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, ja edistämään työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen laadukasta kehystä, joka johtaa mahdollisimman usein pysyvään työsuhteeseen; kehottaa lisäksi asian kannalta tärkeitä sidosryhmiä varmistamaan, että työharjoittelu ja oppisopimuskoulutus toteutetaan ammattitaitoisten tukihenkilöiden ohjauksessa, että ne johtavat työmarkkinatarpeita vastaavien todellisten taitojen ja kokemuksen hankkimiseen ja uusien työpaikkojen tarjoamiseen; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan työharjoittelulle palkkaa ja sosiaalisia oikeuksia koskevat vähimmäisvaatimukset ja pyytää ottamaan käyttöön työharjoittelua koskevan eurooppalaisen laatukehyksen, jolla luodaan ihmisarvoiset työolot ja säännöt, joilla estetään harjoittelupaikkojen käyttäminen säännöllisten työpaikkojen korvaamiseen; |
| --- | --- |

41.

kannustaa jäsenvaltioita edistämään työpaikalla tapahtuvaa koulutusta, mukaan lukien kaksitahoinen, niin yleissivistävän kuin ammatillisen koulutuksen käsittävä koulutusjärjestelmä, jotta nuoret saavat kosketuksen työmarkkinoihin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, ja edistämään työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen laadukasta kehystä, joka johtaa mahdollisimman usein pysyvään työsuhteeseen; kehottaa lisäksi asian kannalta tärkeitä sidosryhmiä varmistamaan, että työharjoittelu ja oppisopimuskoulutus toteutetaan ammattitaitoisten tukihenkilöiden ohjauksessa, että ne johtavat työmarkkinatarpeita vastaavien todellisten taitojen ja kokemuksen hankkimiseen ja uusien työpaikkojen tarjoamiseen; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan työharjoittelulle palkkaa ja sosiaalisia oikeuksia koskevat vähimmäisvaatimukset ja pyytää ottamaan käyttöön työharjoittelua koskevan eurooppalaisen laatukehyksen, jolla luodaan ihmisarvoiset työolot ja säännöt, joilla estetään harjoittelupaikkojen käyttäminen säännöllisten työpaikkojen korvaamiseen;

| 42. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita lujittamaan näyttöön perustuvaa toimintapoliittista tietojenvaihtoa, joka koskee siirtymistä koulutuksesta työelämään ja oppimiseen liittyvää liikkuvuutta, sillä näin edistetään taitojen kehittämistä ja nuorten työllistettävyyttä; |
| --- | --- |

42.

pyytää komissiota ja jäsenvaltioita lujittamaan näyttöön perustuvaa toimintapoliittista tietojenvaihtoa, joka koskee siirtymistä koulutuksesta työelämään ja oppimiseen liittyvää liikkuvuutta, sillä näin edistetään taitojen kehittämistä ja nuorten työllistettävyyttä;

| 43. | kehottaa komissiota ammattipätevyyttä koskevassa tulevassa lainsäädäntöaloitteessa vahvistamaan tutkintojen ja ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista ja edistymään sellaisen mekanismin luomisessa, jolla tehostetaan pätevyyksien ja taitojen, myös muun kuin muodollisen oppimisen kautta saatujen ja arkioppimisen kautta saatujen taitojen, vastavuoroista tunnustamista, ja ulottamaan sama tunnustaminen koskemaan myös kolmansista maista tulevia työntekijöitä; katsoo, että tämä mekanismi olisi rakennettava asianmukaisten eurooppalaisten kehysten perustalta kuten eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET); |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota ammattipätevyyttä koskevassa tulevassa lainsäädäntöaloitteessa vahvistamaan tutkintojen ja ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista ja edistymään sellaisen mekanismin luomisessa, jolla tehostetaan pätevyyksien ja taitojen, myös muun kuin muodollisen oppimisen kautta saatujen ja arkioppimisen kautta saatujen taitojen, vastavuoroista tunnustamista, ja ulottamaan sama tunnustaminen koskemaan myös kolmansista maista tulevia työntekijöitä; katsoo, että tämä mekanismi olisi rakennettava asianmukaisten eurooppalaisten kehysten perustalta kuten eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET);

| 44. | pyytää kansallisia tilastolaitoksia kehittämään asianmukaisia indikaattoreita osaamisen ja koulutusjärjestelmän eri tasojen laadun mittaamiseen; |
| --- | --- |

44.

pyytää kansallisia tilastolaitoksia kehittämään asianmukaisia indikaattoreita osaamisen ja koulutusjärjestelmän eri tasojen laadun mittaamiseen;

| 45. | korostaa, että ulkosuhdehallinnolla eli EU:n lähetystöillä kolmansissa maissa voi olla tärkeä rooli annettaessa tietoa Euroopassa tarvittavista taidoista ja saatavilla olevista työpaikoista sekä avustettaessa Eurooppaan tulon kannalta tarvittavissa menettelyissä; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että ulkosuhdehallinnolla eli EU:n lähetystöillä kolmansissa maissa voi olla tärkeä rooli annettaessa tietoa Euroopassa tarvittavista taidoista ja saatavilla olevista työpaikoista sekä avustettaessa Eurooppaan tulon kannalta tarvittavissa menettelyissä;

| 46. | panee merkille, että väestörakenteen muutoksen vuoksi on huomattavan paljon ikääntyneitä henkilöitä, jotka voisivat toimia vapaaehtoistyössä ja jotka ovat yhteiskunnissa valtava hyödyntämätön voimavara; kehottaa komissiota parantamaan vanhempien vapaaehtoistyöntekijöiden mahdollisuuksia ja kehittämään niille yhä useammille kokeneille vanhuksille, jotka haluavat osallistua vapaaehtoistyöhön, vanhusten toimintaohjelmia (Seniors in Action), jotka voisivat toimia rinnan nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) kanssa ja täydentää sitä, sekä edistämään lisäksi sukupolvien välistä vapaaehtoistyötä ja opastusta koskevia erityisohjelmia; |
| --- | --- |

46.

panee merkille, että väestörakenteen muutoksen vuoksi on huomattavan paljon ikääntyneitä henkilöitä, jotka voisivat toimia vapaaehtoistyössä ja jotka ovat yhteiskunnissa valtava hyödyntämätön voimavara; kehottaa komissiota parantamaan vanhempien vapaaehtoistyöntekijöiden mahdollisuuksia ja kehittämään niille yhä useammille kokeneille vanhuksille, jotka haluavat osallistua vapaaehtoistyöhön, vanhusten toimintaohjelmia (Seniors in Action), jotka voisivat toimia rinnan nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) kanssa ja täydentää sitä, sekä edistämään lisäksi sukupolvien välistä vapaaehtoistyötä ja opastusta koskevia erityisohjelmia;

| 47. | katsoo, että aktiivisen elämän pidentämisen strategiaan liittyen tehdään liian vähän, jotta ikääntyneet saisivat digitaaliset taidot, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään näiden opettamiseen tarkoitettuja laajoja ohjelmia; |
| --- | --- |

47.

katsoo, että aktiivisen elämän pidentämisen strategiaan liittyen tehdään liian vähän, jotta ikääntyneet saisivat digitaaliset taidot, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään näiden opettamiseen tarkoitettuja laajoja ohjelmia;

| 48. | huomauttaa, että on tarpeen ylläpitää käsityöperinnettä ja siihen liittyviä taitoja ja että käsityöammatinharjoittajien tukemiseksi on luotava strategia, jotta käsityöalan kulttuuri-identiteetti säilyisi; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää tukea vuorottelukoulutusta ja nuorten käsityöläisten liikkuvuutta; panee merkille, että harjoittelupaikkojen edistäminen keinona integroida nuoria tälle alalle voi olla aktiivinen toimenpide, jota kannattaa tukea, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia toimia tämän suhteen; korostaa, että humanistiset alat ovat tärkeitä menneisyyden tutkimiselle ja kulttuuri-identiteettien paremmalle säilyttämiselle; |
| --- | --- |

48.

huomauttaa, että on tarpeen ylläpitää käsityöperinnettä ja siihen liittyviä taitoja ja että käsityöammatinharjoittajien tukemiseksi on luotava strategia, jotta käsityöalan kulttuuri-identiteetti säilyisi; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää tukea vuorottelukoulutusta ja nuorten käsityöläisten liikkuvuutta; panee merkille, että harjoittelupaikkojen edistäminen keinona integroida nuoria tälle alalle voi olla aktiivinen toimenpide, jota kannattaa tukea, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia toimia tämän suhteen; korostaa, että humanistiset alat ovat tärkeitä menneisyyden tutkimiselle ja kulttuuri-identiteettien paremmalle säilyttämiselle;

Työvoiman kysynnän ja työpaikkojen luomisen edistäminen

| 49. | toteaa, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on oma tehtävänsä Euroopan talousrakenteessa sekä lukumääränsä että niillä työttömyyden torjunnassa olevan strategisen roolin vuoksi; muistuttaa, että pk-yritykset tuottavat 85 prosenttia EU:n työpaikoista, jotka tuovat 58 prosenttia kaikesta unionissa saadusta lisäarvosta; kehottaa kaikkia asian kannalta tärkeitä sidosryhmiä poistamaan kaikki esteiksi katsottavat toimenpiteet yritysten perustamiselta ja niiden vapaalta liikkuvuudelta; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota helpottamaan pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja tukemaan niiden kasvua, kiinnittämään erityistä huomiota naisten yrittäjyyteen, tarjoamaan pk-yrityksille suotuisan sääntely- ja verotusympäristön, helpottamaan niiden markkinoille pääsyä, yksilöimään työntekijöiden työhönoton esteet, vähentämään byrokratiaa mahdollisimman paljon ja parantamaan niiden rahoituksensaantimahdollisuuksia; |
| --- | --- |

49.

toteaa, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on oma tehtävänsä Euroopan talousrakenteessa sekä lukumääränsä että niillä työttömyyden torjunnassa olevan strategisen roolin vuoksi; muistuttaa, että pk-yritykset tuottavat 85 prosenttia EU:n työpaikoista, jotka tuovat 58 prosenttia kaikesta unionissa saadusta lisäarvosta; kehottaa kaikkia asian kannalta tärkeitä sidosryhmiä poistamaan kaikki esteiksi katsottavat toimenpiteet yritysten perustamiselta ja niiden vapaalta liikkuvuudelta; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota helpottamaan pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja tukemaan niiden kasvua, kiinnittämään erityistä huomiota naisten yrittäjyyteen, tarjoamaan pk-yrityksille suotuisan sääntely- ja verotusympäristön, helpottamaan niiden markkinoille pääsyä, yksilöimään työntekijöiden työhönoton esteet, vähentämään byrokratiaa mahdollisimman paljon ja parantamaan niiden rahoituksensaantimahdollisuuksia;

| 50. | katsoo, että työllisyyden parantamiseksi tarvitaan entistä kohdennetumpaa innovointia ja entistä kilpailukykyisempää teollisuuspohjaa; katsoo, että on tarpeen edistää nuorison työllisyyttä, T&K-toimintaan perustuvia liiketoimintamalleja ja erityiskannustimia monenlaisten työnhakijoiden palkkaamiseksi; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että työllisyyden parantamiseksi tarvitaan entistä kohdennetumpaa innovointia ja entistä kilpailukykyisempää teollisuuspohjaa; katsoo, että on tarpeen edistää nuorison työllisyyttä, T&K-toimintaan perustuvia liiketoimintamalleja ja erityiskannustimia monenlaisten työnhakijoiden palkkaamiseksi;

| 51. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa tulevaisuudessa käyttöön yksinkertaistettu menettely, jossa yrityksen työntekijöille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, myönnetään koko EU:n alueella voimassa oleva väliaikainen oleskelulupa; |
| --- | --- |

51.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa tulevaisuudessa käyttöön yksinkertaistettu menettely, jossa yrityksen työntekijöille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, myönnetään koko EU:n alueella voimassa oleva väliaikainen oleskelulupa;

| 52. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panostamaan enemmän työpaikkojen luomiseen ja edistämään yrittäjyyttä, uusia yrityksiä ja itsenäistä ammatinharjoittamista, jotta voidaan luoda työllistymismahdollisuuksia ja vähentää sosiaalista syrjäytymistä; on sitä mieltä, että on tärkeää luoda sopiva ympäristö yritysten kehittämistä varten ja tarjota tämänsuuntaisia kannustimia, mutta se ei vielä riitä EU:n talouksien kehittämiseen; korostaa näin ollen, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota yrittäjähenkisen ajattelutavan ja osaamisen edistämiseen koulutuksen eri tasoilla, uusien yrittäjien valmentamiseen ja pk-yritysten henkilöstön osaamisen tehokkaaseen kehittämiseen; korostaa, että Euroopan teknologiainstituutilla ja Euroopan investointipankilla, erityisesti sellaisilla ohjelmilla kuin JASMINE ja JEREMIE, on tärkeä tehtävä edistää yritysten perustamista ja kehittämistä ja tarjota tukea pk-yritysten tarpeisiin; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panostamaan enemmän työpaikkojen luomiseen ja edistämään yrittäjyyttä, uusia yrityksiä ja itsenäistä ammatinharjoittamista, jotta voidaan luoda työllistymismahdollisuuksia ja vähentää sosiaalista syrjäytymistä; on sitä mieltä, että on tärkeää luoda sopiva ympäristö yritysten kehittämistä varten ja tarjota tämänsuuntaisia kannustimia, mutta se ei vielä riitä EU:n talouksien kehittämiseen; korostaa näin ollen, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota yrittäjähenkisen ajattelutavan ja osaamisen edistämiseen koulutuksen eri tasoilla, uusien yrittäjien valmentamiseen ja pk-yritysten henkilöstön osaamisen tehokkaaseen kehittämiseen; korostaa, että Euroopan teknologiainstituutilla ja Euroopan investointipankilla, erityisesti sellaisilla ohjelmilla kuin JASMINE ja JEREMIE, on tärkeä tehtävä edistää yritysten perustamista ja kehittämistä ja tarjota tukea pk-yritysten tarpeisiin;

| 53. | kehottaa komissiota ottamaan työlainsäädännön suunnittelussa huomioon pienet ensin -periaatteen ja pk-yritysten tarpeet; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota ottamaan työlainsäädännön suunnittelussa huomioon pienet ensin -periaatteen ja pk-yritysten tarpeet;

| 54. | korostaa, että vapaa ja älykkäästi säännelty internet on tärkeä uusyrityksille ja työpaikkojen luomiselle; katsoo, että internetin käyttäjien luottamuksella järjestelmään ja sen asianmukaiseen toimintaan on ratkaiseva merkitys uusille internetpohjaisille liiketoimintamalleille; |
| --- | --- |

54.

korostaa, että vapaa ja älykkäästi säännelty internet on tärkeä uusyrityksille ja työpaikkojen luomiselle; katsoo, että internetin käyttäjien luottamuksella järjestelmään ja sen asianmukaiseen toimintaan on ratkaiseva merkitys uusille internetpohjaisille liiketoimintamalleille;

| 55. | huomauttaa, että Euroopan unionissa ei ole tarpeeksi tutkimus- ja kehityspainotteisia innovatiivisia yrityksiä ja että innovaatiotaitojen ja digitaalisen lukutaidon puutteen vuoksi pk-yritykset eivät kykene soveltamaan innovatiivisia ja älykkäitä liiketoimintamalleja ja uusia teknologioita; |
| --- | --- |

55.

huomauttaa, että Euroopan unionissa ei ole tarpeeksi tutkimus- ja kehityspainotteisia innovatiivisia yrityksiä ja että innovaatiotaitojen ja digitaalisen lukutaidon puutteen vuoksi pk-yritykset eivät kykene soveltamaan innovatiivisia ja älykkäitä liiketoimintamalleja ja uusia teknologioita;

| 56. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä yhdennettyjen ja kilpailukykyisten riskipääomamarkkinoiden luomiseksi, sillä tämä on välttämätöntä innovatiivisten pk-yritysten perustamisen ja kasvun kannalta; |
| --- | --- |

56.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä yhdennettyjen ja kilpailukykyisten riskipääomamarkkinoiden luomiseksi, sillä tämä on välttämätöntä innovatiivisten pk-yritysten perustamisen ja kasvun kannalta;

| 57. | katsoo, että on saatava aikaan esteettömät ja kilpailukykyiset sisämarkkinat työntekijöiden vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi; katsoo lisäksi, että samalla, kun toteutetaan sisämarkkinat, tarvitaan työlainsäädäntöä, jolla luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset, sosiaaliturvan vahva koordinointi sekä mahdollistetaan työntekijöille se, että he voivat säilyttää, ylläpitää tai siirtää hankitut oikeutensa, erityisesti eläkkeiden siirrettävyyden, rajojen yli; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita tekemään läheistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa esteiden poistamiseksi opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuuden tieltä ja rohkaisemaan parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoon tällä alalla, jotta voidaan arvioida, miten sisämarkkinat kehittyvät palkansaajien sosiaaliturvan kannalta ja vastaanottavan maan palkka- ja työehdot huomioon ottaen; korostaa tässä yhteydessä, että palkkojen polkeminen on estettävä; |
| --- | --- |

57.

katsoo, että on saatava aikaan esteettömät ja kilpailukykyiset sisämarkkinat työntekijöiden vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi; katsoo lisäksi, että samalla, kun toteutetaan sisämarkkinat, tarvitaan työlainsäädäntöä, jolla luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset, sosiaaliturvan vahva koordinointi sekä mahdollistetaan työntekijöille se, että he voivat säilyttää, ylläpitää tai siirtää hankitut oikeutensa, erityisesti eläkkeiden siirrettävyyden, rajojen yli; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita tekemään läheistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa esteiden poistamiseksi opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuuden tieltä ja rohkaisemaan parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtoon tällä alalla, jotta voidaan arvioida, miten sisämarkkinat kehittyvät palkansaajien sosiaaliturvan kannalta ja vastaanottavan maan palkka- ja työehdot huomioon ottaen; korostaa tässä yhteydessä, että palkkojen polkeminen on estettävä;

| 58. | tuomitsee jyrkästi pimeän työn, joka vaarantaa sekä yhteiskunnallisen kehityksen että työntekijöiden aseman; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan säännöllisiä ja useampia tarkastuksia, määräämään asianmukaisia seuraamuksia sekä järjestämään tiedotuskampanjoita tietoisuuden lisäämiseksi työntekijöiden oikeuksista ja pimeästi työskenteleville koituvista pitkän aikavälin haitoista; pyytää lisäksi jäsenvaltioita yhdistämään ehkäiseviä toimenpiteitä ja seuraamuksia sekä kannustimia, joiden tarkoituksena on torjua pimeään työhön turvautumista sekä muuttaa pimeää työtä säännölliseksi työksi; |
| --- | --- |

58.

tuomitsee jyrkästi pimeän työn, joka vaarantaa sekä yhteiskunnallisen kehityksen että työntekijöiden aseman; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan säännöllisiä ja useampia tarkastuksia, määräämään asianmukaisia seuraamuksia sekä järjestämään tiedotuskampanjoita tietoisuuden lisäämiseksi työntekijöiden oikeuksista ja pimeästi työskenteleville koituvista pitkän aikavälin haitoista; pyytää lisäksi jäsenvaltioita yhdistämään ehkäiseviä toimenpiteitä ja seuraamuksia sekä kannustimia, joiden tarkoituksena on torjua pimeään työhön turvautumista sekä muuttaa pimeää työtä säännölliseksi työksi;

| 59. | katsoo, että terveydenhoitoalalla on ratkaiseva merkitys Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo myös, että väestörakenteen muutoksen vuoksi terveys- ja sosiaalipalvelujen ala on työllisyyden lähde, jonka merkitys kasvaa ja joka edistää merkittävästi sosiaalista osallisuutta; pyytää kehittämään hoivatyötä, jotta voidaan täyttää todelliset tarpeet ja varmistaa laadukkaat, kaikkien saatavilla olevat hoitopalvelut sekä hyvät työ- ja palkkaehdot turvautumatta pimeään työhön; kehottaa komissiota tukemaan kotityöntekijöitä koskevaa ILOn (tulevaa) yleissopimusta ja suositusta, jotta voidaan parantaa tämän alan työntekijöiden työoloja; kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksen asiakkaiden kotona työskentelevien hoitoavustajien asemasta sekä muista asianmukaisista ja kestävistä ratkaisuista, jotka tukevat itsenäistä elämää, jotta voidaan arvioida, tarjoaako EU:n lainsäädäntö riittävän sosiaaliturvan tämän alan työntekijöille, jotka ovat usein naisia; |
| --- | --- |

59.

katsoo, että terveydenhoitoalalla on ratkaiseva merkitys Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa; katsoo myös, että väestörakenteen muutoksen vuoksi terveys- ja sosiaalipalvelujen ala on työllisyyden lähde, jonka merkitys kasvaa ja joka edistää merkittävästi sosiaalista osallisuutta; pyytää kehittämään hoivatyötä, jotta voidaan täyttää todelliset tarpeet ja varmistaa laadukkaat, kaikkien saatavilla olevat hoitopalvelut sekä hyvät työ- ja palkkaehdot turvautumatta pimeään työhön; kehottaa komissiota tukemaan kotityöntekijöitä koskevaa ILOn (tulevaa) yleissopimusta ja suositusta, jotta voidaan parantaa tämän alan työntekijöiden työoloja; kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksen asiakkaiden kotona työskentelevien hoitoavustajien asemasta sekä muista asianmukaisista ja kestävistä ratkaisuista, jotka tukevat itsenäistä elämää, jotta voidaan arvioida, tarjoaako EU:n lainsäädäntö riittävän sosiaaliturvan tämän alan työntekijöille, jotka ovat usein naisia;

| 60. | korostaa sosiaali-, terveys-, hoito- ja koulutuspalvelujen mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomisessa ja vaatii vahvaa ja kestävää panostusta näihin keskeisiin palveluihin ja infrastruktuureihin sekä ihmisarvoisia työoloja laadukkaiden palvelujen tarjoamisen tueksi; odottaa komission toimintasuunnitelmaa, jossa puututaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden tarjonnassa olevaan pulaan; |
| --- | --- |

60.

korostaa sosiaali-, terveys-, hoito- ja koulutuspalvelujen mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomisessa ja vaatii vahvaa ja kestävää panostusta näihin keskeisiin palveluihin ja infrastruktuureihin sekä ihmisarvoisia työoloja laadukkaiden palvelujen tarjoamisen tueksi; odottaa komission toimintasuunnitelmaa, jossa puututaan terveydenhuoltoalan työntekijöiden tarjonnassa olevaan pulaan;

| 61. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja muita sidosryhmiä varmistamaan, että EU:n, esimerkiksi ESR:n, EAKR:n ja koheesiorahaston, varoja sekä mikrorahoitusjärjestelyn kaltaisia järjestelyitä käytetään tehokkaasti, yksinkertaisesti ja synergioita tuottavasti työpaikkojen luomiseksi, mukaan lukien työpaikat yhteisötaloudessa; tuo esiin hyödyt, joita saadaan rakennerahastojen investointien kohdentamisesta koulutukseen teknologista lisäarvoa tuovilla aloilla sekä aloille, jotka ovat erityisen tärkeitä edistettäessä siirtymistä entistä kestävämpiin kasvumalleihin; vaatii kiinnittämään erityistä huomiota niihin jäsenvaltioihin, joissa työttömyysaste on korkea ja keskimääräiset kuukausitulot jäävät köyhyysrajan alapuolelle; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita, työmarkkinaosapuolia ja muita sidosryhmiä varmistamaan, että EU:n, esimerkiksi ESR:n, EAKR:n ja koheesiorahaston, varoja sekä mikrorahoitusjärjestelyn kaltaisia järjestelyitä käytetään tehokkaasti, yksinkertaisesti ja synergioita tuottavasti työpaikkojen luomiseksi, mukaan lukien työpaikat yhteisötaloudessa; tuo esiin hyödyt, joita saadaan rakennerahastojen investointien kohdentamisesta koulutukseen teknologista lisäarvoa tuovilla aloilla sekä aloille, jotka ovat erityisen tärkeitä edistettäessä siirtymistä entistä kestävämpiin kasvumalleihin; vaatii kiinnittämään erityistä huomiota niihin jäsenvaltioihin, joissa työttömyysaste on korkea ja keskimääräiset kuukausitulot jäävät köyhyysrajan alapuolelle;

| 62. | muistuttaa EU:n eri rahastojen välisen synergian merkityksestä ja korostaa, että rahastojen käytössä on tärkeää noudattaa hajautettua lähestymistapaa, jotta voidaan vastata työmarkkinoiden vaatimuksiin; katsoo, että yksityishenkilöille ja yrityksille on myös annettava sopivia kannustimia koulutusinvestointeihin; korostaa tässä yhteydessä koheesiopolitiikan osuutta resurssitehokkuutta koskevassa EU:n lippulaiva-aloitteessa, ja kehottaa ottamaan huomioon sen kestävään kasvuun liittyvät mahdollisuudet; |
| --- | --- |

62.

muistuttaa EU:n eri rahastojen välisen synergian merkityksestä ja korostaa, että rahastojen käytössä on tärkeää noudattaa hajautettua lähestymistapaa, jotta voidaan vastata työmarkkinoiden vaatimuksiin; katsoo, että yksityishenkilöille ja yrityksille on myös annettava sopivia kannustimia koulutusinvestointeihin; korostaa tässä yhteydessä koheesiopolitiikan osuutta resurssitehokkuutta koskevassa EU:n lippulaiva-aloitteessa, ja kehottaa ottamaan huomioon sen kestävään kasvuun liittyvät mahdollisuudet;

| 63. | katsoo, että koheesiopolitiikan välineiden ja varsinkin ESR:n tehokkuutta on tarpeen parantaa keskittämällä rahoitus rajattuun joukkoon ensisijaisia suuntaviivoja, vahvistamalla institutionaalisten uudistusten edellyttämiä olosuhteita, lujittamalla kumppanuusperiaatetta, tähtäämällä selkeisiin ja mitattavissa oleviin tavoitteisiin ja ottamalla käyttöön kehitysyhteistyön ja kumppanuuden investointisopimuksia komission ja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että koheesiopolitiikan välineiden ja varsinkin ESR:n tehokkuutta on tarpeen parantaa keskittämällä rahoitus rajattuun joukkoon ensisijaisia suuntaviivoja, vahvistamalla institutionaalisten uudistusten edellyttämiä olosuhteita, lujittamalla kumppanuusperiaatetta, tähtäämällä selkeisiin ja mitattavissa oleviin tavoitteisiin ja ottamalla käyttöön kehitysyhteistyön ja kumppanuuden investointisopimuksia komission ja jäsenvaltioiden välillä;

| 64. | kehottaa komissiota tarkistamaan EU:n suorien yritystukijärjestelmien olemassa olevat puitteet ja tutkimaan mahdollisuutta myöntää leijonanosa tuesta työpaikkojen luomiseen yrityksissä, kehittämään työntekijöiden taitoja ja toteuttamaan lisää koulutusohjelmia; |
| --- | --- |

64.

kehottaa komissiota tarkistamaan EU:n suorien yritystukijärjestelmien olemassa olevat puitteet ja tutkimaan mahdollisuutta myöntää leijonanosa tuesta työpaikkojen luomiseen yrityksissä, kehittämään työntekijöiden taitoja ja toteuttamaan lisää koulutusohjelmia;

Työmarkkinoiden toiminnan parantaminen

| 65. | panee merkille, että joustoturva-ajattelu on saanut uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa keskeisen sijan ja on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kriisin vuoksi kansalliset joustoturvajärjestelyt ovat joutuneet tiukkaan testiin myös silloin, kun työmarkkinoilla on toteutettu ulkoisia joustotoimia lujittamatta kuitenkaan vastaavasti sosiaaliturvajärjestelmiä; korostaa kuitenkin, että työmarkkinauudistuksia on toteutettava heikentämättä toimivia toimintalinjoja ja kansallisten hallitusten ja työmarkkinaosapuolten välistä yhteisymmärrystä ja luottamusta; korostaa, että joustoturvatoimet on räätälöitävä sosiaalisiin oloihin ja kansallisten työmarkkinoiden erityisrakenteeseen ja että niiden on oltava työnantajien ja työntekijöiden edun mukaisia; |
| --- | --- |

65.

panee merkille, että joustoturva-ajattelu on saanut uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmassa keskeisen sijan ja on samaa mieltä komission kanssa siitä, että kriisin vuoksi kansalliset joustoturvajärjestelyt ovat joutuneet tiukkaan testiin myös silloin, kun työmarkkinoilla on toteutettu ulkoisia joustotoimia lujittamatta kuitenkaan vastaavasti sosiaaliturvajärjestelmiä; korostaa kuitenkin, että työmarkkinauudistuksia on toteutettava heikentämättä toimivia toimintalinjoja ja kansallisten hallitusten ja työmarkkinaosapuolten välistä yhteisymmärrystä ja luottamusta; korostaa, että joustoturvatoimet on räätälöitävä sosiaalisiin oloihin ja kansallisten työmarkkinoiden erityisrakenteeseen ja että niiden on oltava työnantajien ja työntekijöiden edun mukaisia;

| 66. | painottaa kuitenkin, että joustoturvajärjestelyt eivät yksin riitä kriisin ratkaisemiseen, ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan tarvittavia työmarkkinauudistuksia kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa ja epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden työmarkkinoille pääsyyn; suosittaakin tässä yhteydessä, että sovelletaan alhaalta ylös -lähestymistapaa, jotta voidaan helpottaa vuoropuhelua ja kaikkien poliittisten ja sosiaalisten hallintotasojen osallistumista; |
| --- | --- |

66.

painottaa kuitenkin, että joustoturvajärjestelyt eivät yksin riitä kriisin ratkaisemiseen, ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan tarvittavia työmarkkinauudistuksia kiinnittäen erityistä huomiota muita heikommassa ja epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden työmarkkinoille pääsyyn; suosittaakin tässä yhteydessä, että sovelletaan alhaalta ylös -lähestymistapaa, jotta voidaan helpottaa vuoropuhelua ja kaikkien poliittisten ja sosiaalisten hallintotasojen osallistumista;

| 67. | uskoo, että tässä yhteiskunnan ja talouselämän muutosten uudessa käännekohdassa joustoturvan neljää osatekijää – joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt, aktiivinen työmarkkinapolitiikka, elinikäinen oppiminen ja nykyaikaiset sosiaaliturvajärjestelmät – ja niiden välistä tasapainoa olisi tarkasteltava uudelleen ja vahvistettava, jotta vastataan työntekijöiden ja yritysten tarpeisiin nykyaikaisilla työmarkkinoilla, luodaan ihmisarvoisia työpaikkoja ja taataan työntekijöiden työllistettävyys, riittävä sosiaaliturva sekä samapalkkaisuuden periaatteen noudattaminen yhdessä sukupuolten tasa-arvon kanssa; pitää työmarkkinalaitosten lujittamista tässä prosessissa olennaisena, jotta voidaan varmistaa, että työntekijät hyötyvät siirtymisestä työpaikasta, ammatista, alasta tai työmarkkina-asemasta toiseen; katsoo lisäksi, että työmarkkinaosapuolilla olisi oltava rooli tässä tarkastelussa osana työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua; |
| --- | --- |

67.

uskoo, että tässä yhteiskunnan ja talouselämän muutosten uudessa käännekohdassa joustoturvan neljää osatekijää – joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt, aktiivinen työmarkkinapolitiikka, elinikäinen oppiminen ja nykyaikaiset sosiaaliturvajärjestelmät – ja niiden välistä tasapainoa olisi tarkasteltava uudelleen ja vahvistettava, jotta vastataan työntekijöiden ja yritysten tarpeisiin nykyaikaisilla työmarkkinoilla, luodaan ihmisarvoisia työpaikkoja ja taataan työntekijöiden työllistettävyys, riittävä sosiaaliturva sekä samapalkkaisuuden periaatteen noudattaminen yhdessä sukupuolten tasa-arvon kanssa; pitää työmarkkinalaitosten lujittamista tässä prosessissa olennaisena, jotta voidaan varmistaa, että työntekijät hyötyvät siirtymisestä työpaikasta, ammatista, alasta tai työmarkkina-asemasta toiseen; katsoo lisäksi, että työmarkkinaosapuolilla olisi oltava rooli tässä tarkastelussa osana työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua;

| 68. | pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 152 artiklan nojalla Euroopan komissiota edistämään työmarkkinaosapuolten asemaa varsinkin toimialakohtaisesti Euroopan unionissa kunnioittaen samalla niiden itsenäisyyttä; |
| --- | --- |

68.

pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 152 artiklan nojalla Euroopan komissiota edistämään työmarkkinaosapuolten asemaa varsinkin toimialakohtaisesti Euroopan unionissa kunnioittaen samalla niiden itsenäisyyttä;

| 69. | kannattaa SEUT-sopimuksen 155 artiklan mukaisesti työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ja kannustaa niitä solmimaan sopimussuhteita ja tekemään sopimuksia; kehottaa työmarkkinaosapuolia käyttämään varsinkin toimialakohtaisesti SEUT:n 155 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä SEUT:n 153 artiklassa tarkoitetuilla aloilla EU:ssa tehtyjen sopimusten täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

69.

kannattaa SEUT-sopimuksen 155 artiklan mukaisesti työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua ja kannustaa niitä solmimaan sopimussuhteita ja tekemään sopimuksia; kehottaa työmarkkinaosapuolia käyttämään varsinkin toimialakohtaisesti SEUT:n 155 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä SEUT:n 153 artiklassa tarkoitetuilla aloilla EU:ssa tehtyjen sopimusten täytäntöön panemiseksi;

| 70. | kannustaa jäsenvaltioita kehittämään kaikkia etätyön muotoja sekä kaikkia perinteisen aikaan ja paikkaan sidotun työn ulkopuolisia työn organisoinnin ja/tai toteuttamisen muotoja tietoliikennevälineiden ja internetin avulla palvelun tarjoamisen tai työsuhteen yhteydessä; |
| --- | --- |

70.

kannustaa jäsenvaltioita kehittämään kaikkia etätyön muotoja sekä kaikkia perinteisen aikaan ja paikkaan sidotun työn ulkopuolisia työn organisoinnin ja/tai toteuttamisen muotoja tietoliikennevälineiden ja internetin avulla palvelun tarjoamisen tai työsuhteen yhteydessä;

Yhteiskunnallista osallisuutta edistävien työmarkkinoiden tukeminen

| 71. | korostaa, että jotta Eurooppa selviäisi talouskriisistä vahvana, tulisi entistä kilpailukykyisemmäksi ja yhtenäisemmäksi, saavuttaisi entistä suuremman talouskasvun ja työllisyyden sekä varmistaisi eurooppalaisen hyvinvointijärjestelmän toteutumisen pitkällä aikavälillä, sen olisi käytettävä paremmin työvoimapotentiaaliaan kaikissa ikäryhmissä, parannettava sekä työmarkkinoidensa toimintaa että sosiaalista osallisuutta ja sosiaaliturvaa ja myös vahvistettava työntekijöiden pätevyyksiä ja taitoja; |
| --- | --- |

71.

korostaa, että jotta Eurooppa selviäisi talouskriisistä vahvana, tulisi entistä kilpailukykyisemmäksi ja yhtenäisemmäksi, saavuttaisi entistä suuremman talouskasvun ja työllisyyden sekä varmistaisi eurooppalaisen hyvinvointijärjestelmän toteutumisen pitkällä aikavälillä, sen olisi käytettävä paremmin työvoimapotentiaaliaan kaikissa ikäryhmissä, parannettava sekä työmarkkinoidensa toimintaa että sosiaalista osallisuutta ja sosiaaliturvaa ja myös vahvistettava työntekijöiden pätevyyksiä ja taitoja;

| 72. | pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen toteutetaan tarjoamalla riittävä turva työntekijöille ja parantamalla työmarkkinoille osallistumista, jotta voidaan lisätä kaikkien erilaisissa työsuhteissa olevien työntekijöiden mahdollisuuksia, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ja haavoittuvimpien ryhmien, päästä työmarkkinoille ja menestyä työelämässä; |
| --- | --- |

72.

pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen toteutetaan tarjoamalla riittävä turva työntekijöille ja parantamalla työmarkkinoille osallistumista, jotta voidaan lisätä kaikkien erilaisissa työsuhteissa olevien työntekijöiden mahdollisuuksia, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ja haavoittuvimpien ryhmien, päästä työmarkkinoille ja menestyä työelämässä;

| 73. | painottaa, että on tärkeää ottaa huomioon vammaisten oikeudet ohjelman sekä kaikkien Eurooppa 2020 -strategian toimien täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä edistääkseen vammaisyleissopimuksen 29 artiklassa vahvistetun kaikkien tarpeet huomioon ottavan suunnittelun kehittämistä ja saatavuutta sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

73.

painottaa, että on tärkeää ottaa huomioon vammaisten oikeudet ohjelman sekä kaikkien Eurooppa 2020 -strategian toimien täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä edistääkseen vammaisyleissopimuksen 29 artiklassa vahvistetun kaikkien tarpeet huomioon ottavan suunnittelun kehittämistä ja saatavuutta sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa;

| 74. | korostaa, etteivät palkankorotukset pysy tuottavuuden nousun tahdissa monissa jäsenvaltioissa, ja on erittäin huolestunut siitä, että nykyisin on yhä enemmän ns. työssäkäyviä köyhiä, jotka tosin ovat palkansaajia mutta jäävät köyhyysrajan alapuolelle, ja katsoo, että tämän tilanteen korjaamiseksi olisi toteutettava määrätietoisia toimia; |
| --- | --- |

74.

korostaa, etteivät palkankorotukset pysy tuottavuuden nousun tahdissa monissa jäsenvaltioissa, ja on erittäin huolestunut siitä, että nykyisin on yhä enemmän ns. työssäkäyviä köyhiä, jotka tosin ovat palkansaajia mutta jäävät köyhyysrajan alapuolelle, ja katsoo, että tämän tilanteen korjaamiseksi olisi toteutettava määrätietoisia toimia;

| 75. | pitää ensisijaisen tärkeänä nuorisotyöttömyyden ongelman ratkaisemista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan ponnisteluitaan nuorten saamiseksi työmarkkinoille muun muassa nuorille ja työnantajille tarkoitettujen kannustimien sekä koulutusjaksojen ja oppimisen kehittämisen avulla; pitää tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeänä koulusta työelämään siirtymisen helpottamista, yksilöllistä ohjausta ja seurantaa sekä sitä, että tarjotaan mahdollisuuksia hankkia todellisia taitoja ja päivittää niitä työmarkkinoiden vaatimusten mukaisesti; korostaa, että tätä aloitetta on koordinoitava tiiviisti Nuoret liikkeellä -aloitteen kanssa; |
| --- | --- |

75.

pitää ensisijaisen tärkeänä nuorisotyöttömyyden ongelman ratkaisemista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan ponnisteluitaan nuorten saamiseksi työmarkkinoille muun muassa nuorille ja työnantajille tarkoitettujen kannustimien sekä koulutusjaksojen ja oppimisen kehittämisen avulla; pitää tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeänä koulusta työelämään siirtymisen helpottamista, yksilöllistä ohjausta ja seurantaa sekä sitä, että tarjotaan mahdollisuuksia hankkia todellisia taitoja ja päivittää niitä työmarkkinoiden vaatimusten mukaisesti; korostaa, että tätä aloitetta on koordinoitava tiiviisti Nuoret liikkeellä -aloitteen kanssa;

| 76. | korostaa, että on tärkeää luoda asianmukaiset edellytykset sen varmistamiseksi, että ikääntyvät työntekijät voivat pysyä pidempään työmarkkinoilla, ja ottaa sukupolvien välinen solidaarisuus ja yhteistyö huomioon työssä ja sellaisten aloitteiden toteuttamisessa, joilla edistetään työuran pidentämistä, kuten työn jakaminen, osaamisen ja työuran uudelleenarviointi, vapaaehtoistyö ja asteittainen eläkkeelle siirtyminen, myös freelancerien keskuudessa; |
| --- | --- |

76.

korostaa, että on tärkeää luoda asianmukaiset edellytykset sen varmistamiseksi, että ikääntyvät työntekijät voivat pysyä pidempään työmarkkinoilla, ja ottaa sukupolvien välinen solidaarisuus ja yhteistyö huomioon työssä ja sellaisten aloitteiden toteuttamisessa, joilla edistetään työuran pidentämistä, kuten työn jakaminen, osaamisen ja työuran uudelleenarviointi, vapaaehtoistyö ja asteittainen eläkkeelle siirtyminen, myös freelancerien keskuudessa;

| 77. | ottaa huomioon Euroopan unionin väestön ikääntymisen ja vaatii jäsenvaltioita laatimaan joukon välineitä, joilla helpotettaisiin ikääntyneiden pääsyä työmarkkinoille; kehottaa edistämään ja tukemaan laajalti ikääntyneiden ohjausta ja aktivointia aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden puitteissa ja kehottaa niin ikään ottamaan käyttöön kannustimia työnantajia varten, koska yritykset eivät juuri ole kiinnostuneita vanhemmista työntekijöistä; korostaa näiden henkilöiden lisäkoulutusta ja osaamisen kohottamista, minkä johdosta he voivat palata työmarkkinoille; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää hyödyntää vanhempien ihmisten tietämystä ja kokemusta esimerkiksi valmennushankkeiden avulla; |
| --- | --- |

77.

ottaa huomioon Euroopan unionin väestön ikääntymisen ja vaatii jäsenvaltioita laatimaan joukon välineitä, joilla helpotettaisiin ikääntyneiden pääsyä työmarkkinoille; kehottaa edistämään ja tukemaan laajalti ikääntyneiden ohjausta ja aktivointia aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden puitteissa ja kehottaa niin ikään ottamaan käyttöön kannustimia työnantajia varten, koska yritykset eivät juuri ole kiinnostuneita vanhemmista työntekijöistä; korostaa näiden henkilöiden lisäkoulutusta ja osaamisen kohottamista, minkä johdosta he voivat palata työmarkkinoille; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää hyödyntää vanhempien ihmisten tietämystä ja kokemusta esimerkiksi valmennushankkeiden avulla;

| 78. | ottaen huomioon kasvavan työttömyyden kehottaa jäsenvaltioita nykyaikaistamaan ja vahvistamaan julkisia työvoimapalveluita, jotta niillä voi olla elämän aikana laajempi rooli palveluiden toimittajana sekä työntekijöille että työnantajille; katsoo että julkiset työvoimapalvelut voivat tarjota taitojen arviointia, profiilin luontia ja henkilökohtaista ammatinvalinnanohjausta ja neuvontapalveluja tiiviissä yhteistyössä paikallisten työnantajien kanssa sekä tarjota tietoja yrittäjyysmahdollisuuksista ja monenlaisia koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia; |
| --- | --- |

78.

ottaen huomioon kasvavan työttömyyden kehottaa jäsenvaltioita nykyaikaistamaan ja vahvistamaan julkisia työvoimapalveluita, jotta niillä voi olla elämän aikana laajempi rooli palveluiden toimittajana sekä työntekijöille että työnantajille; katsoo että julkiset työvoimapalvelut voivat tarjota taitojen arviointia, profiilin luontia ja henkilökohtaista ammatinvalinnanohjausta ja neuvontapalveluja tiiviissä yhteistyössä paikallisten työnantajien kanssa sekä tarjota tietoja yrittäjyysmahdollisuuksista ja monenlaisia koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia;

| 79. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita virallisesti tunnustamaan yhteisötalouden panoksen, jonka osuus EU:n työpaikoista on 10 prosenttia ja jolla on olennainen rooli EU:n taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta; katsoo, että on välttämätöntä vauhdittaa sen kehitystä, jotta edistetään sosiaalisesti osallistavaa vaurauden muodostumista ja osallistavien työmarkkinoiden kehittämistä, jotta säilytetään työpaikkoja aloilla ja yrityksissä, jotka ovat kriisissä ja/tai joita uhkaa sulkeminen, jotta parannetaan työpaikkojen vakautta, ylläpidetään taitoja ja kehitetään työllistymiskanavia ryhmille, jotka ovat erityisen heikossa asemassa; |
| --- | --- |

79.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita virallisesti tunnustamaan yhteisötalouden panoksen, jonka osuus EU:n työpaikoista on 10 prosenttia ja jolla on olennainen rooli EU:n taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta; katsoo, että on välttämätöntä vauhdittaa sen kehitystä, jotta edistetään sosiaalisesti osallistavaa vaurauden muodostumista ja osallistavien työmarkkinoiden kehittämistä, jotta säilytetään työpaikkoja aloilla ja yrityksissä, jotka ovat kriisissä ja/tai joita uhkaa sulkeminen, jotta parannetaan työpaikkojen vakautta, ylläpidetään taitoja ja kehitetään työllistymiskanavia ryhmille, jotka ovat erityisen heikossa asemassa;

| 80. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvoa sekä työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista tukevien politiikkojen parantamisella ja lujittamisella pitäisi voida edistää naisten ja miesten aktiiviväestön osallistumista enemmän työelämään; painottaa, että on tärkeää antaa naisille mahdollisuuksia osallistua ja palata työmarkkinoille sekä edistyä työelämässä, erityisesti niille naisille, joilla on vaikeuksia työhön palaamisessa äitiys- tai vanhempainloman jälkeen; |
| --- | --- |

80.

korostaa, että sukupuolten tasa-arvoa sekä työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamista tukevien politiikkojen parantamisella ja lujittamisella pitäisi voida edistää naisten ja miesten aktiiviväestön osallistumista enemmän työelämään; painottaa, että on tärkeää antaa naisille mahdollisuuksia osallistua ja palata työmarkkinoille sekä edistyä työelämässä, erityisesti niille naisille, joilla on vaikeuksia työhön palaamisessa äitiys- tai vanhempainloman jälkeen;

| 81. | katsoo, että on toteutettava toimia teknisten ja insinöörialojen (matematiikka, tietojenkäsittely, luonnontieteet, teknologia) opintojen edistämiseksi tyttöjen keskuudessa ja sukupuolistereotypioiden ja naisten ammatillisen eriytymisen torjumiseksi koulutuksessa ja työmarkkinoilla; pyytää jäsenvaltioita toteuttamaan kohdennettuja toimia naisten lukumäärän lisäämiseksi ylemmissä johtotehtävissä ja muilla johtavilla paikoilla; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että on toteutettava toimia teknisten ja insinöörialojen (matematiikka, tietojenkäsittely, luonnontieteet, teknologia) opintojen edistämiseksi tyttöjen keskuudessa ja sukupuolistereotypioiden ja naisten ammatillisen eriytymisen torjumiseksi koulutuksessa ja työmarkkinoilla; pyytää jäsenvaltioita toteuttamaan kohdennettuja toimia naisten lukumäärän lisäämiseksi ylemmissä johtotehtävissä ja muilla johtavilla paikoilla;

| 82. | katsoo, että EU:n syrjinnänvastaisen lainsäädännön avulla on tuntuvasti nostettu suojelun tasoa koko EU:ssa; katsoo kuitenkin, että on tehtävä enemmän eri ryhmien syrjinnän, myös moninkertaisen syrjinnän, torjumiseksi työssä, koulutuksessa ja ammateissa, jotta yhtäläisen kohtelun periaate saadaan toteutettua; katsoo, että naisten osallistumista työmarkkinoille olisi lisättävä myös kohdennetulla sosiaalipolitiikalla, jossa keskitytään päivähoitoon ja perheille annettavaan tukeen, panemalla täytäntöön sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia ohjelmia sekä toteuttamalla toimia, joilla edistetään naisten ja miesten rekrytointia ei-perinteisiin työpaikkoihin vapaaehtoisuuden pohjalta ja joissa kiinnitetään erityistä huomiota perinteisesti miesvaltaisiin aloihin; |
| --- | --- |

82.

katsoo, että EU:n syrjinnänvastaisen lainsäädännön avulla on tuntuvasti nostettu suojelun tasoa koko EU:ssa; katsoo kuitenkin, että on tehtävä enemmän eri ryhmien syrjinnän, myös moninkertaisen syrjinnän, torjumiseksi työssä, koulutuksessa ja ammateissa, jotta yhtäläisen kohtelun periaate saadaan toteutettua; katsoo, että naisten osallistumista työmarkkinoille olisi lisättävä myös kohdennetulla sosiaalipolitiikalla, jossa keskitytään päivähoitoon ja perheille annettavaan tukeen, panemalla täytäntöön sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia ohjelmia sekä toteuttamalla toimia, joilla edistetään naisten ja miesten rekrytointia ei-perinteisiin työpaikkoihin vapaaehtoisuuden pohjalta ja joissa kiinnitetään erityistä huomiota perinteisesti miesvaltaisiin aloihin;

| 83. | huomauttaa, että syrjintäkiellolle on ihmisoikeuksia koskevan ulottuvuuden lisäksi taloudellisia perusteita; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet päästäkseen ripeästi sopimukseen ja hyväksyäkseen ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; pyytää komissiota edelleen tukemaan sitä, että neuvostossa ratkaistaisiin tekniset vaikeudet ja päästäisiin tällaiseen sopimukseen, sillä vahva EU:n syrjintäkieltopolitiikka tukee Eurooppa 2020 -strategiaa; |
| --- | --- |

83.

huomauttaa, että syrjintäkiellolle on ihmisoikeuksia koskevan ulottuvuuden lisäksi taloudellisia perusteita; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet päästäkseen ripeästi sopimukseen ja hyväksyäkseen ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta; pyytää komissiota edelleen tukemaan sitä, että neuvostossa ratkaistaisiin tekniset vaikeudet ja päästäisiin tällaiseen sopimukseen, sillä vahva EU:n syrjintäkieltopolitiikka tukee Eurooppa 2020 -strategiaa;

| 84. | on sitä mieltä, että mikäli naispuolisten työntekijöiden pätevyys ja taidot halutaan säilyttää muuttuvassa taloustilanteessa ja mikäli niin haluavia halutaan auttaa palaamaan työhön, on välttämätöntä, että vanhempainlomalla olevat työntekijät otetaan myös mukaan työnantajansa järjestämään koulutustoimintaan; |
| --- | --- |

84.

on sitä mieltä, että mikäli naispuolisten työntekijöiden pätevyys ja taidot halutaan säilyttää muuttuvassa taloustilanteessa ja mikäli niin haluavia halutaan auttaa palaamaan työhön, on välttämätöntä, että vanhempainlomalla olevat työntekijät otetaan myös mukaan työnantajansa järjestämään koulutustoimintaan;

| 85. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan toimenpiteitä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ja panostamaan siihen, että naiset osallistuvat työelämään, edistämällä monimuotoisuusjohtamista, naisten ammatillista kannustamista sekä sellaisten uudentyyppisten työpaikkojen luomista, joissa työehdot ovat joustavampia; |
| --- | --- |

85.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan toimenpiteitä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi ja panostamaan siihen, että naiset osallistuvat työelämään, edistämällä monimuotoisuusjohtamista, naisten ammatillista kannustamista sekä sellaisten uudentyyppisten työpaikkojen luomista, joissa työehdot ovat joustavampia;

| 86. | korostaa, että uusien työpaikkojen osalta on sovellettava uusia työn organisoinnin muotoja, jotka antavat perheellisille työntekijöille mahdollisuuden vaihtoehtoisiin työaikoihin, työtuntien vähentämiseen tai etätyöhön; |
| --- | --- |

86.

korostaa, että uusien työpaikkojen osalta on sovellettava uusia työn organisoinnin muotoja, jotka antavat perheellisille työntekijöille mahdollisuuden vaihtoehtoisiin työaikoihin, työtuntien vähentämiseen tai etätyöhön;

| 87. | toteaa, että naisten työllisyyden kohentamiseen on mahdollisuuksia hoito- ja palvelualojen lisäksi myös kodinturva-alalla, logistiikka-alalla (kuljetukset mukaan lukien), yrityspalvelusektorilla, kuten vakuutus- ja konsultointialoilla, sekä ympäristöalalla ja kestävän kehityksen mukaisissa työpaikoissa; |
| --- | --- |

87.

toteaa, että naisten työllisyyden kohentamiseen on mahdollisuuksia hoito- ja palvelualojen lisäksi myös kodinturva-alalla, logistiikka-alalla (kuljetukset mukaan lukien), yrityspalvelusektorilla, kuten vakuutus- ja konsultointialoilla, sekä ympäristöalalla ja kestävän kehityksen mukaisissa työpaikoissa;

| 88. | vaatii komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja kehittämään erityisiä ohjelmia, joiden avulla edistetään naisten palkkaamista teknisille aloille myöntämällä tukea nuorille naispuolisille korkeakouluopiskelijoille eräissä jäsenvaltioissa sovellettujen hyvien käytäntöjen mukaisesti, joista voidaan mainita esimerkiksi Itävallan Excellentia-ohjelma, jonka avulla on onnistuttu kaksinkertaistamaan tiede- ja teknologia-alan naisopettajien määrä yliopistoissa ja joka on vaikuttanut korkeatasoisten naisjohtoisten tutkimuskeskusten perustamiseen; |
| --- | --- |

88.

vaatii komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja kehittämään erityisiä ohjelmia, joiden avulla edistetään naisten palkkaamista teknisille aloille myöntämällä tukea nuorille naispuolisille korkeakouluopiskelijoille eräissä jäsenvaltioissa sovellettujen hyvien käytäntöjen mukaisesti, joista voidaan mainita esimerkiksi Itävallan Excellentia-ohjelma, jonka avulla on onnistuttu kaksinkertaistamaan tiede- ja teknologia-alan naisopettajien määrä yliopistoissa ja joka on vaikuttanut korkeatasoisten naisjohtoisten tutkimuskeskusten perustamiseen;

| 89. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan yksityistä ja julkista sektoria kaikkiin mahdollisiin ja tarpeellisiin toimiin sukupuolten välisten palkkaerojen sekä työnsaantiin, palkkaukseen, urakehitykseen, osallistumiseen ja hallintoon liittyvän syvän eriarvoisuuden poistamiseksi, jotta naisten osallistumista työmarkkinoille voitaisiin parantaa; korostaa tässä yhteydessä parempina tilastoina ilmenevän läpinäkyvyyden tärkeyttä sekä samanarvoisen työn käyttökelpoisen määritelmän tarvetta; pitää myönteisinä komission ilmoituksia niiden henkilöiden eläkejärjestelmän tarkistamisesta, joille ei ole kertynyt eläkettä ajanjaksoilta, jolloin he ovat olleet työttömänä tai sairaana tai heillä on ollut hoitovelvollisuuksia, mikä koskee lähinnä naisia; |
| --- | --- |

89.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan yksityistä ja julkista sektoria kaikkiin mahdollisiin ja tarpeellisiin toimiin sukupuolten välisten palkkaerojen sekä työnsaantiin, palkkaukseen, urakehitykseen, osallistumiseen ja hallintoon liittyvän syvän eriarvoisuuden poistamiseksi, jotta naisten osallistumista työmarkkinoille voitaisiin parantaa; korostaa tässä yhteydessä parempina tilastoina ilmenevän läpinäkyvyyden tärkeyttä sekä samanarvoisen työn käyttökelpoisen määritelmän tarvetta; pitää myönteisinä komission ilmoituksia niiden henkilöiden eläkejärjestelmän tarkistamisesta, joille ei ole kertynyt eläkettä ajanjaksoilta, jolloin he ovat olleet työttömänä tai sairaana tai heillä on ollut hoitovelvollisuuksia, mikä koskee lähinnä naisia;

Työn laadun ja työolojen parantaminen

| 90. | katsoo, että täystyöllisyyden tavoitteeseen pyrkimistä on täydennettävä työn laadun sekä kaikkien työntekijöiden työ- ja elinolojen parantamista, työterveys ja -turvallisuus sekä sukupuolten tasa-arvo mukaan lukien, koskevien ponnistelujen tehostamisella; |
| --- | --- |

90.

katsoo, että täystyöllisyyden tavoitteeseen pyrkimistä on täydennettävä työn laadun sekä kaikkien työntekijöiden työ- ja elinolojen parantamista, työterveys ja -turvallisuus sekä sukupuolten tasa-arvo mukaan lukien, koskevien ponnistelujen tehostamisella;

| 91. | katsoo, että työpaikkojen laatua on edistettävä moniulotteisesti siten, että katetaan niin työsuhteet kuin työ itse; kehottaa komissiota pyrkimään entistä sinnikkäämmin tarkistamaan työn laatua koskevia EU:n määritelmiä ja yhteisiä indikaattoreita, jotta ne toimisivat paremmin jäsenvaltioiden asianomaisten politiikkojen arvioinnissa ja vertailussa; katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tärkeä rooli ihmisarvoisen työn, laadukkaiden työpaikkojen ja riittävän sosiaaliturvan edistämisessä, ja pyytää sen vuoksi työmarkkinasuhteiden alalla EU:n tasolla toimivia keskeisiä sidosryhmiä työskentelemään yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan kehittämiseksi tällä alalla sekä osallistumaan aktiivisesti työpaikan laatua koskevan määritelmän ja indikaattoreiden uudelleentarkasteluun; |
| --- | --- |

91.

katsoo, että työpaikkojen laatua on edistettävä moniulotteisesti siten, että katetaan niin työsuhteet kuin työ itse; kehottaa komissiota pyrkimään entistä sinnikkäämmin tarkistamaan työn laatua koskevia EU:n määritelmiä ja yhteisiä indikaattoreita, jotta ne toimisivat paremmin jäsenvaltioiden asianomaisten politiikkojen arvioinnissa ja vertailussa; katsoo, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on tärkeä rooli ihmisarvoisen työn, laadukkaiden työpaikkojen ja riittävän sosiaaliturvan edistämisessä, ja pyytää sen vuoksi työmarkkinasuhteiden alalla EU:n tasolla toimivia keskeisiä sidosryhmiä työskentelemään yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan kehittämiseksi tällä alalla sekä osallistumaan aktiivisesti työpaikan laatua koskevan määritelmän ja indikaattoreiden uudelleentarkasteluun;

| 92. | katsoo, että työpaikan esteettömyys etenkin rakennetun ympäristön ja tietotekniikan osalta on olennainen työehto ja keskeinen vammaisten henkilöiden työelämään pääsyn kannalta; |
| --- | --- |

92.

katsoo, että työpaikan esteettömyys etenkin rakennetun ympäristön ja tietotekniikan osalta on olennainen työehto ja keskeinen vammaisten henkilöiden työelämään pääsyn kannalta;

| 93. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen terveys- ja turvallisuuslainsäädännön tarkastelusta ja varoittaa, että epävarma työympäristö, jatkuvat muutokset työpaikasta toiseen ja lisääntyvä stressi vaikuttavat kielteisesti työntekijöiden fyysiseen ja henkiseen terveyteen; pyytää komissiota puuttumaan ongelmaan, että työhön liittyviä vaaroja ja sairauksia ei tunnisteta; |
| --- | --- |

93.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen terveys- ja turvallisuuslainsäädännön tarkastelusta ja varoittaa, että epävarma työympäristö, jatkuvat muutokset työpaikasta toiseen ja lisääntyvä stressi vaikuttavat kielteisesti työntekijöiden fyysiseen ja henkiseen terveyteen; pyytää komissiota puuttumaan ongelmaan, että työhön liittyviä vaaroja ja sairauksia ei tunnisteta;

| 94. | painottaa, että on tärkeää ottaa huomioon työn laadun parantamista koskevat sidosryhmien pyrkimykset ja tukeutua sellaisiin asianmukaisiin politiikan välineisiin kuin lainsäädäntö, politiikkojen koordinointi, hyvien käytänteiden vaihto ja työmarkkinaosapuolten itsenäiset sopimukset; |
| --- | --- |

94.

painottaa, että on tärkeää ottaa huomioon työn laadun parantamista koskevat sidosryhmien pyrkimykset ja tukeutua sellaisiin asianmukaisiin politiikan välineisiin kuin lainsäädäntö, politiikkojen koordinointi, hyvien käytänteiden vaihto ja työmarkkinaosapuolten itsenäiset sopimukset;

| 95. | katsoo, että ammattitautien suuri määrä ja yleistyminen ja erityisesti tuki- ja liikuntaelinsairauksien leviäminen vaikuttavat merkittävästi työpaikkojen laatuun, joten niitä on pyrittävä vähentämään entistä tehokkaammin, jotta ikääntyvä yhteiskunta olisi kestävä; |
| --- | --- |

95.

katsoo, että ammattitautien suuri määrä ja yleistyminen ja erityisesti tuki- ja liikuntaelinsairauksien leviäminen vaikuttavat merkittävästi työpaikkojen laatuun, joten niitä on pyrittävä vähentämään entistä tehokkaammin, jotta ikääntyvä yhteiskunta olisi kestävä;

| 96. | katsoo, että työntekijöiden oikeuksien, työmarkkinaosapuolten – työntekijöiden ja työnantajien – välisen vuoropuhelun sekä riittävän sosiaaliturvan, joka estää työssäkäyvien köyhyyden, olisi oltava keskeisellä sijalla työn laadussa ja siten myös työpaikan laadun käsitteessä; |
| --- | --- |

96.

katsoo, että työntekijöiden oikeuksien, työmarkkinaosapuolten – työntekijöiden ja työnantajien – välisen vuoropuhelun sekä riittävän sosiaaliturvan, joka estää työssäkäyvien köyhyyden, olisi oltava keskeisellä sijalla työn laadussa ja siten myös työpaikan laadun käsitteessä;

| 97. | rohkaisee komissiota täydentämään lainsäädännön valmistelutoimiaan ja tekemään ohjelmassa kaavailtuja lainsäädäntöehdotuksia, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon sen taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointi ja työmarkkinaosapuolten itsenäisyys; panee tyytyväisenä merkille komission suunnitelmat tarkastella työn laatua ja työoloja koskevan lainsäädännön tehoa alan kehityksen valossa; |
| --- | --- |

97.

rohkaisee komissiota täydentämään lainsäädännön valmistelutoimiaan ja tekemään ohjelmassa kaavailtuja lainsäädäntöehdotuksia, joissa otetaan täysimääräisesti huomioon sen taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arviointi ja työmarkkinaosapuolten itsenäisyys; panee tyytyväisenä merkille komission suunnitelmat tarkastella työn laatua ja työoloja koskevan lainsäädännön tehoa alan kehityksen valossa;

| 98. | korostaa, että työllisyyden alalla asetettuja tavoitteita ja niiden saavuttamiseksi laadittuja strategioita olisi valvottava ja niitä olisi koordinoitava muilla tärkeillä aloilla, kuten julkisessa taloudessa ja siihen liittyvässä innovointipolitiikassa, asetettujen tavoitteiden ja laadittujen strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

98.

korostaa, että työllisyyden alalla asetettuja tavoitteita ja niiden saavuttamiseksi laadittuja strategioita olisi valvottava ja niitä olisi koordinoitava muilla tärkeillä aloilla, kuten julkisessa taloudessa ja siihen liittyvässä innovointipolitiikassa, asetettujen tavoitteiden ja laadittujen strategioiden kanssa;

*

* *

| 99. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

99.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(2)  EUVL L 308, 24.11.2010, s. 46.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0262.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0263.

(5)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0455.

(7)  Komission lehdistötiedote IP/10/1673.

(8)  Cedefop publications, ISBN 978-92-896-0536-6.

(9)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(10)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

---

Torstai 27. lokakuuta 2011

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/103

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Oikeusasiamiehen vuosikertomus 2010

P7_TA(2011)0467

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2010 (2011/2106(INI))

2013/C 131 E/11

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksen 2010,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 artiklan kolmannen kohdan, 228 artiklan ja 298 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 artiklan kolmannen kohdan, 228 artiklan ja 298 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 ja 43 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 ja 43 artiklan,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman (1) oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom muuttamista koskevan Euroopan parlamentin päätöksen hyväksymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman (1) oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom muuttamista koskevan Euroopan parlamentin päätöksen hyväksymisestä,

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 2006,

| — | ottaa huomioon 1. tammikuuta 2009 annetut oikeusasiamiehen ohjesäännön täytäntöönpanosäännökset (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. tammikuuta 2009 annetut oikeusasiamiehen ohjesäännön täytäntöönpanosäännökset (2),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat Euroopan oikeusasiamiehen toiminnasta antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat Euroopan oikeusasiamiehen toiminnasta antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 205 artiklan 2 kohdan toisen ja kolmannen virkkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 205 artiklan 2 kohdan toisen ja kolmannen virkkeen,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A7-0285/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A7-0285/2011),

| A. | ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen vuosikertomus 2010 luovutettiin virallisesti Euroopan parlamentin puhemiehelle 10. toukokuuta 2011 ja että oikeusasiamies Nikiforos Diamandouros esitteli kertomuksen vetoomusvaliokunnalle 23. toukokuuta 2011 Brysselissä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen vuosikertomus 2010 luovutettiin virallisesti Euroopan parlamentin puhemiehelle 10. toukokuuta 2011 ja että oikeusasiamies Nikiforos Diamandouros esitteli kertomuksen vetoomusvaliokunnalle 23. toukokuuta 2011 Brysselissä;

| B. | ottaa huomioon, että SEUT:n 24 artiklassa määrätään, että "jokainen unionin kansalainen voi kääntyä 228 artiklan mukaisesti asetettavan oikeusasiamiehen puoleen"; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEUT:n 24 artiklassa määrätään, että "jokainen unionin kansalainen voi kääntyä 228 artiklan mukaisesti asetettavan oikeusasiamiehen puoleen";

| C. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaan "jokaisella on oikeus siihen, että unionin toimielimet ja laitokset käsittelevät hänen asiansa puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa"; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaan "jokaisella on oikeus siihen, että unionin toimielimet ja laitokset käsittelevät hänen asiansa puolueettomasti, oikeudenmukaisesti ja kohtuullisessa ajassa";

| D. | ottaa huomioon, että yhteinen ulkopolitiikka, turvallisuuspolitiikka ja Eurooppa-neuvoston vastuut kuuluvat oikeusasiamiehen toimivaltaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yhteinen ulkopolitiikka, turvallisuuspolitiikka ja Eurooppa-neuvoston vastuut kuuluvat oikeusasiamiehen toimivaltaan;

| E. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 43 artiklan mukaan "jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä ja oikeushenkilöllä, jonka asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa, on oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa ilmenneitä epäkohtia, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä"; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 43 artiklan mukaan "jokaisella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä ja oikeushenkilöllä, jonka asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa, on oikeus tehdä Euroopan oikeusasiamiehelle kantelu, joka koskee unionin toimielinten, elinten tai laitosten toiminnassa ilmenneitä epäkohtia, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä";

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjasta on tullut Lissabonin sopimuksen voimaantulon seurauksena oikeudellisesti sitova suurimmassa osassa jäsenvaltioita, mikä on antanut täydentävää oikeutusta oikeusasiamiehen päätöksille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjasta on tullut Lissabonin sopimuksen voimaantulon seurauksena oikeudellisesti sitova suurimmassa osassa jäsenvaltioita, mikä on antanut täydentävää oikeutusta oikeusasiamiehen päätöksille;

| G. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella otettiin käyttöön oikeusperusta hallintomenettelyjä koskeville yhteisille säännöille, jotka koskevat unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia, jotka SEUT:n 298 artiklan mukaisesti "tukeutuvat tehtäviään hoitaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon", ja että Lissabonin sopimus vaikuttaa Euroopan oikeusasiamiehen työhön muun muassa Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen kautta ja sen seurauksena, että Eurooppa-neuvostosta on tullut EU:n toimielin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksella otettiin käyttöön oikeusperusta hallintomenettelyjä koskeville yhteisille säännöille, jotka koskevat unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia, jotka SEUT:n 298 artiklan mukaisesti "tukeutuvat tehtäviään hoitaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon", ja että Lissabonin sopimus vaikuttaa Euroopan oikeusasiamiehen työhön muun muassa Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen kautta ja sen seurauksena, että Eurooppa-neuvostosta on tullut EU:n toimielin;

| H. | ottaa huomioon, että "hallinnollisesta epäkohdasta" on kyse silloin, kun julkinen elin ei toimi sitä sitovan määräyksen tai periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että "hallinnollisesta epäkohdasta" on kyse silloin, kun julkinen elin ei toimi sitä sitovan määräyksen tai periaatteen mukaisesti;

| I. | ottaa huomioon, että parlamentti valitsi Nikiforos Diamandourosin uudelleen Euroopan oikeusasiamieheksi Strasbourgissa 20. tammikuuta 2010 ja että hän vannoi virkavalansa unionin tuomioistuimessa Luxemburgissa 25. lokakuuta 2010; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että parlamentti valitsi Nikiforos Diamandourosin uudelleen Euroopan oikeusasiamieheksi Strasbourgissa 20. tammikuuta 2010 ja että hän vannoi virkavalansa unionin tuomioistuimessa Luxemburgissa 25. lokakuuta 2010;

| J. | ottaa huomioon, että 27. syyskuuta 2010 Euroopan oikeusasiamiehen instituutio vietti viidettätoista vuosipäiväänsä; ottaa huomioon, että näiden viidentoista vuoden aikana oikeusasiamies on vastannut yli 36 000 kantelijalle ja suorittanut yli 3 800 mahdollista hallinnollista epäkohtaa koskevaa tutkimusta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 27. syyskuuta 2010 Euroopan oikeusasiamiehen instituutio vietti viidettätoista vuosipäiväänsä; ottaa huomioon, että näiden viidentoista vuoden aikana oikeusasiamies on vastannut yli 36 000 kantelijalle ja suorittanut yli 3 800 mahdollista hallinnollista epäkohtaa koskevaa tutkimusta;

| K. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies on käynnistänyt vuosien 2009–2014 toimikauttaan koskevan uuden strategian instituutionsa viidentenätoista vuosipäivänä; ottaa huomioon, että tässä strategiassa keskitytään sidosryhmien kuulemiseen, nopeampaan tulosten tuottamiseen, vaikuttamiseen myönteisellä tavalla unionin hallintokulttuuriin, oikea-aikaisten ja hyödyllisten tietojen toimittamiseen sidosryhmille ja yleisölle sekä käytettävissä olevien resurssien hyödyntämisen jatkuvaan uudelleenarviointiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies on käynnistänyt vuosien 2009–2014 toimikauttaan koskevan uuden strategian instituutionsa viidentenätoista vuosipäivänä; ottaa huomioon, että tässä strategiassa keskitytään sidosryhmien kuulemiseen, nopeampaan tulosten tuottamiseen, vaikuttamiseen myönteisellä tavalla unionin hallintokulttuuriin, oikea-aikaisten ja hyödyllisten tietojen toimittamiseen sidosryhmille ja yleisölle sekä käytettävissä olevien resurssien hyödyntämisen jatkuvaan uudelleenarviointiin;

| L. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 oikeusasiamies vastaanotti 2 667 kantelua; ottaa huomioon, että tämä merkitsee kantelujen vähentymistä yli 400:lla vuoteen 2009 verrattuna; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 oikeusasiamies vastaanotti 2 667 kantelua; ottaa huomioon, että tämä merkitsee kantelujen vähentymistä yli 400:lla vuoteen 2009 verrattuna;

| M. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 oikeusasiamies sai päätökseen 326 tutkimusta (318 vuonna 2009), joista 323 perustui kanteluihin; ottaa huomioon, että tutkimuksen päätökseen saattamiseen tarvittava keskimääräinen aika lyhentyi 13 kuukaudesta vuonna 2008 yhdeksään kuukauteen vuosina 2009 ja 2010; ottaa huomioon, että useimmat tutkimukset saatiin päätökseen vuoden kuluessa (66 prosenttia) ja yli puolet niistä (52 prosenttia) saatiin päätökseen kolmen kuukauden kuluessa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 oikeusasiamies sai päätökseen 326 tutkimusta (318 vuonna 2009), joista 323 perustui kanteluihin; ottaa huomioon, että tutkimuksen päätökseen saattamiseen tarvittava keskimääräinen aika lyhentyi 13 kuukaudesta vuonna 2008 yhdeksään kuukauteen vuosina 2009 ja 2010; ottaa huomioon, että useimmat tutkimukset saatiin päätökseen vuoden kuluessa (66 prosenttia) ja yli puolet niistä (52 prosenttia) saatiin päätökseen kolmen kuukauden kuluessa;

| N. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies voi käynnistää oma-aloitteisia tutkimuksia, kun hän aikoo tutkia mahdollista hallinnollisen epäkohdan tapausta sellaisen kantelun perusteella, jonka on tehnyt henkilö, joka ei voi kantelua tehdä, tai kun toimielimissä näyttää esiintyvän järjestelmällinen ongelma; ottaa huomioon, että oikeusasiamies sai päätökseen kolme ja käynnisti kuusi oma-aloitteista tutkimusta vuonna 2010; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies voi käynnistää oma-aloitteisia tutkimuksia, kun hän aikoo tutkia mahdollista hallinnollisen epäkohdan tapausta sellaisen kantelun perusteella, jonka on tehnyt henkilö, joka ei voi kantelua tehdä, tai kun toimielimissä näyttää esiintyvän järjestelmällinen ongelma; ottaa huomioon, että oikeusasiamies sai päätökseen kolme ja käynnisti kuusi oma-aloitteista tutkimusta vuonna 2010;

| O. | ottaa huomioon, että 65 prosenttia tutkimuksista, jotka käynnistettiin vuonna 2010, koski Euroopan komissiota (56 prosenttia vuonna 2009), 10 prosenttia koski Euroopan unionin henkilöstövalintatoimistoa (EPSO), 7 prosenttia Euroopan parlamenttia, 2 prosenttia Euroopan unionin neuvostoa ja 1 prosentti Euroopan unionin tuomioistuinta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 65 prosenttia tutkimuksista, jotka käynnistettiin vuonna 2010, koski Euroopan komissiota (56 prosenttia vuonna 2009), 10 prosenttia koski Euroopan unionin henkilöstövalintatoimistoa (EPSO), 7 prosenttia Euroopan parlamenttia, 2 prosenttia Euroopan unionin neuvostoa ja 1 prosentti Euroopan unionin tuomioistuinta;

| P. | ottaa huomioon, että yli puolessa tapauksista (55 prosenttia), jotka saatiin päätökseen vuonna 2010, kyseessä ollut toimielin hyväksyi sovintoratkaisun tai sopi asian; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että yli puolessa tapauksista (55 prosenttia), jotka saatiin päätökseen vuonna 2010, kyseessä ollut toimielin hyväksyi sovintoratkaisun tai sopi asian;

| Q. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies voi antaa lisähuomautuksen, jos asian käsittelyn yhteydessä havaitaan tilaisuus hallinnon laadun parantamiseen; ottaa huomioon, että oikeusasiamies antoi lisähuomautuksia 14 tapauksessa vuonna 2010 (vähemmän kuin vuonna 2009, jolloin vastaavia tapauksia oli 28) tarkoituksena parantaa kansalaisille tarjottavaa palvelua; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies voi antaa lisähuomautuksen, jos asian käsittelyn yhteydessä havaitaan tilaisuus hallinnon laadun parantamiseen; ottaa huomioon, että oikeusasiamies antoi lisähuomautuksia 14 tapauksessa vuonna 2010 (vähemmän kuin vuonna 2009, jolloin vastaavia tapauksia oli 28) tarkoituksena parantaa kansalaisille tarjottavaa palvelua;

| R. | ottaa huomioon, että kriittinen huomautus annetaan tapauksissa, joissa i) kyseisen toimielimen ei ole enää mahdollista korjata hallinnollista epäkohtaa, ii) hallinnollisella epäkohdalla ei ole yleisiä vaikutuksia tai iii) oikeusasiamiehen suorittamaa seurantaa ei pidetä tarpeellisena; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kriittinen huomautus annetaan tapauksissa, joissa i) kyseisen toimielimen ei ole enää mahdollista korjata hallinnollista epäkohtaa, ii) hallinnollisella epäkohdalla ei ole yleisiä vaikutuksia tai iii) oikeusasiamiehen suorittamaa seurantaa ei pidetä tarpeellisena;

| S. | ottaa huomioon, että kriittinen huomautus vahvistaa kantelijalle, että kantelu oli aiheellinen, ja ilmaisee toimielimelle, mitä se on tehnyt väärin, jotta se voi vastaisuudessa välttää hallinnollisia epäkohtia; ottaa huomioon, että viime vuosina kriittisten huomautusten määrä on jatkuvasti vähentynyt ja laskenut 44:stä vuonna 2008 ja 35:stä vuonna 2009 aina 33:een vuonna 2010; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kriittinen huomautus vahvistaa kantelijalle, että kantelu oli aiheellinen, ja ilmaisee toimielimelle, mitä se on tehnyt väärin, jotta se voi vastaisuudessa välttää hallinnollisia epäkohtia; ottaa huomioon, että viime vuosina kriittisten huomautusten määrä on jatkuvasti vähentynyt ja laskenut 44:stä vuonna 2008 ja 35:stä vuonna 2009 aina 33:een vuonna 2010;

| T. | ottaa huomioon, että suositusluonnos annetaan tapauksissa, joissa oikeusasiamiehen jatkotoimet ovat tarpeellisia, joissa hallinnollinen epäkohta voidaan korjata tai joissa hallinnollinen epäkohta on erityisen vakava tai sillä on yleisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että suositusluonnos annetaan tapauksissa, joissa oikeusasiamiehen jatkotoimet ovat tarpeellisia, joissa hallinnollinen epäkohta voidaan korjata tai joissa hallinnollinen epäkohta on erityisen vakava tai sillä on yleisiä vaikutuksia;

| U. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies havaitsi hallinnollisia epäkohtia 12 prosentissa tapauksista (40) vuonna 2010; ottaa huomioon, että seitsemässä tapauksessa näistä hän sai aikaan myönteisen lopputuloksen esittämällä suositusluonnoksen; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies havaitsi hallinnollisia epäkohtia 12 prosentissa tapauksista (40) vuonna 2010; ottaa huomioon, että seitsemässä tapauksessa näistä hän sai aikaan myönteisen lopputuloksen esittämällä suositusluonnoksen;

| V. | ottaa huomioon, että jollei toimielin tai elin reagoi tyydyttävästi suositusluonnokseen, oikeusasiamies voi antaa Euroopan parlamentille erityiskertomuksen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että jollei toimielin tai elin reagoi tyydyttävästi suositusluonnokseen, oikeusasiamies voi antaa Euroopan parlamentille erityiskertomuksen;

| W. | ottaa huomioon, että erityiskertomus on oikeusasiamiehen viimeinen keino ja viimeinen tärkeä askel, jonka hän ottaa tapauksen käsittelyssä, sillä päätöslauselman antaminen ja parlamentin toimivallan käyttö kuuluvat parlamentin poliittiseen päätösvaltaan; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että erityiskertomus on oikeusasiamiehen viimeinen keino ja viimeinen tärkeä askel, jonka hän ottaa tapauksen käsittelyssä, sillä päätöslauselman antaminen ja parlamentin toimivallan käyttö kuuluvat parlamentin poliittiseen päätösvaltaan;

| X. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies antoi parlamentille vuonna 2010 yhden erityiskertomuksen; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies antoi parlamentille vuonna 2010 yhden erityiskertomuksen;

| 1. | hyväksyy Euroopan oikeusasiamiehen antaman vuoden 2010 vuosikertomuksen; onnittelee oikeusasiamiestä hänen tammikuussa 2010 tapahtuneen uudelleenvalintansa johdosta; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy Euroopan oikeusasiamiehen antaman vuoden 2010 vuosikertomuksen; onnittelee oikeusasiamiestä hänen tammikuussa 2010 tapahtuneen uudelleenvalintansa johdosta;

| 2. | panee merkille oikeusasiamiehen nykyistä toimikauttaan varten laatiman uuden strategian, joka muodostaa hänen aloitteidensa ja toimintojensa perustan; toteaa, että tähän strategiaan kuuluu muun muassa jatkuva vuoropuhelu kantelijoiden, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa, parhaiden käytäntöjen tunnistaminen yhteistyössä kollegojen kanssa ja heitä kuullen Euroopan oikeusasiamiesten verkostossa, EU:n menettelyjen kehittäminen oikeudenmukaisemmiksi ja avoimemmiksi sekä palvelukulttuurin edistäminen EU:n toimielinten hallinnoissa; |
| --- | --- |

2.

panee merkille oikeusasiamiehen nykyistä toimikauttaan varten laatiman uuden strategian, joka muodostaa hänen aloitteidensa ja toimintojensa perustan; toteaa, että tähän strategiaan kuuluu muun muassa jatkuva vuoropuhelu kantelijoiden, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa, parhaiden käytäntöjen tunnistaminen yhteistyössä kollegojen kanssa ja heitä kuullen Euroopan oikeusasiamiesten verkostossa, EU:n menettelyjen kehittäminen oikeudenmukaisemmiksi ja avoimemmiksi sekä palvelukulttuurin edistäminen EU:n toimielinten hallinnoissa;

| 3. | tähdentää, että avoimuus, mahdollisuus käyttää tietoja ja EU:n kansalaisten oikeuksien kunnioittaminen ovat olennaisia edellytyksiä kansalaisten ja toimielinten keskinäisen luottamuksen säilymisen kannalta; |
| --- | --- |

3.

tähdentää, että avoimuus, mahdollisuus käyttää tietoja ja EU:n kansalaisten oikeuksien kunnioittaminen ovat olennaisia edellytyksiä kansalaisten ja toimielinten keskinäisen luottamuksen säilymisen kannalta;

| 4. | katsoo, että oikeusasiamiehen asema avoimuuden ja tilivelvollisuuden lisääjänä Euroopan unionin päätöksenteossa ja hallinnossa on merkittävä pyrittäessä kohti unionia, jossa päätökset "tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia", kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan toisessa kohdassa määrätään; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että oikeusasiamiehen asema avoimuuden ja tilivelvollisuuden lisääjänä Euroopan unionin päätöksenteossa ja hallinnossa on merkittävä pyrittäessä kohti unionia, jossa päätökset "tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia", kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 1 artiklan toisessa kohdassa määrätään;

| 5. | muistuttaa, että Euroopan oikeusasiamiehen instituutio vietti 27. syyskuuta 2010 viidettätoista vuosipäiväänsä; toteaa, että näiden viidentoista vuoden aikana oikeusasiamies on vastannut yli 36 000 kanteluun ja hoitanut merkittävää tehtävää auttamalla Euroopan unionin toimielimiä tarjoamaan muutoksenhakukeinoja ja parantamaan hallintonsa laatua; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että Euroopan oikeusasiamiehen instituutio vietti 27. syyskuuta 2010 viidettätoista vuosipäiväänsä; toteaa, että näiden viidentoista vuoden aikana oikeusasiamies on vastannut yli 36 000 kanteluun ja hoitanut merkittävää tehtävää auttamalla Euroopan unionin toimielimiä tarjoamaan muutoksenhakukeinoja ja parantamaan hallintonsa laatua;

| 6. | toteaa, että näistä viidestätoista toimintavuodesta saadut kokemukset ovat antaneet oikeusasiamiehen instituutiolle todellisen käsityksen hallinnollisia epäkohtia koskevista suuntauksista, järjestelmää koskevista ongelmista ja rakenteellisista heikkouksista hallinnoissa, mikä tekee siitä kykenevän antamaan neuvontaa hallinnoille, jotta ne voivat välttää virheiden toistumista sekä parantaa työnsä laatua ja lisätä sen avoimuutta; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että näistä viidestätoista toimintavuodesta saadut kokemukset ovat antaneet oikeusasiamiehen instituutiolle todellisen käsityksen hallinnollisia epäkohtia koskevista suuntauksista, järjestelmää koskevista ongelmista ja rakenteellisista heikkouksista hallinnoissa, mikä tekee siitä kykenevän antamaan neuvontaa hallinnoille, jotta ne voivat välttää virheiden toistumista sekä parantaa työnsä laatua ja lisätä sen avoimuutta;

| 7. | pitää myönteisenä oikeusasiamiehen aloitetta julkaista säännöllisesti tutkimuksia, joissa hän tarkastelee EU:n toimielinten hänen kriittisten huomautustensa ja lisähuomautustensa johdosta toteuttamia jatkotoimia; panee merkille, että tyydyttävien jatkotoimien osuus oli 81 prosenttia vuonna 2009 (94 prosenttia lisähuomautusten osalta ja 70 prosenttia kriittisten huomautusten osalta); pitää tätä rohkaisevana kehityksenä; katsoo kuitenkin, että parannuksiin on vielä varaa, erityisesti mitä tulee kriittisiä huomautuksia koskevaan osuuteen; kehottaa toimielimiä työskentelemään yhdessä oikeusasiamiehen kanssa tyydyttävien jatko-toimien osuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä oikeusasiamiehen aloitetta julkaista säännöllisesti tutkimuksia, joissa hän tarkastelee EU:n toimielinten hänen kriittisten huomautustensa ja lisähuomautustensa johdosta toteuttamia jatkotoimia; panee merkille, että tyydyttävien jatkotoimien osuus oli 81 prosenttia vuonna 2009 (94 prosenttia lisähuomautusten osalta ja 70 prosenttia kriittisten huomautusten osalta); pitää tätä rohkaisevana kehityksenä; katsoo kuitenkin, että parannuksiin on vielä varaa, erityisesti mitä tulee kriittisiä huomautuksia koskevaan osuuteen; kehottaa toimielimiä työskentelemään yhdessä oikeusasiamiehen kanssa tyydyttävien jatko-toimien osuuden parantamiseksi;

| 8. | pitää myönteisenä yleisesti ottaen rakentavaa yhteistyötä oikeusasiamiehen ja EU:n toimielinten ja elinten välillä; tukee oikeusasiamiehen asemaa ulkoisena valvontamekanismina, joka antaa arvokkaan panoksen Euroopan unionin hallinnon jatkuvaan parantamiseen; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä yleisesti ottaen rakentavaa yhteistyötä oikeusasiamiehen ja EU:n toimielinten ja elinten välillä; tukee oikeusasiamiehen asemaa ulkoisena valvontamekanismina, joka antaa arvokkaan panoksen Euroopan unionin hallinnon jatkuvaan parantamiseen;

| 9. | ilmaisee tyytyväisyytensä oikeusasiamiehen toimiston uuteen logoon ja visuaaliseen hahmoon sekä hänen vuosikertomuksensa uuteen ulkoasuun; arvostaa myös sitä, että oikeusasiamies on lisännyt toimistonsa avoimuutta julkaisemalla verkkosivustollaan tietoja kaikista uusista tutkimuksista, joita hän on käynnistänyt kantelujen pohjalta; |
| --- | --- |

9.

ilmaisee tyytyväisyytensä oikeusasiamiehen toimiston uuteen logoon ja visuaaliseen hahmoon sekä hänen vuosikertomuksensa uuteen ulkoasuun; arvostaa myös sitä, että oikeusasiamies on lisännyt toimistonsa avoimuutta julkaisemalla verkkosivustollaan tietoja kaikista uusista tutkimuksista, joita hän on käynnistänyt kantelujen pohjalta;

| 10. | painottaa, että kansalaisille on annettava enemmän tietoa toimielimen toimintatavasta sekä tiedotussivustosta, jolla vahvistetaan oikeusasiamiehen roolin avoimuus; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että kansalaisille on annettava enemmän tietoa toimielimen toimintatavasta sekä tiedotussivustosta, jolla vahvistetaan oikeusasiamiehen roolin avoimuus;

| 11. | ehdottaa, että kun oikeusasiamies esittelee vuosikertomuksensa vetoomusvaliokunnan kokouksessa, läsnä pitäisi olla edustajia paitsi komissiosta myös Euroopan parlamentin, neuvoston ja muiden EU:n toimielinten hallinnosta, virastoista, yksiköistä ja elimistä, jotka ovat olleet oikeusasiamiehen tutkinnan kohteena, joista tämä on laatinut erityiskertomukset, tehnyt kriittisiä huomautuksia tai joihin tämä on kohdistanut muita toimenpiteitä, esittämässä kertomusta koskevia kommentteja ja osallistumassa keskusteluun; kehottaa parlamentin ja neuvoston hallintoja sekä muita asianosaisia EU:n toimielimiä, virastoja ja elimiä olemaan edustettuina tulevissa kokouksissa, kun oikeusasiamiehen vuosikertomus esitellään ja siitä keskustellaan; katsoo, että niiden osallistuminen tällaisiin keskusteluihin ja näkemysten vaihtaminen niiden kanssa hyvästä hallinnosta ja ongelmista, jotka on ratkaistu Euroopan oikeusasiamiehen suositusten ja huomautusten tuloksena, voisi auttaa parantamaan EU:n kansalaisille tarjottavia palveluja ja toimielinten välistä vuoropuhelua sekä myötävaikuttaa aidon palvelukulttuurin luomiseen; |
| --- | --- |

11.

ehdottaa, että kun oikeusasiamies esittelee vuosikertomuksensa vetoomusvaliokunnan kokouksessa, läsnä pitäisi olla edustajia paitsi komissiosta myös Euroopan parlamentin, neuvoston ja muiden EU:n toimielinten hallinnosta, virastoista, yksiköistä ja elimistä, jotka ovat olleet oikeusasiamiehen tutkinnan kohteena, joista tämä on laatinut erityiskertomukset, tehnyt kriittisiä huomautuksia tai joihin tämä on kohdistanut muita toimenpiteitä, esittämässä kertomusta koskevia kommentteja ja osallistumassa keskusteluun; kehottaa parlamentin ja neuvoston hallintoja sekä muita asianosaisia EU:n toimielimiä, virastoja ja elimiä olemaan edustettuina tulevissa kokouksissa, kun oikeusasiamiehen vuosikertomus esitellään ja siitä keskustellaan; katsoo, että niiden osallistuminen tällaisiin keskusteluihin ja näkemysten vaihtaminen niiden kanssa hyvästä hallinnosta ja ongelmista, jotka on ratkaistu Euroopan oikeusasiamiehen suositusten ja huomautusten tuloksena, voisi auttaa parantamaan EU:n kansalaisille tarjottavia palveluja ja toimielinten välistä vuoropuhelua sekä myötävaikuttaa aidon palvelukulttuurin luomiseen;

| 12. | kehottaa oikeusasiamiestä antamaan parlamentille tietoja suhteidensa kehittymisestä uuteen Euroopan ulkosuhdehallintoon ja Eurooppa-neuvostoon; |
| --- | --- |

12.

kehottaa oikeusasiamiestä antamaan parlamentille tietoja suhteidensa kehittymisestä uuteen Euroopan ulkosuhdehallintoon ja Eurooppa-neuvostoon;

| 13. | toteaa, että vuonna 2010 oikeusasiamies vastaanotti 2 667 kantelua kansalaisilta, yrityksiltä, yhdistyksiltä, kansalaisjärjestöiltä ja tiedotustoimistoilta; panee merkille, että tämä tarkoittaa yli 400 kantelun vähennystä edelliseen vuoteen verrattuna; |
| --- | --- |

13.

toteaa, että vuonna 2010 oikeusasiamies vastaanotti 2 667 kantelua kansalaisilta, yrityksiltä, yhdistyksiltä, kansalaisjärjestöiltä ja tiedotustoimistoilta; panee merkille, että tämä tarkoittaa yli 400 kantelun vähennystä edelliseen vuoteen verrattuna;

| 14. | yhtyy siihen näkemykseen, että tällaisen tutkittavaksi kelpaamattomien kantelujen määrän vähennyksen voidaan osittain katsoa johtuvan oikeusasiamiehen verkkosivustolla vuonna 2009 käyttöön otetusta interaktiivisesta oppaasta, joka auttaa tehokkaasti ohjaamaan kantelijat siihen elimeen, joka parhaiten pystyy heitä auttamaan; |
| --- | --- |

14.

yhtyy siihen näkemykseen, että tällaisen tutkittavaksi kelpaamattomien kantelujen määrän vähennyksen voidaan osittain katsoa johtuvan oikeusasiamiehen verkkosivustolla vuonna 2009 käyttöön otetusta interaktiivisesta oppaasta, joka auttaa tehokkaasti ohjaamaan kantelijat siihen elimeen, joka parhaiten pystyy heitä auttamaan;

| 15. | kannustaa Euroopan oikeusasiamiestä jatkamaan Euroopan oikeusasiamiesten verkoston edistämistä, jotta voidaan kehittää kattava tietokanta ja tiedottaa paremmin EU:n kansalaisille Euroopan oikeusasiamiehen, kansallisten oikeusasiamiesten ja parlamentin vetoomusvaliokunnan keskinäisestä vastuunjaosta; |
| --- | --- |

15.

kannustaa Euroopan oikeusasiamiestä jatkamaan Euroopan oikeusasiamiesten verkoston edistämistä, jotta voidaan kehittää kattava tietokanta ja tiedottaa paremmin EU:n kansalaisille Euroopan oikeusasiamiehen, kansallisten oikeusasiamiesten ja parlamentin vetoomusvaliokunnan keskinäisestä vastuunjaosta;

| 16. | korostaa, että Euroopan parlamentin itsensä on vapautettava resursseja vastaavanlaisen verkkoportaalin perustamiseen vetoomusvaliokunnalle, jotta toimielimen näkyvyyttä ja avoimuutta lisätään tarkoituksena mahdollistaa, että sekin voi edistää sellaisten vetoomusten määrän vähentämistä, joita ei oteta käsiteltäväksi, ja samalla tarjota opastusta ja neuvoja vetoomuksen esittäjille ja parantaa vetoomusprosessin tehokkuutta ja tuloksellisuutta; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että Euroopan parlamentin itsensä on vapautettava resursseja vastaavanlaisen verkkoportaalin perustamiseen vetoomusvaliokunnalle, jotta toimielimen näkyvyyttä ja avoimuutta lisätään tarkoituksena mahdollistaa, että sekin voi edistää sellaisten vetoomusten määrän vähentämistä, joita ei oteta käsiteltäväksi, ja samalla tarjota opastusta ja neuvoja vetoomuksen esittäjille ja parantaa vetoomusprosessin tehokkuutta ja tuloksellisuutta;

| 17. | panee tyytyväisenä merkille oikeusasiamiehen antamien kriittisten huomautusten jatkuvan vähentymisen (33 vuonna 2010, 35 vuonna 2009, 44 vuonna 2008 ja 55 vuonna 2007); yhtyy näkemykseen, jonka mukaan tämä on osoitus siitä, että EU:n toimielimet ovat omaksuneet aloitteellisemman roolin kantelujen ratkaisemisessa ja että tehokkuutensa ansiosta oikeusasiamies on saavuttanut legitiimin aseman kyseisten toimielinten keskuudessa; |
| --- | --- |

17.

panee tyytyväisenä merkille oikeusasiamiehen antamien kriittisten huomautusten jatkuvan vähentymisen (33 vuonna 2010, 35 vuonna 2009, 44 vuonna 2008 ja 55 vuonna 2007); yhtyy näkemykseen, jonka mukaan tämä on osoitus siitä, että EU:n toimielimet ovat omaksuneet aloitteellisemman roolin kantelujen ratkaisemisessa ja että tehokkuutensa ansiosta oikeusasiamies on saavuttanut legitiimin aseman kyseisten toimielinten keskuudessa;

| 18. | onnittelee oikeusasiamiestä siitä, että keskimääräinen aika, joka tarvitaan tutkimuksen päätökseen saattamiseen, lyhenee jatkuvasti (noin yhdeksän kuukautta vuonna 2009 ja 2010); pyytää, että tarvittavia keinoja käytetään tämän ajan lyhentämiseksi edelleen, jotta oltaisiin kykenevämpiä täyttämään paremmin EU:n kansalaisten odotukset; |
| --- | --- |

18.

onnittelee oikeusasiamiestä siitä, että keskimääräinen aika, joka tarvitaan tutkimuksen päätökseen saattamiseen, lyhenee jatkuvasti (noin yhdeksän kuukautta vuonna 2009 ja 2010); pyytää, että tarvittavia keinoja käytetään tämän ajan lyhentämiseksi edelleen, jotta oltaisiin kykenevämpiä täyttämään paremmin EU:n kansalaisten odotukset;

| 19. | toteaa, että 65 prosenttia oikeusasiamiehen vuonna 2010 käynnistämistä tutkimuksista koski Euroopan komissiota (219 tutkimusta); ilmaisee huolestumisensa siitä, että tässä on tapahtunut voimakasta kasvua, sillä vastaava luku oli 56 prosenttia vuonna 2009 (191 tutkimusta), ja pyytää jälleen kerran komission jäsentä ja erityisesti toimielinten välisistä suhteista ja hallinnosta vastaavaa komission jäsentä ryhtymään toimiin nykyisen tilanteen parantamiseksi huomattavasti ja mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

19.

toteaa, että 65 prosenttia oikeusasiamiehen vuonna 2010 käynnistämistä tutkimuksista koski Euroopan komissiota (219 tutkimusta); ilmaisee huolestumisensa siitä, että tässä on tapahtunut voimakasta kasvua, sillä vastaava luku oli 56 prosenttia vuonna 2009 (191 tutkimusta), ja pyytää jälleen kerran komission jäsentä ja erityisesti toimielinten välisistä suhteista ja hallinnosta vastaavaa komission jäsentä ryhtymään toimiin nykyisen tilanteen parantamiseksi huomattavasti ja mahdollisimman pian;

| 20. | panee merkille oikeusasiamiehen huolestumisen Euroopan komissiolta hänen kriittisiin huomautuksiinsa saatujen epätyydyttävien vastausten suhteellisen suuresta määrästä (10 vastausta 32:sta); yhtyy oikeusasiamiehen näkemykseen, jonka mukaan paljon työtä on vielä tehtävä, jotta virkamiehet saadaan hyväksymään se, että puolustuskannalle asettuminen oikeusasiamieheen nähden merkitsee heidän toimielimilleen tilaisuuden menettämistä ja saattaa vahingoittaa koko unionin julkisuuskuvaa; kehottaa parantamaan radikaalisti vastaamisprosessia, myös lyhentämään vastauksen laatimiseen käytettävää aikaa (erityisesti aikasidonnaisissa tapauksissa), ja tuottamaan ratkaisukeskeisiä eikä puolustelevia vastauksia; korostaa, että Euroopan kansalaisilla on perusoikeuskirjan mukaan oikeus hyvään hallintoon; |
| --- | --- |

20.

panee merkille oikeusasiamiehen huolestumisen Euroopan komissiolta hänen kriittisiin huomautuksiinsa saatujen epätyydyttävien vastausten suhteellisen suuresta määrästä (10 vastausta 32:sta); yhtyy oikeusasiamiehen näkemykseen, jonka mukaan paljon työtä on vielä tehtävä, jotta virkamiehet saadaan hyväksymään se, että puolustuskannalle asettuminen oikeusasiamieheen nähden merkitsee heidän toimielimilleen tilaisuuden menettämistä ja saattaa vahingoittaa koko unionin julkisuuskuvaa; kehottaa parantamaan radikaalisti vastaamisprosessia, myös lyhentämään vastauksen laatimiseen käytettävää aikaa (erityisesti aikasidonnaisissa tapauksissa), ja tuottamaan ratkaisukeskeisiä eikä puolustelevia vastauksia; korostaa, että Euroopan kansalaisilla on perusoikeuskirjan mukaan oikeus hyvään hallintoon;

| 21. | huomauttaa, että vuonna 2010 oikeusasiamiehen tutkimista syytöksistä ehdottomasti yleisin oli avoimuuden puute EU:n hallinnossa; panee merkille, että tämä syytös tuli esiin 33 prosentissa kaikista päätökseen saaduista tutkimuksista ja koski muun muassa kieltäytymistä tietojen antamisesta ja sallimasta tutustumista asiakirjoihin; yhtyy oikeusasiamiehen ilmaisemaan turhautumiseen siitä, että avoimuutta koskevien tapausten määrä on pysynyt jatkuvasti suurena viime vuosien aikana; |
| --- | --- |

21.

huomauttaa, että vuonna 2010 oikeusasiamiehen tutkimista syytöksistä ehdottomasti yleisin oli avoimuuden puute EU:n hallinnossa; panee merkille, että tämä syytös tuli esiin 33 prosentissa kaikista päätökseen saaduista tutkimuksista ja koski muun muassa kieltäytymistä tietojen antamisesta ja sallimasta tutustumista asiakirjoihin; yhtyy oikeusasiamiehen ilmaisemaan turhautumiseen siitä, että avoimuutta koskevien tapausten määrä on pysynyt jatkuvasti suurena viime vuosien aikana;

| 22. | panee merkille, että oikeusasiamies antoi vuonna 2010 yhden erityiskertomuksen, joka koski komission kieltäytymistä antamasta asiakirjoja tutustuttavaksi ja toimimasta täysin avoimesti yhteistyössä oikeusasiamiehen kanssa; muistuttaa, että parlamentti hyväksyi vetoomusvaliokunnan erityiskertomusta koskevan mietinnön 25. marraskuuta 2010 (3); muistuttaa, että hyväksytyssä päätöslauselmassa komissiota kehotettiin antamaan Euroopan parlamentille sitoumus, että se täyttää sille kuuluvan velvollisuuden tehdä vilpitöntä yhteistyötä Euroopan oikeusasiamiehen kanssa; |
| --- | --- |

22.

panee merkille, että oikeusasiamies antoi vuonna 2010 yhden erityiskertomuksen, joka koski komission kieltäytymistä antamasta asiakirjoja tutustuttavaksi ja toimimasta täysin avoimesti yhteistyössä oikeusasiamiehen kanssa; muistuttaa, että parlamentti hyväksyi vetoomusvaliokunnan erityiskertomusta koskevan mietinnön 25. marraskuuta 2010 (3); muistuttaa, että hyväksytyssä päätöslauselmassa komissiota kehotettiin antamaan Euroopan parlamentille sitoumus, että se täyttää sille kuuluvan velvollisuuden tehdä vilpitöntä yhteistyötä Euroopan oikeusasiamiehen kanssa;

| 23. | kehottaa käynnistämään tiedotuskampanjan, jonka tavoitteena on vakuuttaa EU:n toimielinten henkilöstö oikeusasiamiehen halukkuudesta kuunnella ja keskustella asioista ja korostaa oikeusasiamiehen toimintaan liittyviä etuja, kun pyritään tuomaan EU:n toimielinten hallintoja lähemmäs EU:n kansalaisia; |
| --- | --- |

23.

kehottaa käynnistämään tiedotuskampanjan, jonka tavoitteena on vakuuttaa EU:n toimielinten henkilöstö oikeusasiamiehen halukkuudesta kuunnella ja keskustella asioista ja korostaa oikeusasiamiehen toimintaan liittyviä etuja, kun pyritään tuomaan EU:n toimielinten hallintoja lähemmäs EU:n kansalaisia;

| 24. | muistuttaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettu asetus (EY) N:o 1049/2001 (4) on ollut voimassa 10 vuotta; muistuttaa, että tämän asetuksen taustalla oleva perusnäkemys on, että avoimuus on sääntö ja salassapito poikkeus; panee merkille, että toimielimet hangoittelevat yhä tätä näkemystä vastaan; katsoo, että EU:n toimielinten, virastojen, yksiköiden ja elinten on pidettävä tämä periaate mielessä asiakirjoja laatiessaan ja varmistettava, että ne löytävät oikean tasapainon tarvittavan ja asianmukaisen avoimuustason ja aidon luottamuksellisuustarpeen välillä; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettu asetus (EY) N:o 1049/2001 (4) on ollut voimassa 10 vuotta; muistuttaa, että tämän asetuksen taustalla oleva perusnäkemys on, että avoimuus on sääntö ja salassapito poikkeus; panee merkille, että toimielimet hangoittelevat yhä tätä näkemystä vastaan; katsoo, että EU:n toimielinten, virastojen, yksiköiden ja elinten on pidettävä tämä periaate mielessä asiakirjoja laatiessaan ja varmistettava, että ne löytävät oikean tasapainon tarvittavan ja asianmukaisen avoimuustason ja aidon luottamuksellisuustarpeen välillä;

| 25. | muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleenlaadinta on yhä meneillään; pitää uudelleenlaadintamenettelyn hidasta edistymistä valitettavana; kehottaa neuvostoa ja komissiota suhtautumaan avoimemmin asiakirjojen antamiseen tutustuttavaksi ja tietojen antamiseen kansalaisille ja Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

25.

muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleenlaadinta on yhä meneillään; pitää uudelleenlaadintamenettelyn hidasta edistymistä valitettavana; kehottaa neuvostoa ja komissiota suhtautumaan avoimemmin asiakirjojen antamiseen tutustuttavaksi ja tietojen antamiseen kansalaisille ja Euroopan parlamentille;

| 26. | kannustaa oikeusasiamiestä jatkossakin pitämään kiinni perusoikeuksista, jotka koskevat asiakirjojen saamista tutustuttavaksi, avoimuusperiaatteen asianmukaista täytäntöönpanoa päätöksentekomenettelyissä, kansalaisystävällistä palvelukulttuuria ja EU:n toimielinten, virastojen ja elinten aloitteellista asennetta asiakirjojen asettamisessa yleisesti saataville, mikä on EU:n toimielinten avoimuuden ja vastuullisuuden perusperiaate; ehdottaa, että esimerkkejä hyvistä käytännöistä tehtäisiin tunnetuiksi EU:n kansalaisten keskuudessa, jotta muutettaisiin heidän kielteistä käsitystään EU:n hallinnosta ja jotta edistettäisiin eri toimielinten välistä vuoropuhelua niiden hallinnon laatua haittaavista ongelmista; |
| --- | --- |

26.

kannustaa oikeusasiamiestä jatkossakin pitämään kiinni perusoikeuksista, jotka koskevat asiakirjojen saamista tutustuttavaksi, avoimuusperiaatteen asianmukaista täytäntöönpanoa päätöksentekomenettelyissä, kansalaisystävällistä palvelukulttuuria ja EU:n toimielinten, virastojen ja elinten aloitteellista asennetta asiakirjojen asettamisessa yleisesti saataville, mikä on EU:n toimielinten avoimuuden ja vastuullisuuden perusperiaate; ehdottaa, että esimerkkejä hyvistä käytännöistä tehtäisiin tunnetuiksi EU:n kansalaisten keskuudessa, jotta muutettaisiin heidän kielteistä käsitystään EU:n hallinnosta ja jotta edistettäisiin eri toimielinten välistä vuoropuhelua niiden hallinnon laatua haittaavista ongelmista;

| 27. | on oikeusasiamiehen kanssa samaa mieltä siitä, että julkisen palvelun periaatteita koskeva ytimekäs julkilausuma edistäisi palvelukulttuuria ja lisäisi kansalaisten luottamusta EU:n julkishallintoon ja toimielimiin; odottaa mielenkiinnolla oikeusasiamiehen julkisen palvelun periaatteita koskevaa julkilausumaa, josta hän parhaillaan kuulee kansallisia kollegoitaan ja muita osapuolia; |
| --- | --- |

27.

on oikeusasiamiehen kanssa samaa mieltä siitä, että julkisen palvelun periaatteita koskeva ytimekäs julkilausuma edistäisi palvelukulttuuria ja lisäisi kansalaisten luottamusta EU:n julkishallintoon ja toimielimiin; odottaa mielenkiinnolla oikeusasiamiehen julkisen palvelun periaatteita koskevaa julkilausumaa, josta hän parhaillaan kuulee kansallisia kollegoitaan ja muita osapuolia;

| 28. | ehdottaa, että julkisen palvelun periaatteita koskevaa julkilausumaa levitettäisiin mahdollisimman laajalle ja että sen olisi oltava helposti EU:n kansalaisten saatavilla, jotta heidät voitaisiin vakuuttaa EU:n sitoumuksesta suojella julkisia palveluja, jotka kuuluvat keskeisenä osana heidän arkielämäänsä; |
| --- | --- |

28.

ehdottaa, että julkisen palvelun periaatteita koskevaa julkilausumaa levitettäisiin mahdollisimman laajalle ja että sen olisi oltava helposti EU:n kansalaisten saatavilla, jotta heidät voitaisiin vakuuttaa EU:n sitoumuksesta suojella julkisia palveluja, jotka kuuluvat keskeisenä osana heidän arkielämäänsä;

| 29. | katsoo kuitenkin, että hallintomenettelyjä koskevien yhteisten sitovien sääntöjen ja periaatteiden hyväksyminen EU:n hallinnossa, kuten jo ensimmäinen Euroopan oikeusasiamies peräänkuulutti, ja palveluperiaatteen käyttöön ottaminen tässä yhteydessä olisi paras tapa varmistaa pysyvä muutos EU:n hallintokulttuurissa, ja odottaa, että komissio asettaa etusijalle asetusluonnoksen esittämisen tätä tarkoitusta varten SEUT:n 298 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

29.

katsoo kuitenkin, että hallintomenettelyjä koskevien yhteisten sitovien sääntöjen ja periaatteiden hyväksyminen EU:n hallinnossa, kuten jo ensimmäinen Euroopan oikeusasiamies peräänkuulutti, ja palveluperiaatteen käyttöön ottaminen tässä yhteydessä olisi paras tapa varmistaa pysyvä muutos EU:n hallintokulttuurissa, ja odottaa, että komissio asettaa etusijalle asetusluonnoksen esittämisen tätä tarkoitusta varten SEUT:n 298 artiklan nojalla;

| 30. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja niiden oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

30.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja niiden oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille.

---

(1)  EUVL C 286 E, 27.11.2009, s. 172.

(2)  Hyväksytty 8. heinäkuuta 2002 ja muutettu oikeusasiamiehen päätöksillä 5. huhtikuuta 2004 ja 3. joulukuuta 2008.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0436.

(4)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/108 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/108

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanne

P7_TA(2011)0471

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Egyptin ja Syyrian ja erityisesti niiden kristittyjen yhteisöjen tilanteesta

2013/C 131 E/12

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Egyptistä ja Syyriasta ja erityisesti 15. syyskuuta 2011 Syyrian tilanteesta (1), 7. heinäkuuta 2011 Syyrian, Jemenin ja Bahrainin tilanteesta arabimaailman ja Pohjois-Afrikan tilanteen puitteissa (2) ja 17. helmikuuta 2011 Egyptin tilanteesta (3) antamansa päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Egyptistä ja Syyriasta ja erityisesti 15. syyskuuta 2011 Syyrian tilanteesta (1), 7. heinäkuuta 2011 Syyrian, Jemenin ja Bahrainin tilanteesta arabimaailman ja Pohjois-Afrikan tilanteen puitteissa (2) ja 17. helmikuuta 2011 Egyptin tilanteesta (3) antamansa päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman kristittyjen tilanteesta ja uskonnonvapaudesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2011 antamansa päätöslauselman kristittyjen tilanteesta ja uskonnonvapaudesta (4),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Syyriasta 8. lokakuuta 2011 ja Egyptistä 10. lokakuuta 2011 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Syyriasta 8. lokakuuta 2011 ja Egyptistä 10. lokakuuta 2011 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2011 annetut ulkoasiainneuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2011 annetut ulkoasiainneuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 10. lokakuuta 2011 ja Eurooppa-neuvoston 23. lokakuuta 2011 hyväksymät päätelmät Syyriasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 10. lokakuuta 2011 ja Eurooppa-neuvoston 23. lokakuuta 2011 hyväksymät päätelmät Syyriasta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuolia Egypti ja Syyria ovat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuolia Egypti ja Syyria ovat,

| — | ottaa huomioon Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/273/YUTP muuttamisesta 2. syyskuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/522/YUTP (5), Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestä 2. syyskuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/523/EU (6) sekä Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 442/2011 muuttamisesta 2. syyskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 878/2011 (7) sekä Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 442/2011 muuttamisesta 13. lokakuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1011/2011 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/273/YUTP muuttamisesta 2. syyskuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/522/YUTP (5), Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestä 2. syyskuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/523/EU (6) sekä Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 442/2011 muuttamisesta 2. syyskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 878/2011 (7) sekä Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 442/2011 muuttamisesta 13. lokakuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1011/2011 (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapaus ovat perustavan laatuinen ja yleismaailmallinen arvo ja demokratian oleellinen osatekijä; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toistuvasti vakuuttanut olevansa sitoutunut uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapauteen ja korostanut, että hallituksilla on velvollisuus taata nämä vapaudet kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapaus ovat perustavan laatuinen ja yleismaailmallinen arvo ja demokratian oleellinen osatekijä; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on toistuvasti vakuuttanut olevansa sitoutunut uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapauteen ja korostanut, että hallituksilla on velvollisuus taata nämä vapaudet kaikkialla maailmassa;

Egypti

| B. | ottaa huomioon, että Egyptissä on meneillään demokratiaan siirtymisen ratkaiseva vaihe ja että se kohtaa tässä prosessissa suuria haasteita ja vaikeuksia; katsoo, että taloudellinen kehitys ja väestön elintason kohentuminen ovat oleellisen tärkeitä maan pitkän aikavälin poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden kannalta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Egyptissä on meneillään demokratiaan siirtymisen ratkaiseva vaihe ja että se kohtaa tässä prosessissa suuria haasteita ja vaikeuksia; katsoo, että taloudellinen kehitys ja väestön elintason kohentuminen ovat oleellisen tärkeitä maan pitkän aikavälin poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden kannalta;

| C. | ottaa huomioon, että vähintään 25 Egyptin kansalaista sai surmansa ja yli 300 loukkaantui 9. lokakuuta 2011 Kairossa rauhanomaisessa marssissa, joka alkoi Pohjois-Kairosta Shubran alueelta ja suuntautui Masperoon valtiollisen television rakennukselle ja toteaa, että koptikristityt olivat järjestäneet marssin protestoidakseen koptilaiseen kirkkoon Assuanissa kohdistunutta hyökkäystä ja taistellakseen uskonnollista syrjintää vastaan ja että siinä vaadittiin hyväksymään yhtenäinen laki uskonnon harjoittamiseen käytettävien rakennusten rakentamisesta, kriminalisoimaan käytännössä uskonnollinen syrjintä ja jälleenrakentamaan hyökkäyksen kohteeksi joutunut kirkko; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vähintään 25 Egyptin kansalaista sai surmansa ja yli 300 loukkaantui 9. lokakuuta 2011 Kairossa rauhanomaisessa marssissa, joka alkoi Pohjois-Kairosta Shubran alueelta ja suuntautui Masperoon valtiollisen television rakennukselle ja toteaa, että koptikristityt olivat järjestäneet marssin protestoidakseen koptilaiseen kirkkoon Assuanissa kohdistunutta hyökkäystä ja taistellakseen uskonnollista syrjintää vastaan ja että siinä vaadittiin hyväksymään yhtenäinen laki uskonnon harjoittamiseen käytettävien rakennusten rakentamisesta, kriminalisoimaan käytännössä uskonnollinen syrjintä ja jälleenrakentamaan hyökkäyksen kohteeksi joutunut kirkko;

| D. | ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset ovat vastanneet tähän traagiseen tapahtumaan käynnistämällä Masperon alueella yleisen syyttäjänviraston alaisen tutkinnan ja suorittamalla sotilastuomioistuimen tutkimuksen ja asettamalla tuomioistuinten jäsenistä koostuvan tutkintakomission ja että niiden tarkoituksena on tutkia tapaukset, jotta väkivaltaan yllyttämisestä ja väkivallanteoista vastuussa olevat voidaan asettaa vastuuseen; ottaa myös huomioon, että ne ovat alkaneet välittömästi käsitellä asetusluonnosta, jolla pyritään laillistamaan ilman asianmukaista lupaa rakennettujen uskonnonharjoittamispaikkojen asema, käynnistäneet eri uskonnollisten ryhmittymien johtajien pyynnöstä yhteiskunnallisen vuoropuhelun uskonnonharjoittamispaikkojen rakentamista koskevan yhtenäisen säännöstön hyväksymiseksi ja päättäneet tehdä rikoslakiin tarkistuksia, joilla torjutaan syrjintää sekä julkisessa elämässä että yksityisellä sektorilla; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset ovat vastanneet tähän traagiseen tapahtumaan käynnistämällä Masperon alueella yleisen syyttäjänviraston alaisen tutkinnan ja suorittamalla sotilastuomioistuimen tutkimuksen ja asettamalla tuomioistuinten jäsenistä koostuvan tutkintakomission ja että niiden tarkoituksena on tutkia tapaukset, jotta väkivaltaan yllyttämisestä ja väkivallanteoista vastuussa olevat voidaan asettaa vastuuseen; ottaa myös huomioon, että ne ovat alkaneet välittömästi käsitellä asetusluonnosta, jolla pyritään laillistamaan ilman asianmukaista lupaa rakennettujen uskonnonharjoittamispaikkojen asema, käynnistäneet eri uskonnollisten ryhmittymien johtajien pyynnöstä yhteiskunnallisen vuoropuhelun uskonnonharjoittamispaikkojen rakentamista koskevan yhtenäisen säännöstön hyväksymiseksi ja päättäneet tehdä rikoslakiin tarkistuksia, joilla torjutaan syrjintää sekä julkisessa elämässä että yksityisellä sektorilla;

| E. | ottaa huomioon, että maaliskuun 2011 jälkeen kymmenet tuhannet koptit ovat tiettävästi lähteneet Egyptistä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että maaliskuun 2011 jälkeen kymmenet tuhannet koptit ovat tiettävästi lähteneet Egyptistä;

| F. | ottaa huomioon, että poikkeustilalainsäädännön nojalla pidätetyt siviilit joutuvat sotilastuomioistuimen eteen, mikä rikkoo heidän oikeuttaan oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja poistaa syytetyiltä vetoomusoikeuden; ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat ilmoittaneet, että yli 12 000 siviiliä on tuomittu näissä erityistuomioistuimissa maaliskuun 2011 jälkeen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että poikkeustilalainsäädännön nojalla pidätetyt siviilit joutuvat sotilastuomioistuimen eteen, mikä rikkoo heidän oikeuttaan oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja poistaa syytetyiltä vetoomusoikeuden; ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöt ovat ilmoittaneet, että yli 12 000 siviiliä on tuomittu näissä erityistuomioistuimissa maaliskuun 2011 jälkeen;

| G. | ottaa huomioon, että sotilaspoliisi pidätti Maikel Nabil Sanadin kotonaan Kairossa 28. maaliskuuta 2011 hänen esitettyään verkossa mielipiteitä ja myös Egyptin asevoimiin kohdistuvaa arvostelua sen roolista vallankumouksen aikana ja sen jälkeen; ottaa huomioon, että hänet tuomittiin 10. huhtikuuta 2011 kolmeksi vuodeksi vankeuteen "armeijan loukkaamisesta" epäoikeudenmukaisessa pikaoikeudenkäynnissä sotilastuomioistuimessa ilman puolustusasianajajaa, perhettä ja ystäviä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sotilaspoliisi pidätti Maikel Nabil Sanadin kotonaan Kairossa 28. maaliskuuta 2011 hänen esitettyään verkossa mielipiteitä ja myös Egyptin asevoimiin kohdistuvaa arvostelua sen roolista vallankumouksen aikana ja sen jälkeen; ottaa huomioon, että hänet tuomittiin 10. huhtikuuta 2011 kolmeksi vuodeksi vankeuteen "armeijan loukkaamisesta" epäoikeudenmukaisessa pikaoikeudenkäynnissä sotilastuomioistuimessa ilman puolustusasianajajaa, perhettä ja ystäviä;

| H. | ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöihin ja erityisesti ihmisoikeusjärjestöihin kohdistetut uhkaukset muodostivat osan valtion omistaman lehdistön käynnistämää intensiivistä mustamaalauskampanjaa ja niillä pyrittiin kyseenalaistamaan järjestöjen legitimiteetti ja tahraamaan ne suuren yleisön silmissä Egyptin etujen vastaisina toimijoina; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöihin ja erityisesti ihmisoikeusjärjestöihin kohdistetut uhkaukset muodostivat osan valtion omistaman lehdistön käynnistämää intensiivistä mustamaalauskampanjaa ja niillä pyrittiin kyseenalaistamaan järjestöjen legitimiteetti ja tahraamaan ne suuren yleisön silmissä Egyptin etujen vastaisina toimijoina;

| I. | ottaa huomioon, että Egyptin valtiollinen televisio yllytti väkivaltaan, kun ihmisiä kutsuttiin "suojelemaan armeijaa"; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Egyptin valtiollinen televisio yllytti väkivaltaan, kun ihmisiä kutsuttiin "suojelemaan armeijaa";

| J. | ottaa huomioon, että 25. tammikuuta 2011 tapahtuneen Egyptin vallankumouksen jälkeistä siirtymäkautta on luonnehtinut suuntaus naisten marginalisoimiseen, kun heidät jätettiin perustuslakia uudistavan komitean ulkopuolelle ja kun naiskiintiöt poistettiin poliittisia oikeuksia koskevan lain tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 25. tammikuuta 2011 tapahtuneen Egyptin vallankumouksen jälkeistä siirtymäkautta on luonnehtinut suuntaus naisten marginalisoimiseen, kun heidät jätettiin perustuslakia uudistavan komitean ulkopuolelle ja kun naiskiintiöt poistettiin poliittisia oikeuksia koskevan lain tarkistamisen yhteydessä;

| K. | on huolissaan siitä, että koptityttöjä kidnapataan ja pakkokäännytetään islamiin; |
| --- | --- |

K.

on huolissaan siitä, että koptityttöjä kidnapataan ja pakkokäännytetään islamiin;

Syyria

| L. | ottaa huomioon, että väkivaltaisten sortotoimien alettua Syyriassa maaliskuussa 2011 järjestelmälliset teloitukset, väkivalta ja kidutus ovat yleistyneet dramaattisesti ja Syyrian armeija ja turvallisuusjoukot syyllistyvät edelleen teloituksiin, kidutukseen ja joukkopidätyksiin; ottaa huomioon, että YK:n arvioiden mukaan kuolonuhreja on yli 3 000, loukkaantuneita paljon tätä enemmän ja tuhansia on pidätetty; ottaa huomioon, että monen syyrialaisen humanitaarinen tilanne on huonontunut väkivallan ja väestön siirtymisen vuoksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että väkivaltaisten sortotoimien alettua Syyriassa maaliskuussa 2011 järjestelmälliset teloitukset, väkivalta ja kidutus ovat yleistyneet dramaattisesti ja Syyrian armeija ja turvallisuusjoukot syyllistyvät edelleen teloituksiin, kidutukseen ja joukkopidätyksiin; ottaa huomioon, että YK:n arvioiden mukaan kuolonuhreja on yli 3 000, loukkaantuneita paljon tätä enemmän ja tuhansia on pidätetty; ottaa huomioon, että monen syyrialaisen humanitaarinen tilanne on huonontunut väkivallan ja väestön siirtymisen vuoksi;

| M. | ottaa huomioon, että kansainvälisiä toimittajia ja tarkkailijoita ei edelleenkään päästetä maahan; ottaa huomioon, että syyrialaisten ihmisoikeusaktivistien kertomukset ja matkapuhelimilla otetut kuvat ovat ainoa tapa dokumentoida laajalle levinneitä ihmisoikeusrikkomuksia ja toistuvia, niin kohdistettuja kuin summittaisiakin, hyökkäyksiä rauhanomaisia mielenosoittajia ja yleisesti kansalaisia vastaan Syyriassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kansainvälisiä toimittajia ja tarkkailijoita ei edelleenkään päästetä maahan; ottaa huomioon, että syyrialaisten ihmisoikeusaktivistien kertomukset ja matkapuhelimilla otetut kuvat ovat ainoa tapa dokumentoida laajalle levinneitä ihmisoikeusrikkomuksia ja toistuvia, niin kohdistettuja kuin summittaisiakin, hyökkäyksiä rauhanomaisia mielenosoittajia ja yleisesti kansalaisia vastaan Syyriassa;

| N. | katsoo, että Syyrian tapahtumiin liittyy toimia, joilla pyritään yllyttämään etnisten ja uskonnollisten ryhmittymien välisiin konflikteihin ja lisäämään ryhmien välistä jännitystä; ottaa huomioon, että joidenkin arvioiden mukaan Syyrian kristitty väestö on saattanut pienentyä kymmenestä prosentista kahdeksaan; ottaa huomioon, että tuhansia Irakin kristittyjä on paennut Syyriaan heihin Irakissa kohdistettua väkivaltaa; panee merkille, että monet Syyrian kristityt pelkäävät joutuvansa maassa uskonnollisen väkivallan uhreiksi; ottaa huomioon, että kristityillä yhteisöillä on merkittävä tehtävä maan demokratisoimisessa; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että Syyrian tapahtumiin liittyy toimia, joilla pyritään yllyttämään etnisten ja uskonnollisten ryhmittymien välisiin konflikteihin ja lisäämään ryhmien välistä jännitystä; ottaa huomioon, että joidenkin arvioiden mukaan Syyrian kristitty väestö on saattanut pienentyä kymmenestä prosentista kahdeksaan; ottaa huomioon, että tuhansia Irakin kristittyjä on paennut Syyriaan heihin Irakissa kohdistettua väkivaltaa; panee merkille, että monet Syyrian kristityt pelkäävät joutuvansa maassa uskonnollisen väkivallan uhreiksi; ottaa huomioon, että kristityillä yhteisöillä on merkittävä tehtävä maan demokratisoimisessa;

| O. | ottaa huomioon, että 10. lokakuuta 2011 antamissaan päätelmissä neuvosto suhtautui myönteisesti Syyrian poliittisen opposition pyrkimyksiin saada aikaan yhteinen ohjelma, kehotti myös kansainvälistä yhteisöä ilmaisemaan tyytyväisyytensä näihin pyrkimyksiin ja pani merkille Syyrian kansallisneuvoston perustamisen myönteisenä askeleena; ottaa huomioon, että Syyriaan on myös perustettu demokraattisen muutoksen kansallinen komitea; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 10. lokakuuta 2011 antamissaan päätelmissä neuvosto suhtautui myönteisesti Syyrian poliittisen opposition pyrkimyksiin saada aikaan yhteinen ohjelma, kehotti myös kansainvälistä yhteisöä ilmaisemaan tyytyväisyytensä näihin pyrkimyksiin ja pani merkille Syyrian kansallisneuvoston perustamisen myönteisenä askeleena; ottaa huomioon, että Syyriaan on myös perustettu demokraattisen muutoksen kansallinen komitea;

Egypti

| 1. | tuo jälleen julki solidaarisuutensa Egyptin kansaa kohtaan tässä maan kriittisessä ja vaikeassa demokratiaan siirtymisen vaiheessa ja tukee edelleen kansan demokraattisia pyrkimyksiä; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edelleen tukemaan toimia, joilla pyritään nopeuttamaan Egyptin demokraattisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia; |
| --- | --- |

1.

tuo jälleen julki solidaarisuutensa Egyptin kansaa kohtaan tässä maan kriittisessä ja vaikeassa demokratiaan siirtymisen vaiheessa ja tukee edelleen kansan demokraattisia pyrkimyksiä; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edelleen tukemaan toimia, joilla pyritään nopeuttamaan Egyptin demokraattisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia;

| 2. | tuomitsee ankarasti mielenosoittajien surmaamisen Egyptissä; ilmaisee vilpittömän osanottonsa kaikkien uhrien perheille; kehottaa viranomaisia varmistamaan, että turvallisuusjoukot eivät käytä suhteetonta voimaa; korostaa, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osoittaa vapaasti ja rauhanomaisesti mieltään lainvalvontaviranomaisten suojeluksessa; kehottaa Egyptin viranomaisia vapauttamaan 28 Masperossa pidätettyä kristittyä sekä kaikki muut pidätetyt; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee ankarasti mielenosoittajien surmaamisen Egyptissä; ilmaisee vilpittömän osanottonsa kaikkien uhrien perheille; kehottaa viranomaisia varmistamaan, että turvallisuusjoukot eivät käytä suhteetonta voimaa; korostaa, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osoittaa vapaasti ja rauhanomaisesti mieltään lainvalvontaviranomaisten suojeluksessa; kehottaa Egyptin viranomaisia vapauttamaan 28 Masperossa pidätettyä kristittyä sekä kaikki muut pidätetyt;

| 3. | pitää tervetulleina Egyptin viranomaisten pyrkimyksiä saada selville kristittyjen yhteisöjä vastaan tehtyjen iskujen suunnittelijat ja tekijät; pitää tärkeänä, että riippumaton siviilituomioistuin tutkii Masperon tapahtumat riippumattomasti, perusteellisesti ja avoimesti, jotta kaikki vastuussa olevat voidaan saattaa vastuuseen; korostaa, että tiedotusvälineiden rooli on tutkittava täysin; panee merkille hallituksen ilmoitukset siitä, että se aikoo välittömästi käsitellä asetusluonnosta, jolla pyritään laillistamaan ilman asianmukaista lupaa rakennetut uskonnonharjoittamispaikat, sekä vahvistaa säädöksiä, joilla pyritään torjumaan syrjintää sekä julkisessa elämässä että yksityisellä sektorilla; korostaa kuitenkin, että Egyptin hallitus ja viranomaiset ovat vastuussa maan kaikkien kansalaisten turvallisuudesta ja siitä, että väkivaltaan syyllistyneet tuodaan oikeuden eteen; |
| --- | --- |

3.

pitää tervetulleina Egyptin viranomaisten pyrkimyksiä saada selville kristittyjen yhteisöjä vastaan tehtyjen iskujen suunnittelijat ja tekijät; pitää tärkeänä, että riippumaton siviilituomioistuin tutkii Masperon tapahtumat riippumattomasti, perusteellisesti ja avoimesti, jotta kaikki vastuussa olevat voidaan saattaa vastuuseen; korostaa, että tiedotusvälineiden rooli on tutkittava täysin; panee merkille hallituksen ilmoitukset siitä, että se aikoo välittömästi käsitellä asetusluonnosta, jolla pyritään laillistamaan ilman asianmukaista lupaa rakennetut uskonnonharjoittamispaikat, sekä vahvistaa säädöksiä, joilla pyritään torjumaan syrjintää sekä julkisessa elämässä että yksityisellä sektorilla; korostaa kuitenkin, että Egyptin hallitus ja viranomaiset ovat vastuussa maan kaikkien kansalaisten turvallisuudesta ja siitä, että väkivaltaan syyllistyneet tuodaan oikeuden eteen;

| 4. | kehottaa Egyptin viranomaisia turvaamaan täysin kaikkien Egyptin kansalaisten, myös koptikristittyjen, kaikki perusoikeudet, mukaan luettuina oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen, ilmaisuvapaus sekä uskonnon, omantunnon ja ajatuksen vapaus, sekä varmistamaan, että koptikristittyjen yhteisöt eivät joudu väkivaltaisten iskujen kohteiksi ja että niiden jäsenet voivat elää rauhassa ja harjoittaa vapaasti uskontoaan koko maassa; kehottaa suojelemaan kirkkoja asianmukaisesti, jotta ääri-islamistien harjoittamat jatkuvat väkivaltaisuudet ja kirkkojen tuhoamiset saadaan loppumaan; pitää tervetulleena jatkuvia pyrkimyksiä kohti uskonnonharjoittamispaikkojen rakentamista koskevaa yhteistä säännöstöä; korostaa, että ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus on perusoikeus, joka on taattu oikeudellisilla välineillä; kannustaa Egyptin viranomaisia lopettamaan koptikristittyjen syrjinnän esimerkiksi poistamalla viittauksen uskontoon kaikista virallisista asiakirjoista sekä varmistamaan yhdenvertaisen arvostuksen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille Egyptin kansalaisille sekä pääsyn kaikkiin julkisiin ja poliittisiin virkoihin, mukaan luettuna tehtävät asevoimissa, parlamentissa ja hallituksessa; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Egyptin viranomaisia turvaamaan täysin kaikkien Egyptin kansalaisten, myös koptikristittyjen, kaikki perusoikeudet, mukaan luettuina oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen, ilmaisuvapaus sekä uskonnon, omantunnon ja ajatuksen vapaus, sekä varmistamaan, että koptikristittyjen yhteisöt eivät joudu väkivaltaisten iskujen kohteiksi ja että niiden jäsenet voivat elää rauhassa ja harjoittaa vapaasti uskontoaan koko maassa; kehottaa suojelemaan kirkkoja asianmukaisesti, jotta ääri-islamistien harjoittamat jatkuvat väkivaltaisuudet ja kirkkojen tuhoamiset saadaan loppumaan; pitää tervetulleena jatkuvia pyrkimyksiä kohti uskonnonharjoittamispaikkojen rakentamista koskevaa yhteistä säännöstöä; korostaa, että ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus on perusoikeus, joka on taattu oikeudellisilla välineillä; kannustaa Egyptin viranomaisia lopettamaan koptikristittyjen syrjinnän esimerkiksi poistamalla viittauksen uskontoon kaikista virallisista asiakirjoista sekä varmistamaan yhdenvertaisen arvostuksen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille Egyptin kansalaisille sekä pääsyn kaikkiin julkisiin ja poliittisiin virkoihin, mukaan luettuna tehtävät asevoimissa, parlamentissa ja hallituksessa;

| 5. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan tiukasti EU:n asevientiä koskevaa yhteistä kantaa; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia kehottamaan jäsenvaltioita panemaan yhteisen kannan vaatimukset täytäntöön täysimääräisesti ja noudattamaan niitä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita noudattamaan tiukasti EU:n asevientiä koskevaa yhteistä kantaa; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa Catherine Ashtonia kehottamaan jäsenvaltioita panemaan yhteisen kannan vaatimukset täytäntöön täysimääräisesti ja noudattamaan niitä;

| 6. | katsoo, että uudessa perustuslaissa olisi nimenomaisesti määrättävä kaikkien perusoikeuksien turvaamisesta, mukaan luettuina yhdistymisvapaus, oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen, ilmaisuvapaus sekä uskonnon-, omantunnon- ja ajatuksenvapaus sekä vähemmistöjen suojelu; kehottaa Egyptin viranomaisia varmistamaan, että kaikki perustuslain määräykset ovat osallisuutta korostavia eivätkä jätä mahdollisuutta syrjiä ketään egyptiläisessä yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että uudessa perustuslaissa olisi nimenomaisesti määrättävä kaikkien perusoikeuksien turvaamisesta, mukaan luettuina yhdistymisvapaus, oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen, ilmaisuvapaus sekä uskonnon-, omantunnon- ja ajatuksenvapaus sekä vähemmistöjen suojelu; kehottaa Egyptin viranomaisia varmistamaan, että kaikki perustuslain määräykset ovat osallisuutta korostavia eivätkä jätä mahdollisuutta syrjiä ketään egyptiläisessä yhteiskunnassa;

| 7. | korostaa, että on tärkeää, että Egyptissä järjestetään kansalliskokouksen ja Shoura-neuvoston vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet vaalit vuoden 2011 lopussa tai vuoden 2012 alussa ja presidentinvaalit vuonna 2012; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan tuen ja avun antamista Egyptin viranomaisille, poliittisille puolueille ja kansalaisyhteiskunnalle tämän tavoitteen saavuttamiseksi; kehottaa Egyptin viranomaisia helpottamaan vaaliprosessia tarkkailemaan saapuvien ulkomaisten järjestöjen työtä; kehottaa korvaamaan Egyptin väliaikaisen hallituksen mahdollisimman pian vapaiden vaalien tulosta vastaavalla hallituksella; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että on tärkeää, että Egyptissä järjestetään kansalliskokouksen ja Shoura-neuvoston vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet vaalit vuoden 2011 lopussa tai vuoden 2012 alussa ja presidentinvaalit vuonna 2012; kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan tuen ja avun antamista Egyptin viranomaisille, poliittisille puolueille ja kansalaisyhteiskunnalle tämän tavoitteen saavuttamiseksi; kehottaa Egyptin viranomaisia helpottamaan vaaliprosessia tarkkailemaan saapuvien ulkomaisten järjestöjen työtä; kehottaa korvaamaan Egyptin väliaikaisen hallituksen mahdollisimman pian vapaiden vaalien tulosta vastaavalla hallituksella;

| 8. | kehottaa asevoimien korkeinta neuvostoa (SCAF) lopettamaan poikkeuslain välittömästi, sillä se loukkaa ilmaisunvapautta, yhdistymisvapautta ja kokoontumisvapautta, jotta voidaan välttää se, että vuoden loppuun mennessä järjestettäväksi suunnitellut vaalit käydään poikkeustilan vallitessa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa asevoimien korkeinta neuvostoa (SCAF) lopettamaan poikkeuslain välittömästi, sillä se loukkaa ilmaisunvapautta, yhdistymisvapautta ja kokoontumisvapautta, jotta voidaan välttää se, että vuoden loppuun mennessä järjestettäväksi suunnitellut vaalit käydään poikkeustilan vallitessa;

| 9. | pitää tässä yhteydessä tervetulleena rikoslain muutosta, jolla kriminalisoidaan sukupuoleen, rotuun, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen perustuva syrjintä; |
| --- | --- |

9.

pitää tässä yhteydessä tervetulleena rikoslain muutosta, jolla kriminalisoidaan sukupuoleen, rotuun, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen perustuva syrjintä;

| 10. | katsoo, että EU:n olisi toteutettava toimenpiteitä, jos kenen tahansa kansalaisen ihmisoikeuksia rikotaan vakavasti Egyptissä; korostaa, että EU:n on oltava valmis hyväksymään lisätoimia voidakseen auttaa Egyptin kansaa, joka tavoittelee demokraattista tulevaisuutta rauhanomaisin keinoin; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että EU:n olisi toteutettava toimenpiteitä, jos kenen tahansa kansalaisen ihmisoikeuksia rikotaan vakavasti Egyptissä; korostaa, että EU:n on oltava valmis hyväksymään lisätoimia voidakseen auttaa Egyptin kansaa, joka tavoittelee demokraattista tulevaisuutta rauhanomaisin keinoin;

| 11. | kehottaa Egyptin viranomaisia hyväksymään uuden yhdistyslain kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti sekä kansalaisjärjestöjä ja ihmisoikeusryhmiä tiiviisti konsultoiden; korostaa, että naisten oikeuksien kunnioittaminen, sukupuolten tasa-arvo ja naisten poliittinen osallistuminen ovat ratkaisevan tärkeitä sille, että Egyptissä voidaan saavuttaa todellista demokraattista kehitystä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Egyptin viranomaisia hyväksymään uuden yhdistyslain kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti sekä kansalaisjärjestöjä ja ihmisoikeusryhmiä tiiviisti konsultoiden; korostaa, että naisten oikeuksien kunnioittaminen, sukupuolten tasa-arvo ja naisten poliittinen osallistuminen ovat ratkaisevan tärkeitä sille, että Egyptissä voidaan saavuttaa todellista demokraattista kehitystä;

| 12. | on erittäin huolissaan vankilassa olevan bloginpitäjän Maikel Nabil Sanadin terveydentilasta ja kehottaa vapauttamaan hänet välittömästi; vaatii Egyptin hallitusta ja viranomaisia lopettamaan viipymättä siviilien tuomitsemisen sotilastuomioistuimessa; vaatii Egyptin viranomaisia varmistamaan, että mitään maassa toimivia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ei uhata suoraan tai välillisesti ja että ne voivat osallistua demokraattiseen siirtymäkehitykseen ja myös vaaliprosessiin; |
| --- | --- |

12.

on erittäin huolissaan vankilassa olevan bloginpitäjän Maikel Nabil Sanadin terveydentilasta ja kehottaa vapauttamaan hänet välittömästi; vaatii Egyptin hallitusta ja viranomaisia lopettamaan viipymättä siviilien tuomitsemisen sotilastuomioistuimessa; vaatii Egyptin viranomaisia varmistamaan, että mitään maassa toimivia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ei uhata suoraan tai välillisesti ja että ne voivat osallistua demokraattiseen siirtymäkehitykseen ja myös vaaliprosessiin;

Syyria

| 13. | tuomitsee voimakkaasti suhteettoman ja raa'an voimankäytön rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan sekä demokratia-aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien, lääkäreiden ja lääkintähenkilöstön järjestelmällisen vainon; on hyvin huolissaan vakavista ihmisoikeuksien loukkauksista, joihin Syyrian viranomaiset ovat syyllistyneet, kuten joukkopidätyksistä, ilman oikeudenkäyntiä suoritetuista teloituksista, mielivaltaisista pidätyksistä, katoamisista ja kidutuksesta, jotka kohdistuvat myös lapsiin ja saattavat muodostaa rikoksen ihmisyyttä vastaan; kehottaa jälleen presidentti Bashar al-Assadia ja hänen hallitustaan luopumaan vallasta välittömästi, jotta poliittinen siirtymäkehitys Syyriassa voi alkaa ja jotta voidaan käynnistää syvällisten demokraattisten uudistusten prosessi; |
| --- | --- |

13.

tuomitsee voimakkaasti suhteettoman ja raa'an voimankäytön rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan sekä demokratia-aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien, lääkäreiden ja lääkintähenkilöstön järjestelmällisen vainon; on hyvin huolissaan vakavista ihmisoikeuksien loukkauksista, joihin Syyrian viranomaiset ovat syyllistyneet, kuten joukkopidätyksistä, ilman oikeudenkäyntiä suoritetuista teloituksista, mielivaltaisista pidätyksistä, katoamisista ja kidutuksesta, jotka kohdistuvat myös lapsiin ja saattavat muodostaa rikoksen ihmisyyttä vastaan; kehottaa jälleen presidentti Bashar al-Assadia ja hänen hallitustaan luopumaan vallasta välittömästi, jotta poliittinen siirtymäkehitys Syyriassa voi alkaa ja jotta voidaan käynnistää syvällisten demokraattisten uudistusten prosessi;

| 14. | ilmaisee vilpittömän osanottonsa uhrien perheille; arvostaa Syyrian kansan rohkeutta ja päättäväisyyttä ja tukee voimakkaasti sen pyrkimyksiä oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien toteuttamiseen kaikilta osin sekä taloudellisten ja sosiaalisten olojen paranemiseen; |
| --- | --- |

14.

ilmaisee vilpittömän osanottonsa uhrien perheille; arvostaa Syyrian kansan rohkeutta ja päättäväisyyttä ja tukee voimakkaasti sen pyrkimyksiä oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien toteuttamiseen kaikilta osin sekä taloudellisten ja sosiaalisten olojen paranemiseen;

| 15. | kehottaa jälleen järjestämään riippumattoman, avoimen ja tehokkaan tutkinnan teloituksista, pidätyksistä, mielivaltaisista vangitsemisista, väitetyistä katoamisista ja kidutustapauksista, joihin Syyrian turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet, jotta kansainvälinen yhteisö voi saattaa näiden rikosten tekijät vastuuseen; katsoo, että YK:n turvallisuusneuvoston olisi vietävä Syyria kansainväliseen rikostuomioistuimeen, jotta Syyrian kansalle saadaan oikeutta ja estetään se, että enemmän ihmisiä joutuu näiden käytäntöjen uhreiksi; vaatii kansainvälisille humanitaarisille järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille sekä kansainvälisille tiedotusvälineille täyttä pääsyä maahan ja korostaa Syyrian opposition ja mielenosoittajien pyyntöä, jonka mukaan maahan olisi lähetettävä kansainvälisiä tarkkailijoita; |
| --- | --- |

15.

kehottaa jälleen järjestämään riippumattoman, avoimen ja tehokkaan tutkinnan teloituksista, pidätyksistä, mielivaltaisista vangitsemisista, väitetyistä katoamisista ja kidutustapauksista, joihin Syyrian turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet, jotta kansainvälinen yhteisö voi saattaa näiden rikosten tekijät vastuuseen; katsoo, että YK:n turvallisuusneuvoston olisi vietävä Syyria kansainväliseen rikostuomioistuimeen, jotta Syyrian kansalle saadaan oikeutta ja estetään se, että enemmän ihmisiä joutuu näiden käytäntöjen uhreiksi; vaatii kansainvälisille humanitaarisille järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille sekä kansainvälisille tiedotusvälineille täyttä pääsyä maahan ja korostaa Syyrian opposition ja mielenosoittajien pyyntöä, jonka mukaan maahan olisi lähetettävä kansainvälisiä tarkkailijoita;

| 16. | on erittäin huolissaan kristittyjen tilanteesta Syyriassa ja erityisesti heidän turvallisuudestaan; tuomitsee toimet, joiden tavoitteena on yllyttäminen uskontokuntien väliseen konfliktiin; kehottaa Syyrian nykyisiä ja tulevia viranomaisia tarjoamaan kristityille yhteisöille luotettavaa ja tehokasta suojelua; |
| --- | --- |

16.

on erittäin huolissaan kristittyjen tilanteesta Syyriassa ja erityisesti heidän turvallisuudestaan; tuomitsee toimet, joiden tavoitteena on yllyttäminen uskontokuntien väliseen konfliktiin; kehottaa Syyrian nykyisiä ja tulevia viranomaisia tarjoamaan kristityille yhteisöille luotettavaa ja tehokasta suojelua;

| 17. | korostaa, että Syyriassa olisi kunnioitettava ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapautta; ilmaisee tässä yhteydessä tukensa maan kristityille ja samalla kannustaa heitä toimimaan positiivisessa ja rakentavassa roolissa Syyrian meneillään olevissa tapahtumissa; kannustaa myös Syyrian oppositiovoimia julistamaan tai vahvistamaan, että ne ovat sitoutuneet kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapautta; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että Syyriassa olisi kunnioitettava ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapautta; ilmaisee tässä yhteydessä tukensa maan kristityille ja samalla kannustaa heitä toimimaan positiivisessa ja rakentavassa roolissa Syyrian meneillään olevissa tapahtumissa; kannustaa myös Syyrian oppositiovoimia julistamaan tai vahvistamaan, että ne ovat sitoutuneet kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, erityisesti uskonnon, vakaumuksen, omantunnon ja ajatuksen vapautta;

| 18. | pitää tervetulleena neuvoston myönteistä lausuntoa Syyrian poliittisen opposition pyrkimyksistä saada aikaan yhteinen ohjelma; kehottaa jälleen korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa Ashtonia, neuvostoa ja komissiota kannustamaan ja tukemaan edelleen Syyrian järjestäytyneen demokraattisen opposition kehittymistä sekä Syyriassa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

18.

pitää tervetulleena neuvoston myönteistä lausuntoa Syyrian poliittisen opposition pyrkimyksistä saada aikaan yhteinen ohjelma; kehottaa jälleen korkeaa edustajaa / varapuheenjohtajaa Ashtonia, neuvostoa ja komissiota kannustamaan ja tukemaan edelleen Syyrian järjestäytyneen demokraattisen opposition kehittymistä sekä Syyriassa että sen ulkopuolella;

| 19. | on tyytyväinen EU:n sitoumukseen jatkaa painostusta YK:n tehokkaiden toimien aikaansaamiseksi niin, että kansainvälistä painostusta voidaan lisätä; pyytää jälleen, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet ja erityisesti Venäjä ja Kiina eivät estä päätöslauselmaa, jossa tuomitaan Syyrian hallituksen harjoittama kuolonuhreihin johtavien voimatoimien käyttö ja kehotetaan luopumaan voimankäytöstä, sekä asettamaan pakotteita, mikäli näin ei tapahdu; kannattaa voimakkaasti EU:n 23. syyskuuta 2011 tekemää päätöstä hyväksyä uusia Syyrian hallituksen vastaisia pakotteita; korostaa, että EU:n on oltava valmis hyväksymään lisätoimia voidakseen auttaa Syyrian kansaa, joka tavoittelee demokraattista tulevaisuutta rauhanomaisin keinoin; |
| --- | --- |

19.

on tyytyväinen EU:n sitoumukseen jatkaa painostusta YK:n tehokkaiden toimien aikaansaamiseksi niin, että kansainvälistä painostusta voidaan lisätä; pyytää jälleen, että YK:n turvallisuusneuvoston jäsenet ja erityisesti Venäjä ja Kiina eivät estä päätöslauselmaa, jossa tuomitaan Syyrian hallituksen harjoittama kuolonuhreihin johtavien voimatoimien käyttö ja kehotetaan luopumaan voimankäytöstä, sekä asettamaan pakotteita, mikäli näin ei tapahdu; kannattaa voimakkaasti EU:n 23. syyskuuta 2011 tekemää päätöstä hyväksyä uusia Syyrian hallituksen vastaisia pakotteita; korostaa, että EU:n on oltava valmis hyväksymään lisätoimia voidakseen auttaa Syyrian kansaa, joka tavoittelee demokraattista tulevaisuutta rauhanomaisin keinoin;

| 20. | pitää myönteisenä sitä, että Turkki ja Saudi-Arabia ovat tuominneet Syyrian hallituksen, sekä Turkin roolia sen ottaessa vastaan pakolaisia; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä sitä, että Turkki ja Saudi-Arabia ovat tuominneet Syyrian hallituksen, sekä Turkin roolia sen ottaessa vastaan pakolaisia;

| 21. | tuomitsee jyrkästi joihinkin Syyrian kansalaisiin kohdistuvan väkivallan, ahdistelun ja uhkailun EU:n alueella ja muistuttaa, että oikeus osoittaa mieltä vapaasti ja rauhanomaisesti on täysin taattu EU:n jäsenvaltioissa, mikä koskee myös presidentti Bashar al-Assadia vastaan suunnattuja mielenosoituksia; |
| --- | --- |

21.

tuomitsee jyrkästi joihinkin Syyrian kansalaisiin kohdistuvan väkivallan, ahdistelun ja uhkailun EU:n alueella ja muistuttaa, että oikeus osoittaa mieltä vapaasti ja rauhanomaisesti on täysin taattu EU:n jäsenvaltioissa, mikä koskee myös presidentti Bashar al-Assadia vastaan suunnattuja mielenosoituksia;

*

* *

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Venäjän federaation hallitukselle ja parlamentille, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille, Yhdysvaltain hallitukselle ja kongressille, Arabiliiton pääsihteerille, Egyptin arabitasavallan hallitukselle sekä Syyrian arabitasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Venäjän federaation hallitukselle ja parlamentille, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille, Yhdysvaltain hallitukselle ja kongressille, Arabiliiton pääsihteerille, Egyptin arabitasavallan hallitukselle sekä Syyrian arabitasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0387.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0333.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0064.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0021.

(5)  EUVL L 228, 3.9.2011, s. 16.

(6)  EUVL L 228, 3.9.2011, s. 19.

(7)  EUVL L 228, 3.9.2011, s. 1.

(8)  EUVL L 269, 14.10.2011, s. 18.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/113

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Ukrainan tämänhetkinen tilanne

P7_TA(2011)0472

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Ukrainan tämänhetkisestä tilanteesta

2013/C 131 E/13

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta,

| — | ottaa huomioon Ukrainaa koskevan vuoden 2010 edistymiskertomuksen ja 25. toukokuuta 2011 päivätyn Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ukrainaa koskevan vuoden 2010 edistymiskertomuksen ja 25. toukokuuta 2011 päivätyn Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelun,

| — | ottaa huomioon puhemiehen 11. lokakuuta 2011 antaman julkilausuman Ukrainan entisen pääministerin Julija Tymošenkon saamasta tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehen 11. lokakuuta 2011 antaman julkilausuman Ukrainan entisen pääministerin Julija Tymošenkon saamasta tuomiosta,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin 5. elokuuta ja 11. lokakuuta 2011 Euroopan unionin puolesta antamat julkilausumat Julija Tymošenkon tapauksessa annetusta tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Catherine Ashtonin 5. elokuuta ja 11. lokakuuta 2011 Euroopan unionin puolesta antamat julkilausumat Julija Tymošenkon tapauksessa annetusta tuomiosta,

| — | ottaa huomioon 29. ja 30. syyskuuta 2011 Varsovassa pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. ja 30. syyskuuta 2011 Varsovassa pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Ukrainan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 1998, ja meneillään olevat neuvottelut assosiaatiosopimuksesta ja siihen sisällytettävästä pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta, joilla on tarkoitus korvata kumppanuus- ja yhteistyösopimus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Ukrainan välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 1998, ja meneillään olevat neuvottelut assosiaatiosopimuksesta ja siihen sisällytettävästä pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta, joilla on tarkoitus korvata kumppanuus- ja yhteistyösopimus,

| — | ottaa huomioon Ukrainaa koskevan maaohjelman vuosiksi 2011–2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ukrainaa koskevan maaohjelman vuosiksi 2011–2013,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 110 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että EU kannattaa vakaata ja demokraattista Ukrainaa, joka kunnioittaa sosiaalisen markkinatalouden ja oikeusvaltion periaatteita sekä ihmisoikeuksia, suojelee vähemmistöjä ja takaa perusoikeudet; ottaa huomioon, että Ukrainan sisäpoliittinen vakaus, keskittyminen sisäiseen uudistukseen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, johon kuuluvat oikeudenmukaiset, puolueettomat ja riippumattomat oikeudenkäynnit, on edellytys EU:n ja Ukrainan suhteiden edelleen kehittämiselle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU kannattaa vakaata ja demokraattista Ukrainaa, joka kunnioittaa sosiaalisen markkinatalouden ja oikeusvaltion periaatteita sekä ihmisoikeuksia, suojelee vähemmistöjä ja takaa perusoikeudet; ottaa huomioon, että Ukrainan sisäpoliittinen vakaus, keskittyminen sisäiseen uudistukseen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, johon kuuluvat oikeudenmukaiset, puolueettomat ja riippumattomat oikeudenkäynnit, on edellytys EU:n ja Ukrainan suhteiden edelleen kehittämiselle;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin yhtenä keskeisenä ulkopoliittisena tavoitteena on edistää ja kehittää suhteita Ukrainaan ja lujittaa Euroopan naapuruuspolitiikkaa, jolla pyritään kannustamaan EU:n naapurimaita luomaan poliittisia, taloudellisia ja kulttuurisia suhteita EU:hun ja sen jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin yhtenä keskeisenä ulkopoliittisena tavoitteena on edistää ja kehittää suhteita Ukrainaan ja lujittaa Euroopan naapuruuspolitiikkaa, jolla pyritään kannustamaan EU:n naapurimaita luomaan poliittisia, taloudellisia ja kulttuurisia suhteita EU:hun ja sen jäsenvaltioihin;

| C. | toteaa, että Ukrainan Petšerskin piirituomioistuin teki 11. lokakuuta 2011 päätöksen, jolla entiselle pääministerille Julija Tymošenkolle langetettiin seitsemän vuoden vankeustuomio, kolmen vuoden poliittinen toimintakielto ja 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen sakko ja jolla hänen koko omaisuutensa takavarikoitiin, ja että päätöstä pidetään laajalti joko kostotoimena tai pyrkimyksenä opposition edustajien tuomitsemiseen ja vangitsemiseen, jotta he eivät voisi asettua ehdolle ja kampanjoida ensi vuonna pidettävissä parlamenttivaaleissa ja vuoden 2015 presidentinvaaleissa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Ukrainan Petšerskin piirituomioistuin teki 11. lokakuuta 2011 päätöksen, jolla entiselle pääministerille Julija Tymošenkolle langetettiin seitsemän vuoden vankeustuomio, kolmen vuoden poliittinen toimintakielto ja 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen sakko ja jolla hänen koko omaisuutensa takavarikoitiin, ja että päätöstä pidetään laajalti joko kostotoimena tai pyrkimyksenä opposition edustajien tuomitsemiseen ja vangitsemiseen, jotta he eivät voisi asettua ehdolle ja kampanjoida ensi vuonna pidettävissä parlamenttivaaleissa ja vuoden 2015 presidentinvaaleissa;

| D. | ottaa huomioon, että Ukrainan turvallisuuspalvelu käynnisti 12. lokakuuta 2011 Julija Tymošenkoa ja entistä pääministeriä Pavlo Lazarenkoa vastaan uuden rikosprosessin, jossa heitä syytetään Ukrainan julkisten varojen laajamittaisesta väärinkäytöstä Tymošenkon toimiessa Ukrainan yhdistyneet energiajärjestelmät -yhtymän johtajana ja tosiasiallisena omistajana; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Ukrainan turvallisuuspalvelu käynnisti 12. lokakuuta 2011 Julija Tymošenkoa ja entistä pääministeriä Pavlo Lazarenkoa vastaan uuden rikosprosessin, jossa heitä syytetään Ukrainan julkisten varojen laajamittaisesta väärinkäytöstä Tymošenkon toimiessa Ukrainan yhdistyneet energiajärjestelmät -yhtymän johtajana ja tosiasiallisena omistajana;

| E. | ottaa huomioon, että yhä useampia virkamiehiä on asetettu rikosoikeudelliseen vastuuseen teoistaan ja että heidän joukossaan on entisiä hallituksen ministereitä mutta suurin osa on valtion virastojen ja tarkastuslaitosten (apulais)päälliköitä, lainvalvontavirastojen alajaostojen päälliköitä, piirioikeuksien tuomareita ja paikallisviranomaisten toimistojen päälliköitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yhä useampia virkamiehiä on asetettu rikosoikeudelliseen vastuuseen teoistaan ja että heidän joukossaan on entisiä hallituksen ministereitä mutta suurin osa on valtion virastojen ja tarkastuslaitosten (apulais)päälliköitä, lainvalvontavirastojen alajaostojen päälliköitä, piirioikeuksien tuomareita ja paikallisviranomaisten toimistojen päälliköitä;

| F. | ottaa huomioon, että Ukrainan hallitus on sitoutunut useisiin oikeudellisiin uudistuksiin, joilla Ukrainan yksityis- ja julkisoikeus saatettaisiin vastaamaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Ukrainan hallitus on sitoutunut useisiin oikeudellisiin uudistuksiin, joilla Ukrainan yksityis- ja julkisoikeus saatettaisiin vastaamaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja;

| G. | ottaa huomioon, että EU painottaa edelleen, että on kunnioitettava oikeusvaltioperiaatetta, johon kuuluvat oikeudenmukaiset, puolueettomat ja riippumattomat oikeudenkäynnit, jotta ei missään tapauksessa syntyisi sellaista käsitystä, että oikeustoimia käytetään valikoivasti; toteaa, että EU pitää näitä periaatteita erityisen tärkeinä maassa, joka pyrkii poliittiseen assosiaatioon perustuvaan läheisempään sopimussuhteeseen unionin kanssa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU painottaa edelleen, että on kunnioitettava oikeusvaltioperiaatetta, johon kuuluvat oikeudenmukaiset, puolueettomat ja riippumattomat oikeudenkäynnit, jotta ei missään tapauksessa syntyisi sellaista käsitystä, että oikeustoimia käytetään valikoivasti; toteaa, että EU pitää näitä periaatteita erityisen tärkeinä maassa, joka pyrkii poliittiseen assosiaatioon perustuvaan läheisempään sopimussuhteeseen unionin kanssa;

| 1. | katsoo, että EU:n ja Ukrainan suhteiden syventäminen sekä se, että Ukrainalle tarjotaan mahdollisuus lähentyä Eurooppaan, on erittäin tärkeää ja kummankin osapuolen edun mukaista; tunnustaa Ukrainan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaiset pyrkimykset edellyttäen, että kaikki kriteerit, mukaan lukien demokratian, ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen, täyttyvät; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että EU:n ja Ukrainan suhteiden syventäminen sekä se, että Ukrainalle tarjotaan mahdollisuus lähentyä Eurooppaan, on erittäin tärkeää ja kummankin osapuolen edun mukaista; tunnustaa Ukrainan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklan mukaiset pyrkimykset edellyttäen, että kaikki kriteerit, mukaan lukien demokratian, ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion periaatteiden kunnioittaminen, täyttyvät;

| 2. | pahoittelee entiselle pääministerille Julija Tymošenkolle langetettua tuomiota, sillä se loukkaa ihmisoikeuksia ja merkitsee oikeuslaitoksen väärinkäyttöä Ukrainan johtavan oppositiopoliitikon toiminnan estämiseen; painottaa, että Julija Tymošenkoon valikoivasti sovellettu laki on peräisin neuvostoajoilta ja sen mukaan poliittisista päätöksistä voi saada rikossyytteen; toteaa, että kyseisen lain 364 ja 365 pykälä, joita parhaillaan tarkastellaan Ukrainan parlamentissa, eivät vastaa eurooppalaisia vaatimuksia eivätkä YK:n normeja; |
| --- | --- |

2.

pahoittelee entiselle pääministerille Julija Tymošenkolle langetettua tuomiota, sillä se loukkaa ihmisoikeuksia ja merkitsee oikeuslaitoksen väärinkäyttöä Ukrainan johtavan oppositiopoliitikon toiminnan estämiseen; painottaa, että Julija Tymošenkoon valikoivasti sovellettu laki on peräisin neuvostoajoilta ja sen mukaan poliittisista päätöksistä voi saada rikossyytteen; toteaa, että kyseisen lain 364 ja 365 pykälä, joita parhaillaan tarkastellaan Ukrainan parlamentissa, eivät vastaa eurooppalaisia vaatimuksia eivätkä YK:n normeja;

| 3. | kehottaa Ukrainan viranomaisia varmistamaan oikeudenmukaisen, avoimen ja puolueettoman oikeudenkäynnin siinä tapauksessa, että Julija Tymošenko hakee muutosta tuomioonsa, sekä muissa entisen hallituksen jäseniin liittyvissä oikeudenkäynneissä; vaatii, että Julija Tymošenkolla on oltava täysi oikeus osallistua välittömästi poliittiseen toimintaan sekä Ukrainan tuleviin vaaleihin; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Ukrainan viranomaisia varmistamaan oikeudenmukaisen, avoimen ja puolueettoman oikeudenkäynnin siinä tapauksessa, että Julija Tymošenko hakee muutosta tuomioonsa, sekä muissa entisen hallituksen jäseniin liittyvissä oikeudenkäynneissä; vaatii, että Julija Tymošenkolla on oltava täysi oikeus osallistua välittömästi poliittiseen toimintaan sekä Ukrainan tuleviin vaaleihin;

| 4. | on huolestunut siitä, että Tymošenkon oikeudenkäynti on vastoin Ukrainan hallituksen ilmoittamaa sitoumusta demokratiaan ja eurooppalaisiin arvoihin; |
| --- | --- |

4.

on huolestunut siitä, että Tymošenkon oikeudenkäynti on vastoin Ukrainan hallituksen ilmoittamaa sitoumusta demokratiaan ja eurooppalaisiin arvoihin;

| 5. | on vilpittömästi huolestunut siitä, että entinen sisäministeri Juri Lutsenko on edelleen pidätettynä eikä hänen oikeudenkäynnissään ole vielä julistettu tuomiota, sekä muista vastaavista tapauksista; |
| --- | --- |

5.

on vilpittömästi huolestunut siitä, että entinen sisäministeri Juri Lutsenko on edelleen pidätettynä eikä hänen oikeudenkäynnissään ole vielä julistettu tuomiota, sekä muista vastaavista tapauksista;

| 6. | vaatii, että kaikki oikeudenkäynnit hallituksen entisiä ja nykyisiä korkeita virkamiehiä vastaan käydään oikeudenmukaisuutta, puolueettomuutta, avoimuutta ja riippumattomuutta koskevien eurooppalaisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

vaatii, että kaikki oikeudenkäynnit hallituksen entisiä ja nykyisiä korkeita virkamiehiä vastaan käydään oikeudenmukaisuutta, puolueettomuutta, avoimuutta ja riippumattomuutta koskevien eurooppalaisten normien mukaisesti;

| 7. | katsoo, että jollei Julija Tymošenkon saamaa tuomiota käsitellä uudelleen, assosiaatiosopimuksen tekeminen ja ratifiointi vaarantuvat ja samalla maa ajautuu entistä kauemmas mahdollisuudesta lähentyä Eurooppaan; on huolissaan siitä, että nähtävissä on merkkejä demokraattisten vapauksien murenemisesta, sekä siitä, että valtion instituutioita käytetään mahdollisesti puoluepoliittisiin tarkoituksiin ja poliittisen koston välikappaleena; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että jollei Julija Tymošenkon saamaa tuomiota käsitellä uudelleen, assosiaatiosopimuksen tekeminen ja ratifiointi vaarantuvat ja samalla maa ajautuu entistä kauemmas mahdollisuudesta lähentyä Eurooppaan; on huolissaan siitä, että nähtävissä on merkkejä demokraattisten vapauksien murenemisesta, sekä siitä, että valtion instituutioita käytetään mahdollisesti puoluepoliittisiin tarkoituksiin ja poliittisen koston välikappaleena;

| 8. | korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen ja sisäisten uudistusten lujittaminen sekä uskottava korruption torjunta ovat perustavan tärkeitä paitsi assosiaatiosopimuksen tekemisen ja ratifioinnin ja EU:n ja Ukrainan suhteiden syventämisen myös Ukrainan demokratian vakiintumisen kannalta; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen ja sisäisten uudistusten lujittaminen sekä uskottava korruption torjunta ovat perustavan tärkeitä paitsi assosiaatiosopimuksen tekemisen ja ratifioinnin ja EU:n ja Ukrainan suhteiden syventämisen myös Ukrainan demokratian vakiintumisen kannalta;

| 9. | panee tyytyväisenä merkille, että pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta on päästy sopimukseen; katsoo, että kyseinen sopimus muodostaa hyvän perustan Euroopan unionin ja Ukrainan välistä assosiaatiosopimusta koskevien neuvotteluiden mahdolliselle loppuun saattamiselle; |
| --- | --- |

9.

panee tyytyväisenä merkille, että pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta on päästy sopimukseen; katsoo, että kyseinen sopimus muodostaa hyvän perustan Euroopan unionin ja Ukrainan välistä assosiaatiosopimusta koskevien neuvotteluiden mahdolliselle loppuun saattamiselle;

| 10. | pitää hälyttävinä tietoja tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden heikkenemisestä Ukrainassa; kehottaa viranomaisia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin suojellakseen näitä demokraattisen yhteiskunnan tärkeitä ominaisuuksia ja pidättymään pyrkimyksistä valvoa suoraan tai välillisesti maan tiedotusvälineiden tiedonvälityksen sisältöä; |
| --- | --- |

10.

pitää hälyttävinä tietoja tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden heikkenemisestä Ukrainassa; kehottaa viranomaisia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin suojellakseen näitä demokraattisen yhteiskunnan tärkeitä ominaisuuksia ja pidättymään pyrkimyksistä valvoa suoraan tai välillisesti maan tiedotusvälineiden tiedonvälityksen sisältöä;

| 11. | tukee voimakkaasti suosituksia, joita Venetsian komissio ja Etyj/ODIHR antoivat yhteisessä lausunnossaan Ukrainan parlamenttivaaleja koskevasta lakiesityksestä; pitää välttämättömänä, että nämä suositukset hyväksytään ja pannaan täytäntöön pikaisesti, osallistavasti ja kattavasti siten, että sekä oppositio että kansalaisyhteiskunta ovat mukana; |
| --- | --- |

11.

tukee voimakkaasti suosituksia, joita Venetsian komissio ja Etyj/ODIHR antoivat yhteisessä lausunnossaan Ukrainan parlamenttivaaleja koskevasta lakiesityksestä; pitää välttämättömänä, että nämä suositukset hyväksytään ja pannaan täytäntöön pikaisesti, osallistavasti ja kattavasti siten, että sekä oppositio että kansalaisyhteiskunta ovat mukana;

| 12. | kehottaa kaikkia Ukrainan poliittisia voimia käymään rehellistä ja avointa keskustelua poliittisesta päätöksentekoprosessista; vaatii parlamentin tutkintavaliokuntaa selvittämään päätöksentekoprosessin mahdollisia puutteita; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kaikkia Ukrainan poliittisia voimia käymään rehellistä ja avointa keskustelua poliittisesta päätöksentekoprosessista; vaatii parlamentin tutkintavaliokuntaa selvittämään päätöksentekoprosessin mahdollisia puutteita;

| 13. | katsoo, että äskettäin siirretty tapaaminen presidentti Janukovitšin kanssa olisi tarjonnut erinomaisen tilaisuuden käsitellä Ukrainan hallitukselle esitettyjä vakavia huolenaiheita ja elvyttää rakentavaa vuoropuhelua, joka saattaisi johtaa assosiaatiosopimuksen parafointiin, kunhan jäljellä olevien teknisten esteiden ja tärkeimpien poliittisten esteiden poistamisessa edistytään; kehottaa neuvostoa ja komissiota sopimaan tapaamiselle presidentti Janukovitšin kanssa uuden päivämäärän, joka on ennen joulukuuksi 2011 suunniteltua EU:n ja Ukrainan huippukokousta; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että äskettäin siirretty tapaaminen presidentti Janukovitšin kanssa olisi tarjonnut erinomaisen tilaisuuden käsitellä Ukrainan hallitukselle esitettyjä vakavia huolenaiheita ja elvyttää rakentavaa vuoropuhelua, joka saattaisi johtaa assosiaatiosopimuksen parafointiin, kunhan jäljellä olevien teknisten esteiden ja tärkeimpien poliittisten esteiden poistamisessa edistytään; kehottaa neuvostoa ja komissiota sopimaan tapaamiselle presidentti Janukovitšin kanssa uuden päivämäärän, joka on ennen joulukuuksi 2011 suunniteltua EU:n ja Ukrainan huippukokousta;

| 14. | kehottaa komissiota tukemaan Ukrainan oikeuslaitoksen uudistamista käyttämällä paremmin hyväksi EU:n valmiuksien kehittämistä koskevaa ohjelmaa sekä harkitsemaan EU:n korkean tason neuvoa-antavan ryhmän perustamista avustamaan Ukrainaa sen pyrkiessä saattamaan muun muassa oikeuslaitosta koskevan lainsäädäntönsä vastaamaan EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota tukemaan Ukrainan oikeuslaitoksen uudistamista käyttämällä paremmin hyväksi EU:n valmiuksien kehittämistä koskevaa ohjelmaa sekä harkitsemaan EU:n korkean tason neuvoa-antavan ryhmän perustamista avustamaan Ukrainaa sen pyrkiessä saattamaan muun muassa oikeuslaitosta koskevan lainsäädäntönsä vastaamaan EU:n lainsäädäntöä;

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Ukrainan hallitukselle ja parlamentille sekä Euroopan neuvoston ja Etyjin parlamentaarisille yleiskokouksille. |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Ukrainan hallitukselle ja parlamentille sekä Euroopan neuvoston ja Etyjin parlamentaarisille yleiskokouksille.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/116 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/116

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Mikrobilääkeresistenssin aiheuttama uhka kansanterveydelle

P7_TA(2011)0473

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 mikrobilääkeresistenssin aiheuttamasta uhkasta kansanterveydelle

2013/C 131 E/14

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman antibioottiresistenssistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman antibioottiresistenssistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) elokuussa 2011 antaman tieteellisen lausunnon "Public health risks of bacterial strains producing extended-spectrum β-lactamases and/or AmpC β-lactamases in food and food-producing animals", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) elokuussa 2011 antaman tieteellisen lausunnon "Public health risks of bacterial strains producing extended-spectrum β-lactamases and/or AmpC β-lactamases in food and food-producing animals",

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2009 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mikrobilääkeresistenssistä (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2009 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mikrobilääkeresistenssistä (SANCO/6876/2009r6),

| — | ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) ja Euroopan lääkeviraston (EMA) syyskuussa 2009 julkaiseman yhteisen teknisen raportin otsikolla "The bacterial challenge: time to react – A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) ja Euroopan lääkeviraston (EMA) syyskuussa 2009 julkaiseman yhteisen teknisen raportin otsikolla "The bacterial challenge: time to react – A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents",

| — | ottaa huomioon mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä ihmislääketieteessä 15. marraskuuta 2001 annetun neuvoston suosituksen 2002/77/EY (1) sekä 23. lokakuuta 2001 antamansa päätöslauselman (2) ehdotuksesta kyseiseksi neuvoston suositukseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä ihmislääketieteessä 15. marraskuuta 2001 annetun neuvoston suosituksen 2002/77/EY (1) sekä 23. lokakuuta 2001 antamansa päätöslauselman (2) ehdotuksesta kyseiseksi neuvoston suositukseksi,

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2001 annetun komission tiedonannon mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä lääketieteessä (KOM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2001 annetun komission tiedonannon mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä lääketieteessä (KOM(2001)0333),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan ja 110 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että mikrobilääkkeet kykenevät tuhoamaan tai estämään bakteerien, virusten ja muiden mikro-organismien kasvua (antibiootit ovat mikrobilääkkeitä, jotka toimivat vain bakteereja vastaan) ja että sen vuoksi niillä on ollut tärkeä rooli kansanterveyden parantamisessa, koska ne ovat auttaneet vähentämään aiemmin parantumattomiin tai kuolemaan johtaneisiin sairauksiin ja infektioihin kuolevien määrää; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että mikrobilääkkeet kykenevät tuhoamaan tai estämään bakteerien, virusten ja muiden mikro-organismien kasvua (antibiootit ovat mikrobilääkkeitä, jotka toimivat vain bakteereja vastaan) ja että sen vuoksi niillä on ollut tärkeä rooli kansanterveyden parantamisessa, koska ne ovat auttaneet vähentämään aiemmin parantumattomiin tai kuolemaan johtaneisiin sairauksiin ja infektioihin kuolevien määrää;

| B. | toteaa, että mikrobilääkkeiden käyttö on aiheuttanut sen, että tietyt, aiemmin näillä lääkkeillä kuriin saadut mikro-organismit ovat kehittäneet niin sanotun mikrobilääkeresistenssin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että mikrobilääkkeiden käyttö on aiheuttanut sen, että tietyt, aiemmin näillä lääkkeillä kuriin saadut mikro-organismit ovat kehittäneet niin sanotun mikrobilääkeresistenssin;

| C. | toteaa, että näiden mikrobilääkkeiden liiallinen ja hallitsematon käyttö on nopeuttanut tätä luonnollista prosessia ja siten vaarantanut saavutetun lääketieteellisen edistyksen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että näiden mikrobilääkkeiden liiallinen ja hallitsematon käyttö on nopeuttanut tätä luonnollista prosessia ja siten vaarantanut saavutetun lääketieteellisen edistyksen;

| D. | toteaa, että jokaisen uuden antibiootin käyttöönotosta on seurannut ja tulee seuraamaan kohteena olleiden bakteerien resistenssi; toteaa, että tarttuvien tautien tehokkaiden torjuntavalmiuksien ylläpitäminen edellyttää sekä uusien mikrobilääkkeiden kehittämistä että nykyisten antibioottiresurssien parempaa säilyttämistä, ja painottaa näin ollen, kuinka tärkeää on varmistaa, että antibioottien käyttöä valvotaan tehokkaasti ja että se rajoitetaan ainoastaan välttämättömiin hoitoihin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että jokaisen uuden antibiootin käyttöönotosta on seurannut ja tulee seuraamaan kohteena olleiden bakteerien resistenssi; toteaa, että tarttuvien tautien tehokkaiden torjuntavalmiuksien ylläpitäminen edellyttää sekä uusien mikrobilääkkeiden kehittämistä että nykyisten antibioottiresurssien parempaa säilyttämistä, ja painottaa näin ollen, kuinka tärkeää on varmistaa, että antibioottien käyttöä valvotaan tehokkaasti ja että se rajoitetaan ainoastaan välttämättömiin hoitoihin;

| E. | ottaa huomioon, että noin neljän vuosikymmenen ajan (1940-luvulta 1970-luvulle) lääketeollisuus tuotti jatkuvasti uusia antibiootteja, joista monilla oli uusia toimintamekanismeja, joilla kierrettiin edeltävien lääkkeiden resistenssiongelmat; huomauttaa, että mainitun ajanjakson jälkeen on kehitetty ja hyväksytty virallisesti vain muutamia uusia mikrobilääkkeitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että noin neljän vuosikymmenen ajan (1940-luvulta 1970-luvulle) lääketeollisuus tuotti jatkuvasti uusia antibiootteja, joista monilla oli uusia toimintamekanismeja, joilla kierrettiin edeltävien lääkkeiden resistenssiongelmat; huomauttaa, että mainitun ajanjakson jälkeen on kehitetty ja hyväksytty virallisesti vain muutamia uusia mikrobilääkkeitä;

| F. | katsoo, että mikrobilääkeresistenssi on tärkeä, laajalti ratkaisematon asia, josta on tullut uhka kansanterveydelle Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ja joka on johtanut pitempiin ja mutkikkaampiin hoitoihin, elämän laadun alenemiseen, suurempaan kuolemanriskiin (EU:ssa kuolee vuosittain 25 000 potilasta resistenttien mikro-organismien aiheuttamien infektioiden vuoksi), ylimääräisiin terveydenhoitokustannuksiin ja tuottavuuden menetyksiin ainakin 1,5 miljardin euron edestä vuosittain; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että mikrobilääkeresistenssi on tärkeä, laajalti ratkaisematon asia, josta on tullut uhka kansanterveydelle Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ja joka on johtanut pitempiin ja mutkikkaampiin hoitoihin, elämän laadun alenemiseen, suurempaan kuolemanriskiin (EU:ssa kuolee vuosittain 25 000 potilasta resistenttien mikro-organismien aiheuttamien infektioiden vuoksi), ylimääräisiin terveydenhoitokustannuksiin ja tuottavuuden menetyksiin ainakin 1,5 miljardin euron edestä vuosittain;

| G. | ottaa huomioon, että hyvin monien sairaalassa saatujen infektioiden aiheuttajia ovat erittäin resistentit bakteerit, kuten metisilliiniresistentti Staphylococcus aureus (MRSA) ja Clostridium difficile, ja ne ovat vakava uhka potilasturvallisuudelle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että hyvin monien sairaalassa saatujen infektioiden aiheuttajia ovat erittäin resistentit bakteerit, kuten metisilliiniresistentti Staphylococcus aureus (MRSA) ja Clostridium difficile, ja ne ovat vakava uhka potilasturvallisuudelle;

| H. | toteaa, että mikrobilääkeresistenssistä on tullut niin vakava asia, että Maailman terveysjärjestö teki siitä 7. huhtikuuta 2011 vietettävän maailman terveyspäivän tämän vuoden aiheen ja että Euroopan unioni on vuodesta 2008 alkaen järjestänyt Euroopan antibioottipäivän, jota vietetään 18. marraskuuta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että mikrobilääkeresistenssistä on tullut niin vakava asia, että Maailman terveysjärjestö teki siitä 7. huhtikuuta 2011 vietettävän maailman terveyspäivän tämän vuoden aiheen ja että Euroopan unioni on vuodesta 2008 alkaen järjestänyt Euroopan antibioottipäivän, jota vietetään 18. marraskuuta;

| I. | toteaa, että epäasianmukainen ja järjenvastainen mikrobilääkkeiden käyttö luo suotuisat olosuhteet resistenttien mikro-organismien synnylle, leviämiselle ja säilymiselle; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että epäasianmukainen ja järjenvastainen mikrobilääkkeiden käyttö luo suotuisat olosuhteet resistenttien mikro-organismien synnylle, leviämiselle ja säilymiselle;

| J. | ottaa huomioon, että ihmisten mikrobilääkeresistenssi johtuu usein antibioottilääkkeiden riittämättömistä annoksista, virheellisestä hoidosta ja patogeenien jatkuvasta altistumisesta mikrobilääkkeille sairaaloissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ihmisten mikrobilääkeresistenssi johtuu usein antibioottilääkkeiden riittämättömistä annoksista, virheellisestä hoidosta ja patogeenien jatkuvasta altistumisesta mikrobilääkkeille sairaaloissa;

| K. | katsoo, että hyvä käsihygienia eli käsien huolellinen pesu ja kuivaus voi auttaa vähentämään antibioottien ja mikrobilääkkeiden tarvetta; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että hyvä käsihygienia eli käsien huolellinen pesu ja kuivaus voi auttaa vähentämään antibioottien ja mikrobilääkkeiden tarvetta;

| L. | toteaa, että huolimatta antibioottien käytön kieltämisestä kasvunedistäjinä ja halukkuudesta vähentää antibioottien käyttöä eläinlääkintäalalla epäasianmukaisiin "ennaltaehkäiseviin" tarkoituksiin mikrobilääkeresistenssi vaikuttaa sekä ihmisiin että eläimiin ja voi myös siirtyä sekä ihmisistä eläimiin että eläimistä ihmisiin, mikä tekee asiasta todella laaja-alaisen ja edellyttää koordinoitua unionin tason lähestymistapaa; katsoo, että näin ollen tarvitaan lisätoimia maatalouskäytäntöjen kehittämiseksi, niin että vähennetään riskiä, joka liittyy antibioottien käyttöön eläinlääkintäalalla ja ihmisten resistenssin kehittymiseen; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että huolimatta antibioottien käytön kieltämisestä kasvunedistäjinä ja halukkuudesta vähentää antibioottien käyttöä eläinlääkintäalalla epäasianmukaisiin "ennaltaehkäiseviin" tarkoituksiin mikrobilääkeresistenssi vaikuttaa sekä ihmisiin että eläimiin ja voi myös siirtyä sekä ihmisistä eläimiin että eläimistä ihmisiin, mikä tekee asiasta todella laaja-alaisen ja edellyttää koordinoitua unionin tason lähestymistapaa; katsoo, että näin ollen tarvitaan lisätoimia maatalouskäytäntöjen kehittämiseksi, niin että vähennetään riskiä, joka liittyy antibioottien käyttöön eläinlääkintäalalla ja ihmisten resistenssin kehittymiseen;

| M. | katsoo, että hyvät eläintenkasvatuskäytännöt vähentävät antibioottien tarvetta; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että hyvät eläintenkasvatuskäytännöt vähentävät antibioottien tarvetta;

| N. | toteaa, että näin ollen ihmisille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden resistenssiä torjuvia toimia ei voi toteuttaa irrallaan toimista, joilla torjutaan eläinlääkkeissä, eläinten rehussa ja maanviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden resistenssiä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että näin ollen ihmisille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden resistenssiä torjuvia toimia ei voi toteuttaa irrallaan toimista, joilla torjutaan eläinlääkkeissä, eläinten rehussa ja maanviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden resistenssiä;

| O. | toteaa, että EPRUMA (3) on eurooppalainen usean sidosryhmän aloite, jolla edistetään eläinlääkkeiden vastuullista käyttöä; toteaa, että One-Health-lähestymistapa kattaa sekä ihmisille että eläimille tarkoitetut lääkkeet ja että EPRUMA katsoo, että mikrobilääkkeet kuuluvat tähän lähestymistapaan; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EPRUMA (3) on eurooppalainen usean sidosryhmän aloite, jolla edistetään eläinlääkkeiden vastuullista käyttöä; toteaa, että One-Health-lähestymistapa kattaa sekä ihmisille että eläimille tarkoitetut lääkkeet ja että EPRUMA katsoo, että mikrobilääkkeet kuuluvat tähän lähestymistapaan;

| P. | katsoo, että mikrobilääkeresistenssillä on selvästikin rajatylittäviä vaikutuksia, eikä voida sulkea pois muitakaan vaikutuksia, jotka hyvin luultavasti eivät olisi hallittavissa nykyisillä resursseilla ja tietämyksellä ja jotka voivat johtaa arvaamattomiin lääketieteellisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin takaiskuihin; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että mikrobilääkeresistenssillä on selvästikin rajatylittäviä vaikutuksia, eikä voida sulkea pois muitakaan vaikutuksia, jotka hyvin luultavasti eivät olisi hallittavissa nykyisillä resursseilla ja tietämyksellä ja jotka voivat johtaa arvaamattomiin lääketieteellisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin takaiskuihin;

| 1. | panee huolestuneena merkille, että mikrobilääkeresistenssi on alati kasvava kansanterveyden uhka Euroopassa ja koko maailmassa huolimatta toimista, joihin on ryhdytty sekä Euroopassa että kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

1.

panee huolestuneena merkille, että mikrobilääkeresistenssi on alati kasvava kansanterveyden uhka Euroopassa ja koko maailmassa huolimatta toimista, joihin on ryhdytty sekä Euroopassa että kansainvälisellä tasolla;

| 2. | vaatii tehostamaan ihmisille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden resistenssiä torjuvia toimia ja keskittymään samalla seuraaviin asioihin tässä järjestyksessä:






  — | sekä ihmisille että eläimille annettavien mikrobilääkkeiden maltillinen käyttö varmistaen, että niitä käytetään vain tosiasialliseen tarpeeseen sairauden hoitamiseksi ja että lääkkeen annostus, annosten välinen aika ja kuurin kesto ovat asianmukaisia, |
| --- | --- | --- |

2.

vaatii tehostamaan ihmisille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden resistenssiä torjuvia toimia ja keskittymään samalla seuraaviin asioihin tässä järjestyksessä:

—

sekä ihmisille että eläimille annettavien mikrobilääkkeiden maltillinen käyttö varmistaen, että niitä käytetään vain tosiasialliseen tarpeeseen sairauden hoitamiseksi ja että lääkkeen annostus, annosten välinen aika ja kuurin kesto ovat asianmukaisia,

| — | mikrobilääkeresistenssin seuranta ja valvonta, |
| --- | --- |

—

mikrobilääkeresistenssin seuranta ja valvonta,

| — | uusien mikrobilääkkeiden ja vaihtoehtoisten lääkkeiden tutkimuksen ja kehittämisen tarve, |
| --- | --- |

—

uusien mikrobilääkkeiden ja vaihtoehtoisten lääkkeiden tutkimuksen ja kehittämisen tarve,

| — | yhteydet toimiin, joilla torjutaan eläinlääkkeissä, eläinten rehussa ja maanviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden resistenssiä; |
| --- | --- |

—

yhteydet toimiin, joilla torjutaan eläinlääkkeissä, eläinten rehussa ja maanviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden resistenssiä;

| 3. | kehottaa komissiota tekemään viipymättä ehdotuksen lainsäädäntökehykseksi mikrobilääkeresistenssin torjumista varten, edistämään vastuullista käyttöä koskevia aloitteita ja tukemaan niiden levittämistä ja niistä tiedottamista; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota tekemään viipymättä ehdotuksen lainsäädäntökehykseksi mikrobilääkeresistenssin torjumista varten, edistämään vastuullista käyttöä koskevia aloitteita ja tukemaan niiden levittämistä ja niistä tiedottamista;

Mikrobilääkkeiden maltillinen käyttö

| 4. | vahvistaa, että tarvitaan kiireellisiä toimia resistenttien mikro-organismien lisääntymisen välttämiseksi tai jopa kehityksen suunnan muuttamiseksi päinvastaiseksi ja että tämän vuoksi on vähennettävä mikrobilääkkeiden tarpeetonta ja epäasianmukaista käyttöä; |
| --- | --- |

4.

vahvistaa, että tarvitaan kiireellisiä toimia resistenttien mikro-organismien lisääntymisen välttämiseksi tai jopa kehityksen suunnan muuttamiseksi päinvastaiseksi ja että tämän vuoksi on vähennettävä mikrobilääkkeiden tarpeetonta ja epäasianmukaista käyttöä;

| 5. | painottaa, että lopullisena tavoitteena on säilyttää mikrobilääkkeet sekä eläinten että ihmisten tautien torjumisen tehokkaana välineenä, mutta rajoittaa samalla mikrobilääkkeiden käyttö välttämättömimpiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

5.

painottaa, että lopullisena tavoitteena on säilyttää mikrobilääkkeet sekä eläinten että ihmisten tautien torjumisen tehokkaana välineenä, mutta rajoittaa samalla mikrobilääkkeiden käyttö välttämättömimpiin tarpeisiin;

| 6. | toteaa, että komission kertomuksessa (4) neuvoston vuoden 2001 suosituksen täytäntöönpanosta sekä vuoden 2010 Eurobarometri-tutkimuksessa tuotiin esiin puutteita mikrobilääkkeiden maltillisen käytön edistämisessä; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että komission kertomuksessa (4) neuvoston vuoden 2001 suosituksen täytäntöönpanosta sekä vuoden 2010 Eurobarometri-tutkimuksessa tuotiin esiin puutteita mikrobilääkkeiden maltillisen käytön edistämisessä;

| 7. | huomauttaa, että mikrobilääkeresistenssiä koskevan tiedon saatavuus ja vaikutukset kansalaisten kuluttajakäyttäytymiseen vaihtelevat unionin eri maissa, etenkin mitä tulee antibioottien reseptikäyttöä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoon – esimerkiksi vuonna 2008 ilman lääkemääräystä myytävien antibioottien prosenttiosuuksissa oli huomattavia eroja eri jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että mikrobilääkeresistenssiä koskevan tiedon saatavuus ja vaikutukset kansalaisten kuluttajakäyttäytymiseen vaihtelevat unionin eri maissa, etenkin mitä tulee antibioottien reseptikäyttöä koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoon – esimerkiksi vuonna 2008 ilman lääkemääräystä myytävien antibioottien prosenttiosuuksissa oli huomattavia eroja eri jäsenvaltioiden välillä;

| 8. | toteaa, että tältä osin Eurooppa on juuri niin heikko kuin heikoin lenkki, joten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota valtioihin, joissa mikrobilääkeresistenssin tasot ovat korkeita; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että tältä osin Eurooppa on juuri niin heikko kuin heikoin lenkki, joten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota valtioihin, joissa mikrobilääkeresistenssin tasot ovat korkeita;

| 9. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia, joilla antibioottien käyttöä vähennetään merkittävästi ja joissa määritellään mikrobilääkkeiden maltillisen käytön yleisperiaatteet ja parhaat käytännöt, ja siis työstämään pidemmälle neuvoston 15. marraskuuta 2001 antamaa suositusta sekä varmistamaan, että Euroopan unionissa sovelletaan näitä periaatteita ja menetelmiä asianmukaisesti; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia, joilla antibioottien käyttöä vähennetään merkittävästi ja joissa määritellään mikrobilääkkeiden maltillisen käytön yleisperiaatteet ja parhaat käytännöt, ja siis työstämään pidemmälle neuvoston 15. marraskuuta 2001 antamaa suositusta sekä varmistamaan, että Euroopan unionissa sovelletaan näitä periaatteita ja menetelmiä asianmukaisesti;

| 10. | toteaa, että antibiooteista ja niiden vaikutuksista on olemassa monia virheellisiä käsityksiä ja että komission teettämän tutkimuksen mukaan 53 prosenttia unionin kansalaisista uskoo edelleen, että antibiootit tuhoavat viruksia ja 47 prosenttia luulee, että ne ovat tehokkaita vilustumista ja influenssaa vastaan (Erikoiseurobarometri 338 mikrobilääkeresistenssistä, huhtikuu 2010); |
| --- | --- |

10.

toteaa, että antibiooteista ja niiden vaikutuksista on olemassa monia virheellisiä käsityksiä ja että komission teettämän tutkimuksen mukaan 53 prosenttia unionin kansalaisista uskoo edelleen, että antibiootit tuhoavat viruksia ja 47 prosenttia luulee, että ne ovat tehokkaita vilustumista ja influenssaa vastaan (Erikoiseurobarometri 338 mikrobilääkeresistenssistä, huhtikuu 2010);

| 11. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssiin vaikuttaa huomattavasti se, että potilaat eivät noudata määräyksiä vaan esimerkiksi jättävät hoidon kesken tai eivät noudata suositeltua annostusta; |
| --- | --- |

11.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssiin vaikuttaa huomattavasti se, että potilaat eivät noudata määräyksiä vaan esimerkiksi jättävät hoidon kesken tai eivät noudata suositeltua annostusta;

| 12. | kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen mikrobilääkkeiden epäasianmukaisesta käytöstä ja myynnistä reseptilääkkeinä tai ilman lääkemääräystä koko ketjussa – lääkäristä ja apteekista potilaaseen – ja tarkastelemaan siinä kaikkien toimijoiden käyttäytymistä sekä laatimaan kattavan pitkän aikavälin toimintasuunnitelman kaikkien näiden toimijoiden tiedon tasosta; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen mikrobilääkkeiden epäasianmukaisesta käytöstä ja myynnistä reseptilääkkeinä tai ilman lääkemääräystä koko ketjussa – lääkäristä ja apteekista potilaaseen – ja tarkastelemaan siinä kaikkien toimijoiden käyttäytymistä sekä laatimaan kattavan pitkän aikavälin toimintasuunnitelman kaikkien näiden toimijoiden tiedon tasosta;

| 13. | korostaa, että mikrobilääkkeiden maltillisen käytön yhteydessä asianomaisten toimijoiden on kiinnitettävä huomiota nykyisin saatavilla olevien antibioottien parempaan käyttöön tarkastelemalla huolellisesti niiden annostusta, hoidon kestoa ja lääkeyhdistelmää; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että mikrobilääkkeiden maltillisen käytön yhteydessä asianomaisten toimijoiden on kiinnitettävä huomiota nykyisin saatavilla olevien antibioottien parempaan käyttöön tarkastelemalla huolellisesti niiden annostusta, hoidon kestoa ja lääkeyhdistelmää;

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään hyvää käsihygieniaa eli käsien pesua ja kuivausta – erityisesti sairaaloissa – infektioiden leviämisen estämiseksi ja antibioottien tarpeen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään hyvää käsihygieniaa eli käsien pesua ja kuivausta – erityisesti sairaaloissa – infektioiden leviämisen estämiseksi ja antibioottien tarpeen vähentämiseksi;

| 15. | suhtautuu näin ollen myönteisesti vuosittain 18. marraskuuta vietettävään Euroopan antibioottipäivään, jonka tarkoituksena on useiden jäsenvaltioissa järjestettyjen tapahtumien avulla lisätä tietoa mikrobilääkeresistenssin uhkasta kansanterveydelle ja vaatia antibioottien vastuullisempaa käyttöä; |
| --- | --- |

15.

suhtautuu näin ollen myönteisesti vuosittain 18. marraskuuta vietettävään Euroopan antibioottipäivään, jonka tarkoituksena on useiden jäsenvaltioissa järjestettyjen tapahtumien avulla lisätä tietoa mikrobilääkeresistenssin uhkasta kansanterveydelle ja vaatia antibioottien vastuullisempaa käyttöä;

Mikrobilääkeresistenssin seuranta ja valvonta

| 16. | painottaa toimivan seuranta- ja valvontajärjestelmän merkitystä luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen keräämiseksi patogeenien herkkyydestä mikrobilääkkeille ja niiden aiheuttamista infektioista, mikä mahdollistaa kehityssuuntausten analysoinnin, varhaisvaroitukset sekä resistenssin leviämisen seurannan kansallisesti, alueellisesti ja yhteisön laajuisesti, sekä tietojen keräämiseksi mikrobilääkkeiden määräämisestä ja käytöstä niiden kokonaiskäytön seuraamiseksi; |
| --- | --- |

16.

painottaa toimivan seuranta- ja valvontajärjestelmän merkitystä luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen keräämiseksi patogeenien herkkyydestä mikrobilääkkeille ja niiden aiheuttamista infektioista, mikä mahdollistaa kehityssuuntausten analysoinnin, varhaisvaroitukset sekä resistenssin leviämisen seurannan kansallisesti, alueellisesti ja yhteisön laajuisesti, sekä tietojen keräämiseksi mikrobilääkkeiden määräämisestä ja käytöstä niiden kokonaiskäytön seuraamiseksi;

| 17. | on tyytyväinen eurooppalaisen mikrobilääkeresistenssin seurantajärjestelmän (EARSS) ja eurooppalaisen eläinten mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmän (ESVAC) aloittamaan ja ECDC:n jatkamaan työhön EU:n laajuisen korkealaatuisen ja vertailukelpoisen tiedon keräämiseksi mikrobilääkeresistenssistä, mutta myöntää, että eräissä maissa on edelleen ongelmia tietojen saatavuudessa ja laadussa; pitää lisäksi myönteisenä eurooppalaista antibioottien käytön seurantajärjestelmää koskevan hankkeen aloittamaa ja ECDC:n jatkamaa työtä korkealaatuisen ja vertailukelpoisen EU:n laajuisen tiedon keräämiseksi mikrobilääkkeiden kulutuksesta; |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen eurooppalaisen mikrobilääkeresistenssin seurantajärjestelmän (EARSS) ja eurooppalaisen eläinten mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmän (ESVAC) aloittamaan ja ECDC:n jatkamaan työhön EU:n laajuisen korkealaatuisen ja vertailukelpoisen tiedon keräämiseksi mikrobilääkeresistenssistä, mutta myöntää, että eräissä maissa on edelleen ongelmia tietojen saatavuudessa ja laadussa; pitää lisäksi myönteisenä eurooppalaista antibioottien käytön seurantajärjestelmää koskevan hankkeen aloittamaa ja ECDC:n jatkamaa työtä korkealaatuisen ja vertailukelpoisen EU:n laajuisen tiedon keräämiseksi mikrobilääkkeiden kulutuksesta;

| 18. | korostaa diagnostiikan merkitystä mikrobilääkeresistenssin torjunnassa ja kehottaa panostamaan tähän enemmän sekä hyödyntämään tehokkaammin nykyisiä diagnoosimenetelmiä; |
| --- | --- |

18.

korostaa diagnostiikan merkitystä mikrobilääkeresistenssin torjunnassa ja kehottaa panostamaan tähän enemmän sekä hyödyntämään tehokkaammin nykyisiä diagnoosimenetelmiä;

| 19. | kehottaa komissiota, ECDC:tä ja muita asianomaisia EU:n elimiä kehittämään viipymättä yhteistyössä yhdenmukaistettuja ja yhtenäisiä mikrobilääkeresistenssin ja mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmiä Euroopassa, uusien resistenssimekanismien ja -kantojen varhaisvaroitusjärjestelmä mukaan luettuna; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota, ECDC:tä ja muita asianomaisia EU:n elimiä kehittämään viipymättä yhteistyössä yhdenmukaistettuja ja yhtenäisiä mikrobilääkeresistenssin ja mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmiä Euroopassa, uusien resistenssimekanismien ja -kantojen varhaisvaroitusjärjestelmä mukaan luettuna;

Uusien mikrobilääkkeiden ja vaihtoehtoisten lääkkeiden tutkimuksen ja kehittämisen tarve

| 20. | katsoo, että resistenttien mikro-organismien aiheuttamien infektioiden esiintymistiheyden ja uusien mikrobilääkkeiden tutkimuksen ja kehittämisen taantumisen välinen kuilu on kasvamassa, mikä uhkaa nyt viedä kansanterveyssektorin takaisin ennen antibiootteja vallinneeseen aikakauteen; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että resistenttien mikro-organismien aiheuttamien infektioiden esiintymistiheyden ja uusien mikrobilääkkeiden tutkimuksen ja kehittämisen taantumisen välinen kuilu on kasvamassa, mikä uhkaa nyt viedä kansanterveyssektorin takaisin ennen antibiootteja vallinneeseen aikakauteen;

| 21. | katsoo, että tutkimuksen ja kehittämisen väheneminen johtuu markkinoiden toiminnan puutteellisuudesta, ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia säädösteitse tai muiden toimenpiteiden avulla lääketeollisuuden kannustimien luomiseksi tai parantamiseksi, jotta voitaisiin lisätä investointeja uusien mikrobilääkkeiden ja mahdollisten vaihtoehtoisten lääkkeiden tutkimukseen ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että tutkimuksen ja kehittämisen väheneminen johtuu markkinoiden toiminnan puutteellisuudesta, ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia säädösteitse tai muiden toimenpiteiden avulla lääketeollisuuden kannustimien luomiseksi tai parantamiseksi, jotta voitaisiin lisätä investointeja uusien mikrobilääkkeiden ja mahdollisten vaihtoehtoisten lääkkeiden tutkimukseen ja kehittämiseen;

| 22. | muistuttaa, että uusia mikrobilääkkeitä ja mahdollisia vaihtoehtoisia lääkkeitä on tutkittava lisää EU:n tutkimuksen puiteohjelmissa, ja kannustaa EU:n tason tutkimusyhteistyöhön, jolla voitaisiin parantaa tehokkuutta; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että uusia mikrobilääkkeitä ja mahdollisia vaihtoehtoisia lääkkeitä on tutkittava lisää EU:n tutkimuksen puiteohjelmissa, ja kannustaa EU:n tason tutkimusyhteistyöhön, jolla voitaisiin parantaa tehokkuutta;

| 23. | toteaa, että nopean diagnostiikan puute on edistänyt sekä antibioottien liikakäyttöä että kehityskustannusten kasvua; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että nopean diagnostiikan puute on edistänyt sekä antibioottien liikakäyttöä että kehityskustannusten kasvua;

| 24. | tunnustaa, että infektioiden torjumiseksi on edistettävä täydentäviä toimenpiteitä, kuten tehokkaiden rokotteiden käyttöä, kuten todettiin 1. joulukuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä innovatiivisista kannustimista tehokkaiden antibioottien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

24.

tunnustaa, että infektioiden torjumiseksi on edistettävä täydentäviä toimenpiteitä, kuten tehokkaiden rokotteiden käyttöä, kuten todettiin 1. joulukuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä innovatiivisista kannustimista tehokkaiden antibioottien kehittämiseksi;

Kokonaisvaltainen lähestymistapa

| 25. | kehottaa komissiota varmistamaan, että mikrobilääkeresistenssiä ja kansanterveyttä koskevat toimet ovat osa mikrobilääkeresistenssiä koskevaa kokonaisvaltaista toimintamallia, ja tunnistamaan yhteydet toimiin, joilla torjutaan eläinlääkkeissä, eläinten rehussa ja maanviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden resistenssiä ja erityisesti ristitartuntojen vaaraa; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota varmistamaan, että mikrobilääkeresistenssiä ja kansanterveyttä koskevat toimet ovat osa mikrobilääkeresistenssiä koskevaa kokonaisvaltaista toimintamallia, ja tunnistamaan yhteydet toimiin, joilla torjutaan eläinlääkkeissä, eläinten rehussa ja maanviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden resistenssiä ja erityisesti ristitartuntojen vaaraa;

| 26. | kehottaa komissiota vastaamaan antibioottien käyttöä eläinlääkinnässä EU:n laajuisesti koskevaan tiedonpuutteeseen keräämällä korkealaatuista, vertailukelpoista ja lajikohtaista tietoa kaikista jäsenvaltioista; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota vastaamaan antibioottien käyttöä eläinlääkinnässä EU:n laajuisesti koskevaan tiedonpuutteeseen keräämällä korkealaatuista, vertailukelpoista ja lajikohtaista tietoa kaikista jäsenvaltioista;

| 27. | pitää myönteisinä pyrkimyksiä yhtenäistää ja parantaa uusien antibioottien säännönmukaista arviointia; |
| --- | --- |

27.

pitää myönteisinä pyrkimyksiä yhtenäistää ja parantaa uusien antibioottien säännönmukaista arviointia;

| 28. | kehottaa komissiota tukemaan edelleen EARSS:ää ja ESVAC:ia antibioottien käyttöä koskevan tiedon keräämisessä, mikä luo perustaa tuleville vastuullisen käytön varmistaville toimenpiteille; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota tukemaan edelleen EARSS:ää ja ESVAC:ia antibioottien käyttöä koskevan tiedon keräämisessä, mikä luo perustaa tuleville vastuullisen käytön varmistaville toimenpiteille;

| 29. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia, joiden nojalla asteittain luovutaan antibioottien ennaltaehkäisevästä käytöstä karjankasvatuksessa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia, joiden nojalla asteittain luovutaan antibioottien ennaltaehkäisevästä käytöstä karjankasvatuksessa;

| 30. | korostaa, että karjankasvatusalan ja kalan tehoviljelyalan olisi keskityttävä ehkäisemään sairauksia huolehtimalla hyvästä hygieniasta, hyvistä eläintenpidon ja -kasvatuksen käytännöistä sekä tiukoista bioturvallisuustoimenpiteistä antibioottien ennaltaehkäisevän käytön sijaan; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että karjankasvatusalan ja kalan tehoviljelyalan olisi keskityttävä ehkäisemään sairauksia huolehtimalla hyvästä hygieniasta, hyvistä eläintenpidon ja -kasvatuksen käytännöistä sekä tiukoista bioturvallisuustoimenpiteistä antibioottien ennaltaehkäisevän käytön sijaan;

| 31. | kehottaa erityisesti luomaan eläinten kasvattamista koskevat hyvät käytännöt, joilla vähennetään mikrobilääkeresistenssin riskiä; korostaa, että näitä käytäntöjä on sovellettava erityisesti nuoriin eläimiin, jotka tuodaan yhteen useammalta karjankasvattajalta lisäten siten tartuntatautien vaaraa; |
| --- | --- |

31.

kehottaa erityisesti luomaan eläinten kasvattamista koskevat hyvät käytännöt, joilla vähennetään mikrobilääkeresistenssin riskiä; korostaa, että näitä käytäntöjä on sovellettava erityisesti nuoriin eläimiin, jotka tuodaan yhteen useammalta karjankasvattajalta lisäten siten tartuntatautien vaaraa;

| 32. | toteaa, että lääkejäämät, joita ei käsitellä asianmukaisesti, päätyvät vesistöihin ja lisäävät tahatonta altistusta useille antibioottiresistenssiin liitetyille aineille; kehottaa komissiota edistämään jatkotutkimusta vaikutuksesta, joka on pitkäaikaisella altistumisella lääkejäämiin veden ja maaperän kautta; |
| --- | --- |

32.

toteaa, että lääkejäämät, joita ei käsitellä asianmukaisesti, päätyvät vesistöihin ja lisäävät tahatonta altistusta useille antibioottiresistenssiin liitetyille aineille; kehottaa komissiota edistämään jatkotutkimusta vaikutuksesta, joka on pitkäaikaisella altistumisella lääkejäämiin veden ja maaperän kautta;

| 33. | vaatii tekemään eron ihmis- ja eläinlääketieteessä käytettävien vaikuttavien aineiden ja vaikutusmekanismien välillä siinä määrin kuin mahdollista, jotta vähennetään riskiä antibioottiresistenssin siirtymisestä eläimistä ihmisiin, mutta toteaa, ettei tämä saa rajoittaa nykyisiä tehokkaita hoitovaihtoehtoja; |
| --- | --- |

33.

vaatii tekemään eron ihmis- ja eläinlääketieteessä käytettävien vaikuttavien aineiden ja vaikutusmekanismien välillä siinä määrin kuin mahdollista, jotta vähennetään riskiä antibioottiresistenssin siirtymisestä eläimistä ihmisiin, mutta toteaa, ettei tämä saa rajoittaa nykyisiä tehokkaita hoitovaihtoehtoja;

| 34. | katsoo, että ongelmallisten ihmispatogeenien viimeisenä hoitokeinona käytettävien antibioottien käyttö olisi sallittava maataloudessa ainoastaan erikoisluvalla ja siten, että resistenssin seuranta on järjestetty mieluiten yksilökohtaisesti; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että ongelmallisten ihmispatogeenien viimeisenä hoitokeinona käytettävien antibioottien käyttö olisi sallittava maataloudessa ainoastaan erikoisluvalla ja siten, että resistenssin seuranta on järjestetty mieluiten yksilökohtaisesti;

Kansainvälinen yhteistyö

| 35. | kehottaa komissiota tehostamaan tiivistä yhteistyötä Maailman terveysjärjestön (WHO), Maailman eläintautijärjestön (OIE) ja muiden asianomaisten osapuolten ja järjestöjen kanssa kansainvälisellä tasolla, jotta mikrobilääkeresistenssiä käsiteltäisiin tehokkaammin maailmanlaajuisesti; on tyytyväinen EU:n ja Yhdysvaltojen transatlanttisen työryhmän (TATFAR) perustamiseen käsittelemään kiireellisiä mikrobilääkeresistenssiin liittyviä kysymyksiä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota tehostamaan tiivistä yhteistyötä Maailman terveysjärjestön (WHO), Maailman eläintautijärjestön (OIE) ja muiden asianomaisten osapuolten ja järjestöjen kanssa kansainvälisellä tasolla, jotta mikrobilääkeresistenssiä käsiteltäisiin tehokkaammin maailmanlaajuisesti; on tyytyväinen EU:n ja Yhdysvaltojen transatlanttisen työryhmän (TATFAR) perustamiseen käsittelemään kiireellisiä mikrobilääkeresistenssiin liittyviä kysymyksiä;

| 36. | kehottaa komissiota varmistamaan, että asianomaisten strategioiden täytäntöönpanoon on riittävästi rahoitusta ja henkilöstöä; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota varmistamaan, että asianomaisten strategioiden täytäntöönpanoon on riittävästi rahoitusta ja henkilöstöä;

*

* *

| 37. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

37.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 34, 5.2.2002, s. 13.

(2)  EYVL C 112 E, 9.5.2002, s. 106.

(3)  European Platform for the Responsible Use of Medicines in Animals.

(4)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, liiteasiakirja komission toiseen kertomukseen neuvostolle mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä lääketieteessä annetun neuvoston suosituksen (2002/77/EY) täytäntöönpanoa käsittelevien jäsenvaltioiden raporttien pohjalta.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/121

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Tiibet, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhat

P7_TA(2011)0474

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Tiibetistä, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhista

2013/C 131 E/15

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta ja Tiibetistä ja etenkin 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta ja Tiibetistä ja etenkin 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 36 pykälän, jossa taataan kaikille kansalaisille oikeus uskonnonvapauteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 36 pykälän, jossa taataan kaikille kansalaisille oikeus uskonnonvapauteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien, uskonnonvapauden ja kokoontumisvapauden kunnioittaminen on Euroopan unionin perusperiaatteita ja ulkopolitiikan ensisijainen painopiste; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien, uskonnonvapauden ja kokoontumisvapauden kunnioittaminen on Euroopan unionin perusperiaatteita ja ulkopolitiikan ensisijainen painopiste;

| B. | ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on määrännyt Sichuanin maakunnassa Ngaban (kiinaksi Aba) hallintoalueella ja Tiibetin ylängön muilla alueilla toimiville tiibetiläisille buddhalaisluostareille tiukkoja rajoituksia, joihin kuuluu julmia turvallisuustarkastuksia, munkkien mielivaltaisia pidätyksiä, luostarien valvonnan lisäämistä ja poliisin jatkuva läsnäolo luostareissa uskonnollisen toiminnan valvomiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on määrännyt Sichuanin maakunnassa Ngaban (kiinaksi Aba) hallintoalueella ja Tiibetin ylängön muilla alueilla toimiville tiibetiläisille buddhalaisluostareille tiukkoja rajoituksia, joihin kuuluu julmia turvallisuustarkastuksia, munkkien mielivaltaisia pidätyksiä, luostarien valvonnan lisäämistä ja poliisin jatkuva läsnäolo luostareissa uskonnollisen toiminnan valvomiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että näillä turvallisuustoimilla on tarkoitus rajoittaa ilmaisun-, kokoontumis- ja uskonnonvapautta Tiibetin buddhalaisluostareissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että näillä turvallisuustoimilla on tarkoitus rajoittaa ilmaisun-, kokoontumis- ja uskonnonvapautta Tiibetin buddhalaisluostareissa;

| D. | ottaa huomioon, että 20-vuotias Phuntsog ja 29-vuotias Tsewang Norbu kuolivat sytytettyään itsensä tuleen 16. maaliskuuta ja 15. elokuuta 2011 vastalauseena Kiinan Tiibetissä harjoittamalle tiukalle politiikalle; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 20-vuotias Phuntsog ja 29-vuotias Tsewang Norbu kuolivat sytytettyään itsensä tuleen 16. maaliskuuta ja 15. elokuuta 2011 vastalauseena Kiinan Tiibetissä harjoittamalle tiukalle politiikalle;

| E. | ottaa huomioon, että Phuntsogin nuorempi veli Lobsang Kelsang ja Lobsang Kunchok, molemmat 18-vuotiaita, sytyttivät itsensä tuleen Ngaban (Aba) torilla 26. syyskuuta 2011 ja että he selvisivät hengissä mutta heidän nykyinen tilansa on epävarma; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Phuntsogin nuorempi veli Lobsang Kelsang ja Lobsang Kunchok, molemmat 18-vuotiaita, sytyttivät itsensä tuleen Ngaban (Aba) torilla 26. syyskuuta 2011 ja että he selvisivät hengissä mutta heidän nykyinen tilansa on epävarma;

| F. | ottaa huomioon, että Kardzen luostarin 38-vuotias munkki Dawa Tsering sytytti itsensä tuleen 25. lokakuuta 2011, mutta Kiinan turvallisuushenkilöstö sammutti liekit ja yritti viedä hänet pois, ja että tällä hetkellä muut munkit suojelevat häntä luostarissa ja hän on kriittisessä tilassa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kardzen luostarin 38-vuotias munkki Dawa Tsering sytytti itsensä tuleen 25. lokakuuta 2011, mutta Kiinan turvallisuushenkilöstö sammutti liekit ja yritti viedä hänet pois, ja että tällä hetkellä muut munkit suojelevat häntä luostarissa ja hän on kriittisessä tilassa;

| G. | ottaa huomioon, että Kirtin luostarin 17-vuotias munkki Kelsang Wangchuk sytytti itsensä tuleen 3. lokakuuta 2011, ja kiinalaiset sotilaat sammuttivat tulen ja pahoinpitelivät häntä, minkä jälkeen he veivät hänet välittömästi pois, eikä hänen nykyisestä voinnistaan ja olinpaikastaan ei ole tietoa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Kirtin luostarin 17-vuotias munkki Kelsang Wangchuk sytytti itsensä tuleen 3. lokakuuta 2011, ja kiinalaiset sotilaat sammuttivat tulen ja pahoinpitelivät häntä, minkä jälkeen he veivät hänet välittömästi pois, eikä hänen nykyisestä voinnistaan ja olinpaikastaan ei ole tietoa;

| H. | ottaa huomioon, että kaksi Kirtin luostarin entistä munkkia, 19-vuotias Choephel ja 18-vuotias Kayang sytyttivät itsensä tuleen toisiaan kädestä pitäen ja vaativat näin Dalai Laman paluuta ja uskonnonvapautta ja että he menehtyivät protestin seurauksena; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kaksi Kirtin luostarin entistä munkkia, 19-vuotias Choephel ja 18-vuotias Kayang sytyttivät itsensä tuleen toisiaan kädestä pitäen ja vaativat näin Dalai Laman paluuta ja uskonnonvapautta ja että he menehtyivät protestin seurauksena;

| I. | ottaa huomioon, että Kirtin luostarin entinen munkki 19-vuotias Norbu Damdrul sytytti itsensä tuleen 15. lokakuuta 2011 ja että kyseessä oli kahdeksas polttoitsemurha Tiibetissä ja että hänen nykyisestä olinpaikastaan ja voinnistaan ei ole tietoa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kirtin luostarin entinen munkki 19-vuotias Norbu Damdrul sytytti itsensä tuleen 15. lokakuuta 2011 ja että kyseessä oli kahdeksas polttoitsemurha Tiibetissä ja että hänen nykyisestä olinpaikastaan ja voinnistaan ei ole tietoa;

| J. | ottaa huomioon, että Ngabassa sijaitsevan Mamae Dechen Choekorling -nunnaluostarin nunna 20-vuotias Tenzin Wangmo kuoli 17. lokakuuta 2011 ja että hän oli ensimmäinen nainen, joka teki polttoitsemurhan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Ngabassa sijaitsevan Mamae Dechen Choekorling -nunnaluostarin nunna 20-vuotias Tenzin Wangmo kuoli 17. lokakuuta 2011 ja että hän oli ensimmäinen nainen, joka teki polttoitsemurhan;

| K. | katsoo, että polttoitsemurhaa voidaan pitää nuorten tiibetiläisten protestina ja kasvavan epätoivon ilmauksena erityisesti Kirtin luostariyhteisössä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että polttoitsemurhaa voidaan pitää nuorten tiibetiläisten protestina ja kasvavan epätoivon ilmauksena erityisesti Kirtin luostariyhteisössä;

| L. | katsoo, että henkilökohtaisista syistä riippumatta näitä tapauksia on tarkasteltava laajemmassa asiayhteydessä, johon kuuluu Ngaban (Aba) hallintoalueella vuosia jatkunut uskonnollinen ja poliittinen sorto; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että henkilökohtaisista syistä riippumatta näitä tapauksia on tarkasteltava laajemmassa asiayhteydessä, johon kuuluu Ngaban (Aba) hallintoalueella vuosia jatkunut uskonnollinen ja poliittinen sorto;

| M. | ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on kiristänyt uskonnonharjoittamiseen kohdistamaansa valtiollista valvontaa useiden vuonna 2007 annettujen säädösten avulla, mikä on lisännyt tiibetiläisten epätoivoa koko Tiibetissä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on kiristänyt uskonnonharjoittamiseen kohdistamaansa valtiollista valvontaa useiden vuonna 2007 annettujen säädösten avulla, mikä on lisännyt tiibetiläisten epätoivoa koko Tiibetissä;

| N. | ottaa huomioon, että nykyisillä säädöksillä on laajennettu merkittävästi uskonnolliseen elämään kohdistuvaa valtion valvontaa siten, että moniin uskonnollisen identiteetin ilmauksiin, uudestisyntyneen laman tunnustaminen mukaan luettuna, tarvitaan valtion hyväksyntä ja valtio valvoo niitä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että nykyisillä säädöksillä on laajennettu merkittävästi uskonnolliseen elämään kohdistuvaa valtion valvontaa siten, että moniin uskonnollisen identiteetin ilmauksiin, uudestisyntyneen laman tunnustaminen mukaan luettuna, tarvitaan valtion hyväksyntä ja valtio valvoo niitä;

| O. | ottaa huomioon, että kiinalainen tuomioistuin tuomitsi kolme tiibetiläistä munkkia vankeuteen näiden munkkikollegan Phuntsogin, joka sytytti itsensä tuleen 16. maaliskuuta 2011, kuoleman jälkeen tämän piilottelusta ja sairaanhoidon epäämisestä ja syytti heitä tahallisesta henkirikoksesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kiinalainen tuomioistuin tuomitsi kolme tiibetiläistä munkkia vankeuteen näiden munkkikollegan Phuntsogin, joka sytytti itsensä tuleen 16. maaliskuuta 2011, kuoleman jälkeen tämän piilottelusta ja sairaanhoidon epäämisestä ja syytti heitä tahallisesta henkirikoksesta;

| P. | ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011, ensimmäisen polttoitsemurhan jälkeen, aseistetut joukot ympäröivät Kirtin luostarin ja katkaisivat sen elintarvikkeiden ja veden toimitukset useiksi päiviksi; ottaa huomioon, että luostariin lähetetyt uudet turvallisuusviranomaiset määräsivät uuden pakollisen niin kutsutun isänmaallisen koulutusohjelman käynnistämisestä ja että yli 300 munkkia vietiin pois sotilasajoneuvoissa ja heitä pidetään tuntemattomissa paikoissa, joissa he joutuvat useiden viikkojen ajan poliittisen indoktrinaation kohteeksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että maaliskuussa 2011, ensimmäisen polttoitsemurhan jälkeen, aseistetut joukot ympäröivät Kirtin luostarin ja katkaisivat sen elintarvikkeiden ja veden toimitukset useiksi päiviksi; ottaa huomioon, että luostariin lähetetyt uudet turvallisuusviranomaiset määräsivät uuden pakollisen niin kutsutun isänmaallisen koulutusohjelman käynnistämisestä ja että yli 300 munkkia vietiin pois sotilasajoneuvoissa ja heitä pidetään tuntemattomissa paikoissa, joissa he joutuvat useiden viikkojen ajan poliittisen indoktrinaation kohteeksi;

| Q. | ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on syyttänyt Kirtin luostarin munkkeja osallistumisesta tekoihin, joilla pyritään häiritsemään yhteiskunnallista järjestystä, vandalismi ja polttoitsemurhat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on syyttänyt Kirtin luostarin munkkeja osallistumisesta tekoihin, joilla pyritään häiritsemään yhteiskunnallista järjestystä, vandalismi ja polttoitsemurhat mukaan luettuina;

| R. | ottaa huomioon, että viime kuukausina Kiinan viranomaiset ovat tiukentaneet turvallisuuden valvontaa Tiibetissä ja erityisesti Kirtin luostaria ympäröivällä alueella ja että toimittajia ja ulkomaalaisia ei päästetä vierailemaan alueelle ja poliisi partioi luostarissa täydessä mellakkavarustuksessa; ottaa huomioon, että ulkomaisia tiedotusvälineitä ei päästetä Tiibetiin levottomiin osiin, että Kiinan valtiollinen televisio ei ole raportoinut protesteista ja munkkeja on kielletty puhumasta niistä julkisesti; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että viime kuukausina Kiinan viranomaiset ovat tiukentaneet turvallisuuden valvontaa Tiibetissä ja erityisesti Kirtin luostaria ympäröivällä alueella ja että toimittajia ja ulkomaalaisia ei päästetä vierailemaan alueelle ja poliisi partioi luostarissa täydessä mellakkavarustuksessa; ottaa huomioon, että ulkomaisia tiedotusvälineitä ei päästetä Tiibetiin levottomiin osiin, että Kiinan valtiollinen televisio ei ole raportoinut protesteista ja munkkeja on kielletty puhumasta niistä julkisesti;

| 1. | tuomitsee Kiinan viranomaisten jatkuvat iskut Tiibetin luostareihin ja kehottaa niitä lopettamaan luostareille ja maallikkoyhteisöille asetetut rajoitukset ja turvatoimet ja palauttamaan viestintäyhteydet Kirtin luostarin munkeille; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee Kiinan viranomaisten jatkuvat iskut Tiibetin luostareihin ja kehottaa niitä lopettamaan luostareille ja maallikkoyhteisöille asetetut rajoitukset ja turvatoimet ja palauttamaan viestintäyhteydet Kirtin luostarin munkeille;

| 2. | ilmaisee syvän huolensa raporteista, joiden mukaan viime huhtikuusta lähtien kahdeksan tiibetiläistä buddhalaismunkkia ja yksi nunna ovat sytyttäneet itsensä tuleen lähellä Kirtin luostaria, joka sijaitsee Kiinan Sichuanin maakunnassa Ngaban alueella; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee syvän huolensa raporteista, joiden mukaan viime huhtikuusta lähtien kahdeksan tiibetiläistä buddhalaismunkkia ja yksi nunna ovat sytyttäneet itsensä tuleen lähellä Kirtin luostaria, joka sijaitsee Kiinan Sichuanin maakunnassa Ngaban alueella;

| 3. | kehottaa Kiinan hallitusta poistamaan Kirtin luostaria koskevat rajoitukset ja raskaat turvatoimet ja antamaan tietoa luostarista väkisin vietyjen munkkien olinpaikasta; kehottaa Kiinan viranomaisia päästämään kiireesti riippumattomat kansainväliset tiedotusvälineet ja ihmisoikeustarkkailijat alueelle; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Kiinan hallitusta poistamaan Kirtin luostaria koskevat rajoitukset ja raskaat turvatoimet ja antamaan tietoa luostarista väkisin vietyjen munkkien olinpaikasta; kehottaa Kiinan viranomaisia päästämään kiireesti riippumattomat kansainväliset tiedotusvälineet ja ihmisoikeustarkkailijat alueelle;

| 4. | kehottaa Kiinan hallitusta takaamaan kaikille kansalaisilleen uskonnonvapauden ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklan mukaisesti ja poistamaan uskontoon kohdistuvat rikosoikeudelliset ja hallinnolliset rangaistukset, joilla on rangaistu uskonnonvapauttaan harjoittavia kansalaisia; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Kiinan hallitusta takaamaan kaikille kansalaisilleen uskonnonvapauden ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklan mukaisesti ja poistamaan uskontoon kohdistuvat rikosoikeudelliset ja hallinnolliset rangaistukset, joilla on rangaistu uskonnonvapauttaan harjoittavia kansalaisia;

| 5. | kehottaa Kiinan viranomaisia kunnioittamaan tiibetiläisten oikeuksia kaikissa Kiinan maakunnissa ja toimimaan ennakoivasti voidakseen ratkaista maan tiibetiläisväestön kohtaamat epäkohdat; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Kiinan viranomaisia kunnioittamaan tiibetiläisten oikeuksia kaikissa Kiinan maakunnissa ja toimimaan ennakoivasti voidakseen ratkaista maan tiibetiläisväestön kohtaamat epäkohdat;

| 6. | kehottaa Kiinan viranomaisia lopettamaan toimintalinjat, jotka uhkaavat Tiibetin kieltä, kulttuuria, uskontoa, perintöä ja ympäristöä Kiinan perustuslain ja autonomian antamista etnisille vähemmistöille koskevan lain vastaisesti; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Kiinan viranomaisia lopettamaan toimintalinjat, jotka uhkaavat Tiibetin kieltä, kulttuuria, uskontoa, perintöä ja ympäristöä Kiinan perustuslain ja autonomian antamista etnisille vähemmistöille koskevan lain vastaisesti;

| 7. | kehottaa Kiinan kansantasavallan hallitusta antamaan täydelliset tiedot niiden 300 munkin tilanteesta, jotka vietiin Kirtin luostarista huhtikuussa 2011 ja joiden tapausta on käsitelty useissa ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyissä, myös tahdonvastaisia katoamisia käsittelevässä työryhmässä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Kiinan kansantasavallan hallitusta antamaan täydelliset tiedot niiden 300 munkin tilanteesta, jotka vietiin Kirtin luostarista huhtikuussa 2011 ja joiden tapausta on käsitelty useissa ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyissä, myös tahdonvastaisia katoamisia käsittelevässä työryhmässä;

| 8. | kehottaa Kiinan kansantasavallan hallitusta vastaamaan niiden tiibetiläisten tilasta, jotka ovat hallituksen mukaan joutuneet sairaalaan sytytettyään itsensä tuleen, mukaan lukien siitä, ovatko he saaneet sairaanhoitoa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Kiinan kansantasavallan hallitusta vastaamaan niiden tiibetiläisten tilasta, jotka ovat hallituksen mukaan joutuneet sairaalaan sytytettyään itsensä tuleen, mukaan lukien siitä, ovatko he saaneet sairaanhoitoa;

| 9. | ei hyväksy Kirtin munkkien tuomitsemista ja vaatii heille oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja asianmukaista oikeusapua koko oikeudenkäynnin ajaksi; kehottaa päästämään riippumattomat tarkkailijat tapaamaan pidätettyinä olevia Kirtin munkkeja; |
| --- | --- |

9.

ei hyväksy Kirtin munkkien tuomitsemista ja vaatii heille oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja asianmukaista oikeusapua koko oikeudenkäynnin ajaksi; kehottaa päästämään riippumattomat tarkkailijat tapaamaan pidätettyinä olevia Kirtin munkkeja;

| 10. | kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa antamaan julkilausuman, jossa hän tuo esiin Euroopan unionin huolen Ngaban (Aba) hallintoalueen tilanteen kärjistymisestä ja jossa vaaditaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista ja kehotetaan turvallisuuspoliisia pidättyväisyyteen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa antamaan julkilausuman, jossa hän tuo esiin Euroopan unionin huolen Ngaban (Aba) hallintoalueen tilanteen kärjistymisestä ja jossa vaaditaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista ja kehotetaan turvallisuuspoliisia pidättyväisyyteen;

| 11. | kehottaa Kiinan viranomaisia pidättäytymään niin kutsuttua isänmaallista koulutusta koskevasta vahingollisesta politiikasta ja sitä koskevista aggressiivisista ohjelmista tiibetiläisten asuttamilla alueilla, joita ovat Sichuan, Gansu ja Qinghai, koska niissä ihmisoikeusloukkaukset ovat aiheuttaneet jännitteitä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Kiinan viranomaisia pidättäytymään niin kutsuttua isänmaallista koulutusta koskevasta vahingollisesta politiikasta ja sitä koskevista aggressiivisista ohjelmista tiibetiläisten asuttamilla alueilla, joita ovat Sichuan, Gansu ja Qinghai, koska niissä ihmisoikeusloukkaukset ovat aiheuttaneet jännitteitä;

| 12. | kehottaa Kiinan viranomaisia kunnioittamaan perinteisiä tiibetiläisiä kuolemaan liittyviä riittejä ja palauttamaan jäännökset buddhalaisten rituaalien mukaisesti viipymättä ja esteettä; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Kiinan viranomaisia kunnioittamaan perinteisiä tiibetiläisiä kuolemaan liittyviä riittejä ja palauttamaan jäännökset buddhalaisten rituaalien mukaisesti viipymättä ja esteettä;

| 13. | pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita kehottamaan Kiinan hallitusta käynnistämään uudelleen Dalai Laman ja hänen edustajiensa kanssa vuoropuhelun, jolla pyritään Tiibetin aitoon autonomiaan osana Kiinan kansantasavaltaa, ja lopettamaan kampanjansa, jossa vähätellään Dalai Lamaa uskonnollisena johtajana; |
| --- | --- |

13.

pyytää Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita kehottamaan Kiinan hallitusta käynnistämään uudelleen Dalai Laman ja hänen edustajiensa kanssa vuoropuhelun, jolla pyritään Tiibetin aitoon autonomiaan osana Kiinan kansantasavaltaa, ja lopettamaan kampanjansa, jossa vähätellään Dalai Lamaa uskonnollisena johtajana;

| 14. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan ihmisoikeuskysymykset esille seuraavassa EU:n ja Kiinan huippukokouksessa ja kehottaa komission puheenjohtajaa ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa huippukokouksen alussa tai lopussa pitämissään virallisissa puheissa korostaman selkeästi Tiibetin ainutlaatuista uskonnollista, kulttuurista ja kielellistä identiteettiä, mikäli asia ei ole esityslistalla; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan ihmisoikeuskysymykset esille seuraavassa EU:n ja Kiinan huippukokouksessa ja kehottaa komission puheenjohtajaa ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa huippukokouksen alussa tai lopussa pitämissään virallisissa puheissa korostaman selkeästi Tiibetin ainutlaatuista uskonnollista, kulttuurista ja kielellistä identiteettiä, mikäli asia ei ole esityslistalla;

| 15. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n edustustoa Kiinassa seuraamaan jatkuvasti Kiinan ihmisoikeustilannetta ja ottamaan Kiinan viranomaisten kanssa järjestettävissä kokouksissa ja heidän kanssaan käytävässä kirjeenvaihdossa esille yksittäistapauksia, joissa on kyse siitä, että tiibetiläisiä on vangittu uskonnonvapauden rauhanomaisen harjoittamisen vuoksi, ja antamaan parlamentille seuraavien 12 kuukauden kuluessa kertomuksen, jossa ehdotetaan toteutettavia toimia tai noudatettavaa politiikkaa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n edustustoa Kiinassa seuraamaan jatkuvasti Kiinan ihmisoikeustilannetta ja ottamaan Kiinan viranomaisten kanssa järjestettävissä kokouksissa ja heidän kanssaan käytävässä kirjeenvaihdossa esille yksittäistapauksia, joissa on kyse siitä, että tiibetiläisiä on vangittu uskonnonvapauden rauhanomaisen harjoittamisen vuoksi, ja antamaan parlamentille seuraavien 12 kuukauden kuluessa kertomuksen, jossa ehdotetaan toteutettavia toimia tai noudatettavaa politiikkaa;

| 16. | toistaa neuvostolle esittämänsä kehotuksen nimittää EU:n Tiibetin-erityisedustaja, jotta voidaan helpottaa vuoropuhelun käynnistämistä Kiinan viranomaisten ja Dalai Laman edustajien kesken Tiibetin aidon autonomisen aseman määrittelystä osana Kiinan kansantasavaltaa; |
| --- | --- |

16.

toistaa neuvostolle esittämänsä kehotuksen nimittää EU:n Tiibetin-erityisedustaja, jotta voidaan helpottaa vuoropuhelun käynnistämistä Kiinan viranomaisten ja Dalai Laman edustajien kesken Tiibetin aidon autonomisen aseman määrittelystä osana Kiinan kansantasavaltaa;

| 17. | kehottaa G20-ryhmään kuuluvia EU:n jäsenvaltioita sekä komission puheenjohtajaa ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa ottamaan Tiibetin ihmisoikeustilanteen esille Kiinan kansantasavallan presidentin Hu Jintaon kanssa tulevassa G20-ryhmän huippukokouksessa, joka järjestetään 3.–4. marraskuuta 2011 Cannesissa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa G20-ryhmään kuuluvia EU:n jäsenvaltioita sekä komission puheenjohtajaa ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa ottamaan Tiibetin ihmisoikeustilanteen esille Kiinan kansantasavallan presidentin Hu Jintaon kanssa tulevassa G20-ryhmän huippukokouksessa, joka järjestetään 3.–4. marraskuuta 2011 Cannesissa;

| 18. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa kunnioittamaan Ngaban luostari- ja maallikkoyhteisöjen uskonnonvapautta ja perusihmisoikeuksia ja lopettamaan uskonnon valvontaa koskevien säädösten soveltamisen, jotta Tiibetin buddhalaiset voivat nimetä ja kouluttaa uskonnon opettajia tiibetiläisten perinteiden mukaisesti, ja kehottaa tarkistamaan uskontoa ja turvallisuutta koskevia politiikkoja, joita on noudatettu Ngabassa vuodesta 2008 lähtien, ja aloittamaan avoimen vuoropuhelun Tiibetin buddhalaiskoulujen johtajien kanssa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa Kiinan kansantasavaltaa kunnioittamaan Ngaban luostari- ja maallikkoyhteisöjen uskonnonvapautta ja perusihmisoikeuksia ja lopettamaan uskonnon valvontaa koskevien säädösten soveltamisen, jotta Tiibetin buddhalaiset voivat nimetä ja kouluttaa uskonnon opettajia tiibetiläisten perinteiden mukaisesti, ja kehottaa tarkistamaan uskontoa ja turvallisuutta koskevia politiikkoja, joita on noudatettu Ngabassa vuodesta 2008 lähtien, ja aloittamaan avoimen vuoropuhelun Tiibetin buddhalaiskoulujen johtajien kanssa;

| 19. | kehottaa Kiinan kansantasavallan hallitusta kunnioittamaan kansainvälisesti hyväksyttyjä ihmisoikeusnormeja ja noudattamaan kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisia velvoitteitaan, jotka koskevat uskonnon- ja uskonvapautta; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Kiinan kansantasavallan hallitusta kunnioittamaan kansainvälisesti hyväksyttyjä ihmisoikeusnormeja ja noudattamaan kansainvälisten ihmisoikeussopimusten mukaisia velvoitteitaan, jotka koskevat uskonnon- ja uskonvapautta;

| 20. | katsoo, että Kiinan vähemmistöjen oikeudet on syytä ottaa EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelun tulevien kierrosten esityslistalle; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että Kiinan vähemmistöjen oikeudet on syytä ottaa EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelun tulevien kierrosten esityslistalle;

| 21. | kehottaa Kiinan hallitusta ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; |
| --- | --- |

21.

kehottaa Kiinan hallitusta ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen;

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0449.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/125

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Bahrain

P7_TA(2011)0475

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Bahrainista

2013/C 131 E/16

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Syyriasta, Jemenistä ja Bahrainista ja erityisesti 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tilanteesta (1) sekä 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman Syyriasta, Jemenistä ja Bahrainista arabimaiden ja Pohjois-Afrikan tilanteen yhteydessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Syyriasta, Jemenistä ja Bahrainista ja erityisesti 7. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tilanteesta (1) sekä 7. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman Syyriasta, Jemenistä ja Bahrainista arabimaiden ja Pohjois-Afrikan tilanteen yhteydessä (2),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin suhteista Persianlahden yhteistyöneuvostoon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin suhteista Persianlahden yhteistyöneuvostoon (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin puhemiehen 12. huhtikuuta 2011 antaman lausuman kahden bahrainilaisen kansalaisaktivistin kuolemasta ja 28. huhtikuuta 2011 antaman lausuman, jossa tuomittiin neljälle bahrainilaiselle rauhanomaisiin mielenilmauksiin osallistumisesta langetetut kuolemantuomiot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puhemiehen 12. huhtikuuta 2011 antaman lausuman kahden bahrainilaisen kansalaisaktivistin kuolemasta ja 28. huhtikuuta 2011 antaman lausuman, jossa tuomittiin neljälle bahrainilaiselle rauhanomaisiin mielenilmauksiin osallistumisesta langetetut kuolemantuomiot,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan 3. lokakuuta 2011 järjestämän kuulemistilaisuuden Bahrainista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan 3. lokakuuta 2011 järjestämän kuulemistilaisuuden Bahrainista,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 10., 12. ja 18. maaliskuuta, 3. toukokuuta, 1. heinäkuuta, 31. elokuuta sekä 8. ja 30. syyskuuta 2011 antamat julkilausumat Bahrainista ja 12. lokakuuta 2011 Euroopan parlamentissa antaman julkilausuman Egyptin, Syyrian, Jemenin ja Bahrainin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 10., 12. ja 18. maaliskuuta, 3. toukokuuta, 1. heinäkuuta, 31. elokuuta sekä 8. ja 30. syyskuuta 2011 antamat julkilausumat Bahrainista ja 12. lokakuuta 2011 Euroopan parlamentissa antaman julkilausuman Egyptin, Syyrian, Jemenin ja Bahrainin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta, 12. huhtikuuta ja 21. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Bahrainista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta, 12. huhtikuuta ja 21. maaliskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät Bahrainista,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 23. kesäkuuta ja 30. syyskuuta 2011 antamat julkilausumat 21 bahrainilaisen poliittisen aktivistin, ihmisoikeuksien puolustajan ja oppositiojohtajan saamista tuomioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 23. kesäkuuta ja 30. syyskuuta 2011 antamat julkilausumat 21 bahrainilaisen poliittisen aktivistin, ihmisoikeuksien puolustajan ja oppositiojohtajan saamista tuomioista,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 66. istunnossa 29. syyskuuta 2011 annetun julkilausuman Bahrainista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 66. istunnossa 29. syyskuuta 2011 annetun julkilausuman Bahrainista,

| — | ottaa huomioon Bahrainin kuningaskunnan ulkoministeriön 5. lokakuuta 2011 antaman lehdistötiedotteen ja Bahrainin terveysministeriön 30. syyskuuta 2011 antaman lausuman lääkäreiden ja muun hoitohenkilökunnan saamista tuomioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bahrainin kuningaskunnan ulkoministeriön 5. lokakuuta 2011 antaman lehdistötiedotteen ja Bahrainin terveysministeriön 30. syyskuuta 2011 antaman lausuman lääkäreiden ja muun hoitohenkilökunnan saamista tuomioista,

| — | ottaa huomioon Bahrainin yleisen syyttäjän 23. lokakuuta 2011 antaman lausuman aiemmin sotilastuomioistuimessa tuomittujen lääkäreiden uudesta oikeudenkäynnistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bahrainin yleisen syyttäjän 23. lokakuuta 2011 antaman lausuman aiemmin sotilastuomioistuimessa tuomittujen lääkäreiden uudesta oikeudenkäynnistä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, joissa Bahrain on sopimuspuolena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, joissa Bahrain on sopimuspuolena,

| — | ottaa huomioon Bahrainin valtiosäännön 19 artiklan d alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bahrainin valtiosäännön 19 artiklan d alakohdan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2004 laaditut ja vuonna 2008 päivitetyt ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2004 laaditut ja vuonna 2008 päivitetyt ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn Geneven sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn Geneven sopimuksen,

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2010 julkaistun Human Rights Watchin raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2010 julkaistun Human Rights Watchin raportin,

| — | ottaa huomioon lääkäreiden julkisen selvityksen "Health Services paralyzed: Bahrain's military crackdown on Patients on April 2011", |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lääkäreiden julkisen selvityksen "Health Services paralyzed: Bahrain's military crackdown on Patients on April 2011",

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän kansanliikkeiden innoittamana Bahrainissa on helmikuusta lähtien järjestetty säännöllisesti demokratiaa puolustavia rauhanomaisia mielenilmauksia, joissa on vaadittu institutionaalisia, poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, joiden tavoitteena on saavuttaa todellinen demokratia, torjua korruptiota ja nepotismia sekä varmistaa oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, kaventaa sosiaalista eriarvoisuutta ja parantaa taloudellisia ja sosiaalisia oloja; toteaa, että Bahrainin viranomaiset tukahduttivat nämä rauhanomaiset mielenilmaukset liiallisin voimakeinoin tappaen kymmeniä mielenosoittajia ja että kansainvälinen yhteisö reagoi tapahtumiin liian hitaasti ja ponnettomasti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän kansanliikkeiden innoittamana Bahrainissa on helmikuusta lähtien järjestetty säännöllisesti demokratiaa puolustavia rauhanomaisia mielenilmauksia, joissa on vaadittu institutionaalisia, poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, joiden tavoitteena on saavuttaa todellinen demokratia, torjua korruptiota ja nepotismia sekä varmistaa oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, kaventaa sosiaalista eriarvoisuutta ja parantaa taloudellisia ja sosiaalisia oloja; toteaa, että Bahrainin viranomaiset tukahduttivat nämä rauhanomaiset mielenilmaukset liiallisin voimakeinoin tappaen kymmeniä mielenosoittajia ja että kansainvälinen yhteisö reagoi tapahtumiin liian hitaasti ja ponnettomasti;

| B. | ottaa huomioon, että Bahrainin hallituksen pyynnöstä maahan on siirretty Persianlahden yhteistyöneuvoston tunnusten alla tuhansien sotilaiden vahvuisia ulkomaisia joukkoja Saudi-Arabiasta ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Bahrainin hallituksen pyynnöstä maahan on siirretty Persianlahden yhteistyöneuvoston tunnusten alla tuhansien sotilaiden vahvuisia ulkomaisia joukkoja Saudi-Arabiasta ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista;

| C. | toteaa, että ainakin 20 lääkärille ja muulle hoitohenkilökunnan jäsenelle langetettiin 5-15 vuoden pituisia vankeustuomioita väitetystä hallituksenvastaisesta toiminnasta, kun he olivat aiemmin tänä vuonna ammattivelvollisuutensa ja ammattietiikan mukaisesti hoitaneet loukkaantuneita mielenosoittajia tasavertaisesti ja syrjimättä, ja että tuomiot vahvistettiin sotilastuomioistuimessa 29. syyskuuta 2011; ottaa huomioon, että kansainvälisen painostuksen vuoksi Bahrainin yleinen syyttäjä Ali al-Boainain ilmoitti keskiviikkona 5. lokakuuta 2011, että näiden 20:n tapaukset olisi käsiteltävä uudelleen siviilituomioistuimessa, ja että oikeudenkäynti alkoi 23. lokakuuta 2011; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että ainakin 20 lääkärille ja muulle hoitohenkilökunnan jäsenelle langetettiin 5-15 vuoden pituisia vankeustuomioita väitetystä hallituksenvastaisesta toiminnasta, kun he olivat aiemmin tänä vuonna ammattivelvollisuutensa ja ammattietiikan mukaisesti hoitaneet loukkaantuneita mielenosoittajia tasavertaisesti ja syrjimättä, ja että tuomiot vahvistettiin sotilastuomioistuimessa 29. syyskuuta 2011; ottaa huomioon, että kansainvälisen painostuksen vuoksi Bahrainin yleinen syyttäjä Ali al-Boainain ilmoitti keskiviikkona 5. lokakuuta 2011, että näiden 20:n tapaukset olisi käsiteltävä uudelleen siviilituomioistuimessa, ja että oikeudenkäynti alkoi 23. lokakuuta 2011;

| D. | ottaa huomioon, että monet tuomituista lääkäreistä ovat saaneet koulutuksensa EU:n jäsenvaltioissa, he kuuluvat EU:ssa toimiviin lääkäreiden ammattialajärjestöihin ja heillä on kansainvälisten kollegojen keskuudessa hyvä maine; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että monet tuomituista lääkäreistä ovat saaneet koulutuksensa EU:n jäsenvaltioissa, he kuuluvat EU:ssa toimiviin lääkäreiden ammattialajärjestöihin ja heillä on kansainvälisten kollegojen keskuudessa hyvä maine;

| E. | toteaa, että lääkäreihin ja muuhun hoitohenkilökuntaan kohdistetuista vastatoimista on vakavia seurauksia kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen toiminnalle; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu on tuominnut turvallisuusjoukkojen toteuttamat lääkintätilojen valtaukset sekä hoitohenkilökunnan mielivaltaiset pidätykset ja pahoinpitelyn järkyttävinä ja laittomina; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että lääkäreihin ja muuhun hoitohenkilökuntaan kohdistetuista vastatoimista on vakavia seurauksia kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen toiminnalle; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu on tuominnut turvallisuusjoukkojen toteuttamat lääkintätilojen valtaukset sekä hoitohenkilökunnan mielivaltaiset pidätykset ja pahoinpitelyn järkyttävinä ja laittomina;

| F. | ottaa huomioon, että sotilasjohtoinen kansallisen turvallisuuden vetoomustuomioistuin vahvisti 6. syyskuuta 2011 ainakin 21 johtavalle bahrainilaiselle ihmisoikeusaktivistille ja hallinnon vastustajalle, joista kaikki ovat siviilejä, kuten blogikirjoittajat ja ihmisoikeusaktivistit Abduljalil al-Singace ja Abdulhadi al-Khawaja, langetetut tuomiot väitetystä salaliitosta hallituksen kaatamiseksi; toteaa, että tänä vuonna kansallisen turvallisuuden tuomioistuimissa on käsitelty noin 60 siviilin tapaukset; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sotilasjohtoinen kansallisen turvallisuuden vetoomustuomioistuin vahvisti 6. syyskuuta 2011 ainakin 21 johtavalle bahrainilaiselle ihmisoikeusaktivistille ja hallinnon vastustajalle, joista kaikki ovat siviilejä, kuten blogikirjoittajat ja ihmisoikeusaktivistit Abduljalil al-Singace ja Abdulhadi al-Khawaja, langetetut tuomiot väitetystä salaliitosta hallituksen kaatamiseksi; toteaa, että tänä vuonna kansallisen turvallisuuden tuomioistuimissa on käsitelty noin 60 siviilin tapaukset;

| G. | ottaa huomioon, että viimeaikaisissa uudistuksia vaatineissa mielenilmauksissa on pidätetty monia muita poliittisia aktivisteja, ihmisoikeuksien puolustajia ja toimittajia; huomauttaa, että ihmisoikeusjärjestöjen mukaan turvallisuusjoukot ovat kiduttaneet, pahoinpidelleet ja häirinneet heitä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että viimeaikaisissa uudistuksia vaatineissa mielenilmauksissa on pidätetty monia muita poliittisia aktivisteja, ihmisoikeuksien puolustajia ja toimittajia; huomauttaa, että ihmisoikeusjärjestöjen mukaan turvallisuusjoukot ovat kiduttaneet, pahoinpidelleet ja häirinneet heitä;

| H. | toteaa, että Kansainvälisen ihmisoikeusliiton (FIDH) apulaispääsihteeriä ja Bahrainin ihmisoikeuskeskuksen puheenjohtajaa Nabeel Rajabia estettiin poistumasta maasta ja että turvallisuusjoukot uhkailevat ja häiritsevät häntä edelleen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Kansainvälisen ihmisoikeusliiton (FIDH) apulaispääsihteeriä ja Bahrainin ihmisoikeuskeskuksen puheenjohtajaa Nabeel Rajabia estettiin poistumasta maasta ja että turvallisuusjoukot uhkailevat ja häiritsevät häntä edelleen;

| I. | ottaa huomioon, että Bahrainin opettajayhdistyksen entinen varapuheenjohtaja Jalila al-Salman pidätettiin toisen kerran kotonaan 18. lokakuuta 2011; toteaa, että 23. syyskuuta 2011 pidätettiin kuusitoista naista ja neljä tyttöä, joita syytettiin "laittomasta julkisesta kokoontumisesta", mellakoinnista ja "vihanlietsonnasta hallintoa vastaan"; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Bahrainin opettajayhdistyksen entinen varapuheenjohtaja Jalila al-Salman pidätettiin toisen kerran kotonaan 18. lokakuuta 2011; toteaa, että 23. syyskuuta 2011 pidätettiin kuusitoista naista ja neljä tyttöä, joita syytettiin "laittomasta julkisesta kokoontumisesta", mellakoinnista ja "vihanlietsonnasta hallintoa vastaan";

| J. | toteaa, että kuolemantuomiot, jotka langetettiin kahden poliisin tappamisesta hallituksen vastaisten mielenilmausten aikana Bahrainissa syytetyille Ali Abdullah Hassan al-Sankisille ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainille, vahvistettiin kansallisen turvallisuuden vetoomustuomioistuimessa 22. toukokuuta 2011; ottaa huomioon, että näiden kahden miehen tapaus on viety Bahrainin muutoksenhakutuomioistuimeen, jonka ratkaisua odotetaan 28. marraskuuta 2011; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kuolemantuomiot, jotka langetettiin kahden poliisin tappamisesta hallituksen vastaisten mielenilmausten aikana Bahrainissa syytetyille Ali Abdullah Hassan al-Sankisille ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainille, vahvistettiin kansallisen turvallisuuden vetoomustuomioistuimessa 22. toukokuuta 2011; ottaa huomioon, että näiden kahden miehen tapaus on viety Bahrainin muutoksenhakutuomioistuimeen, jonka ratkaisua odotetaan 28. marraskuuta 2011;

| K. | toteaa, että satoja ihmisiä, esimerkiksi opettajia ja lääkäreitä, on irtisanottu, pidätetty tai syytetty tekaistuin perustein massaoikeudenkäynneissä sotilastuomioistuimissa mielenilmausten jälkeen ja että monet heistä eivät ole saaneet palata työhönsä irtisanomisensa jälkeen siksi, että he ovat tukeneet mielenilmauksia, vaikka kuningas näin lupasikin heistä useimpien kohdalla; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että satoja ihmisiä, esimerkiksi opettajia ja lääkäreitä, on irtisanottu, pidätetty tai syytetty tekaistuin perustein massaoikeudenkäynneissä sotilastuomioistuimissa mielenilmausten jälkeen ja että monet heistä eivät ole saaneet palata työhönsä irtisanomisensa jälkeen siksi, että he ovat tukeneet mielenilmauksia, vaikka kuningas näin lupasikin heistä useimpien kohdalla;

| L. | ottaa huomioon, että yli 40 ihmistä on nyt saanut surmansa hallituksen vastaisten mielenosoitusten alettua ja että heihin kuuluu Ahmed al-Jaber al-Qatan, joka ilmeisesti ammuttiin hänen osallistuessaan hallituksen vastaiseen mielenilmaukseen 6. lokakuuta 2011 lähellä pääkaupunki Manamaa ja jonka tapauksen tutkinta on nyt käynnistetty; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että yli 40 ihmistä on nyt saanut surmansa hallituksen vastaisten mielenosoitusten alettua ja että heihin kuuluu Ahmed al-Jaber al-Qatan, joka ilmeisesti ammuttiin hänen osallistuessaan hallituksen vastaiseen mielenilmaukseen 6. lokakuuta 2011 lähellä pääkaupunki Manamaa ja jonka tapauksen tutkinta on nyt käynnistetty;

| M. | ottaa huomioon, että Bahrainiin julistettu kansallinen hätätila peruttiin 1. kesäkuuta 2011 ja että kuningas Hamad Bin Isa al-Khalifa käynnisti 2. heinäkuuta 2011 kansallisen vuoropuhelun, jotta voitaisiin käsitellä bahrainilaisia askarruttavia asioita viimeaikaisten tapahtumien valossa; toteaa, että vuoropuhelun perusteella annetut suositukset on toimitettu kuninkaalle; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Bahrainiin julistettu kansallinen hätätila peruttiin 1. kesäkuuta 2011 ja että kuningas Hamad Bin Isa al-Khalifa käynnisti 2. heinäkuuta 2011 kansallisen vuoropuhelun, jotta voitaisiin käsitellä bahrainilaisia askarruttavia asioita viimeaikaisten tapahtumien valossa; toteaa, että vuoropuhelun perusteella annetut suositukset on toimitettu kuninkaalle;

| N. | ottaa huomioon, että kuningas Hamad perusti 29. kesäkuuta 2011 Bahrainin riippumattoman tutkintalautakunnan, jossa on riippumaton kansainvälinen jaosto, tutkimaan vakavia ihmisoikeusloukkauksia, joihin hallitus syyllistyi äskettäisissä voimatoimissaan uudistuksia vaatineita mielenosoittajia vastaan, ja että tutkintalautakunta luovuttaa loppuraporttinsa 23. marraskuuta 2011; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kuningas Hamad perusti 29. kesäkuuta 2011 Bahrainin riippumattoman tutkintalautakunnan, jossa on riippumaton kansainvälinen jaosto, tutkimaan vakavia ihmisoikeusloukkauksia, joihin hallitus syyllistyi äskettäisissä voimatoimissaan uudistuksia vaatineita mielenosoittajia vastaan, ja että tutkintalautakunta luovuttaa loppuraporttinsa 23. marraskuuta 2011;

| O. | huomauttaa, että 24. syyskuuta 2011 järjestettiin parlamentin alahuoneen vaalit niiden 18 edustajanpaikan täyttämiseksi, jotka vapautuivat Bahrainin oppositiopuolueen Al-Wefaqin vetäydyttyä tämän Lähi-idän maan lainsäädäntöelimestä vastalauseena mielenosoittajien kohtelulle levottomuuksissa aiemmin tänä vuonna; |
| --- | --- |

O.

huomauttaa, että 24. syyskuuta 2011 järjestettiin parlamentin alahuoneen vaalit niiden 18 edustajanpaikan täyttämiseksi, jotka vapautuivat Bahrainin oppositiopuolueen Al-Wefaqin vetäydyttyä tämän Lähi-idän maan lainsäädäntöelimestä vastalauseena mielenosoittajien kohtelulle levottomuuksissa aiemmin tänä vuonna;

| 1. | tuomitsee kansalaisiin Bahrainissa kohdistuneet sortotoimet, joissa on kuollut ja loukkaantunut satoja ihmisiä, ja vaatii vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta kaikki rauhanomaisesti mieltään osoittaneet henkilöt, poliittiset aktivistit, ihmisoikeuksien puolustajat, lääkärit ja muun hoitohenkilökunnan, blogikirjoittajat ja toimittajat sekä ilmaisee myötätuntonsa kaikkien uhrien omaisille; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee kansalaisiin Bahrainissa kohdistuneet sortotoimet, joissa on kuollut ja loukkaantunut satoja ihmisiä, ja vaatii vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta kaikki rauhanomaisesti mieltään osoittaneet henkilöt, poliittiset aktivistit, ihmisoikeuksien puolustajat, lääkärit ja muun hoitohenkilökunnan, blogikirjoittajat ja toimittajat sekä ilmaisee myötätuntonsa kaikkien uhrien omaisille;

| 2. | vaatii Bahrainin turvallisuusjoukkoja ja viranomaisia lopettamaan rauhanomaisesti mieltään osoittaneisiin henkilöihin kohdistetun väkivallan, sortotoimet ja pidätykset sekä toimimaan äärimmäisen pidättyvästi pyrkiessään hillitsemään mielenilmauksia; kehottaa viranomaisia toimimaan täysin maan lainsäädännön ja kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

vaatii Bahrainin turvallisuusjoukkoja ja viranomaisia lopettamaan rauhanomaisesti mieltään osoittaneisiin henkilöihin kohdistetun väkivallan, sortotoimet ja pidätykset sekä toimimaan äärimmäisen pidättyvästi pyrkiessään hillitsemään mielenilmauksia; kehottaa viranomaisia toimimaan täysin maan lainsäädännön ja kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti;

| 3. | toistaa, että mielenosoittajat ovat ilmaisseet oikeutetut demokraattiset pyrkimyksensä, ja pyytää Bahrainin hallitusta aloittamaan opposition kanssa aidon, mielekkään ja rakentavan vuoropuhelun viipymättä ja ilman lisäehtoja, jotta voidaan toteuttaa tarvittavat uudistukset, edistää kansallista sovintoa ja palauttaa maahan yhteiskunnallinen yhteisymmärrys; |
| --- | --- |

3.

toistaa, että mielenosoittajat ovat ilmaisseet oikeutetut demokraattiset pyrkimyksensä, ja pyytää Bahrainin hallitusta aloittamaan opposition kanssa aidon, mielekkään ja rakentavan vuoropuhelun viipymättä ja ilman lisäehtoja, jotta voidaan toteuttaa tarvittavat uudistukset, edistää kansallista sovintoa ja palauttaa maahan yhteiskunnallinen yhteisymmärrys;

| 4. | ilmaisee vakavan huolensa siitä, että Bahrainissa on läsnä ulkomaisia joukkoja Persianlahden yhteistyöneuvoston tunnusten alla, ja pyytää vetämään joukot pois välittömästi; toistaa kehotuksensa Persianlahden yhteistyöneuvostolle, että se toimisi rakentavasti välittäjänä rauhanomaisten uudistusten edistämiseksi Bahrainissa; |
| --- | --- |

4.

ilmaisee vakavan huolensa siitä, että Bahrainissa on läsnä ulkomaisia joukkoja Persianlahden yhteistyöneuvoston tunnusten alla, ja pyytää vetämään joukot pois välittömästi; toistaa kehotuksensa Persianlahden yhteistyöneuvostolle, että se toimisi rakentavasti välittäjänä rauhanomaisten uudistusten edistämiseksi Bahrainissa;

| 5. | tuomitsee erityisten sotilastuomioistuinten käytön siviilien kohdalla, sillä se rikkoo oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia kansainvälisiä vaatimuksia, ja korostaa, että siviilihenkilöiden tapaukset on käsiteltävä siviilituomioistuimissa ja että kaikki pidätetyt ansaitsevat oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin, asianmukaisen mahdollisuuden turvautua asianajajaan ja riittävästi aikaa valmistella puolustusta; vaatii lopettamaan välittömästi siviilihenkilöiden massaoikeudenkäynnit kansallisen turvallisuuden tuomioistuimessa, joka on sotilastuomioistuin; |
| --- | --- |

5.

tuomitsee erityisten sotilastuomioistuinten käytön siviilien kohdalla, sillä se rikkoo oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia kansainvälisiä vaatimuksia, ja korostaa, että siviilihenkilöiden tapaukset on käsiteltävä siviilituomioistuimissa ja että kaikki pidätetyt ansaitsevat oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin, asianmukaisen mahdollisuuden turvautua asianajajaan ja riittävästi aikaa valmistella puolustusta; vaatii lopettamaan välittömästi siviilihenkilöiden massaoikeudenkäynnit kansallisen turvallisuuden tuomioistuimessa, joka on sotilastuomioistuin;

| 6. | pitää myönteisenä päätöstä, jonka mukaan lääkäreiden ja muun hoitohenkilökunnan tapaus käsitellään uudelleen siviilituomioistuimessa, mutta katsoo, että kaikki syytteet heitä vastaan olisi hylättävä, ja pyytää siviilituomioistuimia vapauttamaan lääkärit ja muun hoitohenkilökunnan ehdoitta ja välittömästi, sillä he toimivat ammattivelvollisuutensa mukaisesti ja heitä on syytetty hoidon antamisesta hallinnon vastustajille ja myös vakavista rikoksista, mutta vaikuttimet tuntuvat poliittisilta eikä syytteiden tueksi ole esitetty uskottavaa näyttöä, ja pyytää myös vapauttamaan kaikki muut poliittiset aktivistit, toimittajat, opettajat, blogikirjoittajat ja ihmisoikeuksien puolustajat syytteiden ja koko oikeuskäsittelyn mielivaltaisuuden vuoksi; ilmaisee vakavan huolensa siitä, että ainakin kahdeksan oppositioaktivistia on saanut elinkautisen tuomion ja ainakin kolmetoista on tuomittu jopa 15 vuodeksi vankeuteen; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä päätöstä, jonka mukaan lääkäreiden ja muun hoitohenkilökunnan tapaus käsitellään uudelleen siviilituomioistuimessa, mutta katsoo, että kaikki syytteet heitä vastaan olisi hylättävä, ja pyytää siviilituomioistuimia vapauttamaan lääkärit ja muun hoitohenkilökunnan ehdoitta ja välittömästi, sillä he toimivat ammattivelvollisuutensa mukaisesti ja heitä on syytetty hoidon antamisesta hallinnon vastustajille ja myös vakavista rikoksista, mutta vaikuttimet tuntuvat poliittisilta eikä syytteiden tueksi ole esitetty uskottavaa näyttöä, ja pyytää myös vapauttamaan kaikki muut poliittiset aktivistit, toimittajat, opettajat, blogikirjoittajat ja ihmisoikeuksien puolustajat syytteiden ja koko oikeuskäsittelyn mielivaltaisuuden vuoksi; ilmaisee vakavan huolensa siitä, että ainakin kahdeksan oppositioaktivistia on saanut elinkautisen tuomion ja ainakin kolmetoista on tuomittu jopa 15 vuodeksi vankeuteen;

| 7. | painottaa, että tasapuolisen hoidon antaminen haavoittuneille on perusluonteinen oikeudellinen velvoite humanitaarisessa oikeudessa, ja kehottaa Bahrainia Geneven sopimusten sopimuspuolena kunnioittamaan sen velvoitteita, jotka koskevat hoidon antamista sairaille ja haavoittuneille; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että tasapuolisen hoidon antaminen haavoittuneille on perusluonteinen oikeudellinen velvoite humanitaarisessa oikeudessa, ja kehottaa Bahrainia Geneven sopimusten sopimuspuolena kunnioittamaan sen velvoitteita, jotka koskevat hoidon antamista sairaille ja haavoittuneille;

| 8. | pyytää Bahrainin kuningaskuntaa toimimaan niin, että kaikki lääkärit ja muu hoitohenkilökunta saavat palata työhönsä ja heille ja heidän puolustusasianajajilleen annetaan mahdollisuus tutustua pidätettyjen lääkäreiden terveydentilaa koskeviin Bahrainin riippumattoman tutkintalautakunnan tutkimustuloksiin; |
| --- | --- |

8.

pyytää Bahrainin kuningaskuntaa toimimaan niin, että kaikki lääkärit ja muu hoitohenkilökunta saavat palata työhönsä ja heille ja heidän puolustusasianajajilleen annetaan mahdollisuus tutustua pidätettyjen lääkäreiden terveydentilaa koskeviin Bahrainin riippumattoman tutkintalautakunnan tutkimustuloksiin;

| 9. | pyytää pidättymään kansallisten turvallisuuslakien väärinkäytöstä; |
| --- | --- |

9.

pyytää pidättymään kansallisten turvallisuuslakien väärinkäytöstä;

| 10. | pyytää viranomaisia palauttamaan kaikki ihmisoikeudet ja perusoikeudet sekä kunnioittamaan niitä, mukaan luettuina tiedotusvälineiden moniarvoisuus sekä verkossa että muualla, sanan- ja kokoontumisvapaus, uskonnonvapaus, naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo sekä syrjinnän torjunta, ja lakkauttamaan sensuurin; pyytää Bahrainin viranomaisia hyväksymään YK:n ihmisoikeusvaltuutetun pyynnön saada vierailla maassa; |
| --- | --- |

10.

pyytää viranomaisia palauttamaan kaikki ihmisoikeudet ja perusoikeudet sekä kunnioittamaan niitä, mukaan luettuina tiedotusvälineiden moniarvoisuus sekä verkossa että muualla, sanan- ja kokoontumisvapaus, uskonnonvapaus, naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvo sekä syrjinnän torjunta, ja lakkauttamaan sensuurin; pyytää Bahrainin viranomaisia hyväksymään YK:n ihmisoikeusvaltuutetun pyynnön saada vierailla maassa;

| 11. | toteaa, että tuhannet ovat menettäneet työpaikkansa osallistuttuaan hallituksen vastaisiin rauhanomaisiin mielenilmauksiin; pyytää Bahrainin viranomaisia ja asianomaisia eurooppalaisia yrityksiä toimimaan niin, että kyseiset henkilöt saavat työpaikkansa välittömästi takaisin, ja varmistamaan, että heille korvataan tulonmenetykset; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että tuhannet ovat menettäneet työpaikkansa osallistuttuaan hallituksen vastaisiin rauhanomaisiin mielenilmauksiin; pyytää Bahrainin viranomaisia ja asianomaisia eurooppalaisia yrityksiä toimimaan niin, että kyseiset henkilöt saavat työpaikkansa välittömästi takaisin, ja varmistamaan, että heille korvataan tulonmenetykset;

| 12. | panee tyytyväisenä merkille kuningas Hamadin päätöksen perustaa riippumaton lautakunta tutkimaan ihmisoikeusloukkauksia, joihin hallitus turvallisuusjoukkojensa kautta syyllistyi äskettäisissä voimatoimissaan uudistuksia rauhanomaisesti vaatineita mielenosoittajia vastaan; vaatii lautakuntaa toimimaan täysin puolueettomasti ja avoimesti ja kehottaa Bahrainin hallitusta olemaan puuttumatta sen työhön ja varmistamaan, että rikoksiin ja väkivaltaisiin voimatoimiin syyllistyneet saatetaan oikeuden eteen ja heidän tapauksensa käsitellään oikeudenmukaisesti; |
| --- | --- |

12.

panee tyytyväisenä merkille kuningas Hamadin päätöksen perustaa riippumaton lautakunta tutkimaan ihmisoikeusloukkauksia, joihin hallitus turvallisuusjoukkojensa kautta syyllistyi äskettäisissä voimatoimissaan uudistuksia rauhanomaisesti vaatineita mielenosoittajia vastaan; vaatii lautakuntaa toimimaan täysin puolueettomasti ja avoimesti ja kehottaa Bahrainin hallitusta olemaan puuttumatta sen työhön ja varmistamaan, että rikoksiin ja väkivaltaisiin voimatoimiin syyllistyneet saatetaan oikeuden eteen ja heidän tapauksensa käsitellään oikeudenmukaisesti;

| 13. | pitää myönteisenä Bahrainin ihmisoikeuksien ja sosiaalisen kehityksen ministeriön perustamista ja kehottaa ministeriötä noudattamaan toiminnassaan kansainvälisiä ihmisoikeusvaatimuksia ja -velvoitteita; |
| --- | --- |

13.

pitää myönteisenä Bahrainin ihmisoikeuksien ja sosiaalisen kehityksen ministeriön perustamista ja kehottaa ministeriötä noudattamaan toiminnassaan kansainvälisiä ihmisoikeusvaatimuksia ja -velvoitteita;

| 14. | pyytää, että kansainvälisten tarkkailijoiden annetaan olla läsnä poliittisten vankien oikeudenkäynneissä ja että he saavat valvoa ihmisoikeusloukkauksia tutkivan riippumattoman lautakunnan työtä, jotta voidaan varmistaa puolueettomuus kansainvälisten vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

14.

pyytää, että kansainvälisten tarkkailijoiden annetaan olla läsnä poliittisten vankien oikeudenkäynneissä ja että he saavat valvoa ihmisoikeusloukkauksia tutkivan riippumattoman lautakunnan työtä, jotta voidaan varmistaa puolueettomuus kansainvälisten vaatimusten mukaisesti;

| 15. | kehottaa Bahrainin viranomaisia ja Bahrainin kuningasta muuttamaan Ali Abdullah Hassan al-Sankisin ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainin kuolemantuomiot vankeusrangaistuksiksi; toistaa vastustavansa jyrkästi kuolemanrangaistuksen käyttöä ja kehottaa Bahrainin viranomaisia keskeyttämään välittömästi kuolemantuomioiden täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Bahrainin viranomaisia ja Bahrainin kuningasta muuttamaan Ali Abdullah Hassan al-Sankisin ja Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussainin kuolemantuomiot vankeusrangaistuksiksi; toistaa vastustavansa jyrkästi kuolemanrangaistuksen käyttöä ja kehottaa Bahrainin viranomaisia keskeyttämään välittömästi kuolemantuomioiden täytäntöönpanon;

| 16. | katsoo, että vastikään käynnistetty hallituksen vastaisen mielenilmauksen aikana menehtyneen 16-vuotiaan Ahmed al-Jaber al-Qatanin kuoleman tutkinta on suoritettava riippumattomasti ja että tutkinnan tulokset on julkistettava ja syylliset on saatettava oikeuden eteen; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että vastikään käynnistetty hallituksen vastaisen mielenilmauksen aikana menehtyneen 16-vuotiaan Ahmed al-Jaber al-Qatanin kuoleman tutkinta on suoritettava riippumattomasti ja että tutkinnan tulokset on julkistettava ja syylliset on saatettava oikeuden eteen;

| 17. | korostaa, että sovinto on olennainen osa uudistusta ja vakautta Bahrainin monimuotoisessa yhteiskunnassa, jossa kunkin kansalaisen oikeudet olisi turvattava tasavertaisesti lain hengen ja kirjaimen mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että sovinto on olennainen osa uudistusta ja vakautta Bahrainin monimuotoisessa yhteiskunnassa, jossa kunkin kansalaisen oikeudet olisi turvattava tasavertaisesti lain hengen ja kirjaimen mukaisesti;

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Bahrainin kuningaskunnan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille sekä Bahrainin kuningaskunnan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0148.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0333.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0109.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/129

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Rafah Nashidin tapaus Syyriassa

P7_TA(2011)0476

Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. lokakuuta 2011 Rafah Nashedin tapauksesta Syyriassa

2013/C 131 E/17

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklan sekä vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 18 artiklan ja sen, että Syyria on näiden sopimusten osapuoli, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18 artiklan sekä vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 18 artiklan ja sen, että Syyria on näiden sopimusten osapuoli,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 30. elokuuta 2011 antaman lausuman Syyrian heikentyvästä ihmisoikeustilanteesta ja 23. syyskuuta 2011 antaman lausuman Rafad Nashedin tilanteesta Syyriassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin tiedottajan 30. elokuuta 2011 antaman lausuman Syyrian heikentyvästä ihmisoikeustilanteesta ja 23. syyskuuta 2011 antaman lausuman Rafad Nashedin tilanteesta Syyriassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin varapuhemiesten Isabelle Durantin ja Libor Roučekin lausumat sekä S&D-ryhmän varapuheenjohtajan Veronique de Keyserin 14., 15. ja 29. syyskuuta 2011 pidetyissä täysistunnoissa esittämät lausumat, joissa kehotetaan vapauttamaan Rafah Nashed, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin varapuhemiesten Isabelle Durantin ja Libor Roučekin lausumat sekä S&D-ryhmän varapuheenjohtajan Veronique de Keyserin 14., 15. ja 29. syyskuuta 2011 pidetyissä täysistunnoissa esittämät lausumat, joissa kehotetaan vapauttamaan Rafah Nashed,

| — | ottaa huomioon 10. ja 23. lokakuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät ja 13. lokakuuta 2011 hyväksytyt pakotteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 23. lokakuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät ja 13. lokakuuta 2011 hyväksytyt pakotteet,

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 (1) ja 7. heinäkuuta 2011 (2) Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tilanteesta antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 (1) ja 7. heinäkuuta 2011 (2) Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tilanteesta antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2011 (3) Syyrian tilanteesta antamansa päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2011 (3) Syyrian tilanteesta antamansa päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 122 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 10. syyskuuta 2011 Syyrian tiedustelupalvelun virkailijat pidättivät mielivaltaisesti Damaskoksen lentokentällä Syyrian ensimmäisen praktiikkaa harjoittavan psykoanalyytikon ja Damascus School of Psychoanalys –oppilaitoksen perustajan Rafah Nashedin; ottaa huomioon, että Nashed tunnetaan psykologisista traumoista kärsivien hoitamisesta sekä aktiivisesta osallistumisesta kaikkien syyrialaisten vuoropuhelun edistämiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 10. syyskuuta 2011 Syyrian tiedustelupalvelun virkailijat pidättivät mielivaltaisesti Damaskoksen lentokentällä Syyrian ensimmäisen praktiikkaa harjoittavan psykoanalyytikon ja Damascus School of Psychoanalys –oppilaitoksen perustajan Rafah Nashedin; ottaa huomioon, että Nashed tunnetaan psykologisista traumoista kärsivien hoitamisesta sekä aktiivisesta osallistumisesta kaikkien syyrialaisten vuoropuhelun edistämiseen;

| B. | ottaa huomioon, että Rafah Nashed on 66-vuotias ja että hänen terveydentilansa on epävakaa koska hänellä on sydänsairaus, hän on toipumassa syövästä, kärsii korkeasta verenpaineesta ja joutuu ottamaan säännöllisesti lääkkeitä; ottaa huomioon, että hänen terveytensä heikkenee vankilassa, mikä pahentaa hänen sydänsairauttaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Rafah Nashed on 66-vuotias ja että hänen terveydentilansa on epävakaa koska hänellä on sydänsairaus, hän on toipumassa syövästä, kärsii korkeasta verenpaineesta ja joutuu ottamaan säännöllisesti lääkkeitä; ottaa huomioon, että hänen terveytensä heikkenee vankilassa, mikä pahentaa hänen sydänsairauttaan;

| C. | ottaa huomioon, että Nashed oli matkustamassa Pariisiin tyttärensä luokse, joka odottaa lasta, kun hänet vietiin vankilaan ilman syytettä, ja että aluksi hänen pidättämisensä salattiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Nashed oli matkustamassa Pariisiin tyttärensä luokse, joka odottaa lasta, kun hänet vietiin vankilaan ilman syytettä, ja että aluksi hänen pidättämisensä salattiin;

| D. | ottaa huomioon, että 14. syyskuuta 2011 häntä syytettiin "toiminnasta, joka todennäköisesti vahingoittaa valtion vakautta" ja että tuomari ei suostunut päästämään häntä vapaaksi takuita vastaan; ottaa huomioon, että syytteiden luonne ja vainoharhaisuus, joka on saanut hallituksen valtaansa kuluneiden kuuden kuukauden aikana, antavat aiheen pelätä, että pidätyksestä tulee pitkä ja että sen tarkoituksena on pelotella Syyrian koko älymystöä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 14. syyskuuta 2011 häntä syytettiin "toiminnasta, joka todennäköisesti vahingoittaa valtion vakautta" ja että tuomari ei suostunut päästämään häntä vapaaksi takuita vastaan; ottaa huomioon, että syytteiden luonne ja vainoharhaisuus, joka on saanut hallituksen valtaansa kuluneiden kuuden kuukauden aikana, antavat aiheen pelätä, että pidätyksestä tulee pitkä ja että sen tarkoituksena on pelotella Syyrian koko älymystöä;

| E. | ottaa huomioon, että vain muutamassa tunnissa syntyi valtava kansainvälinen liikehdintä, johon sisältyy vetoomus, jossa vaaditaan Nashedin välitöntä vapauttamista ilman ehtoja; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vain muutamassa tunnissa syntyi valtava kansainvälinen liikehdintä, johon sisältyy vetoomus, jossa vaaditaan Nashedin välitöntä vapauttamista ilman ehtoja;

| 1. | tuomitsee jyrkästi sen, että Syyrian viranomaiset ovat mielivaltaisesti pidättäneet Rafah Nashedin; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi sen, että Syyrian viranomaiset ovat mielivaltaisesti pidättäneet Rafah Nashedin;

| 2. | on äärimmäisen huolissaan Nashedista, koska hänen terveydentilansa on huono; |
| --- | --- |

2.

on äärimmäisen huolissaan Nashedista, koska hänen terveydentilansa on huono;

| 3. | kehottaa Syyrian viranomaisia lääketieteellisistä ja humanitaarisista syistä vapauttamaan Rafah Nashed välittömästi ja ilman mitään ehtoja, takaamaan hänen fyysisen turvallisuutensa ja palauttamaan hänet viipymättä perheensä luokse; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Syyrian viranomaisia lääketieteellisistä ja humanitaarisista syistä vapauttamaan Rafah Nashed välittömästi ja ilman mitään ehtoja, takaamaan hänen fyysisen turvallisuutensa ja palauttamaan hänet viipymättä perheensä luokse;

| 4. | vaatii Syyrian viranomaisia antamaan humanitaarisille järjestöille ja lääkäreille luvan hoitaa väkivallan uhreja ja liikkua maan kaikissa osissa sekä mahdollisuuden tehdä laillista ja rauhanomaista työtään pelkäämättä kostotoimia ja vapaina kaikista rajoituksista, myös oikeudellisesta häirinnästä; kehottaa Syyrian viranomaisia noudattamaan kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja, ja pitämään kiinni kansainvälisistä sitoumuksista, jotka turvaavat mielipiteen ja ilmaisun vapauden; |
| --- | --- |

4.

vaatii Syyrian viranomaisia antamaan humanitaarisille järjestöille ja lääkäreille luvan hoitaa väkivallan uhreja ja liikkua maan kaikissa osissa sekä mahdollisuuden tehdä laillista ja rauhanomaista työtään pelkäämättä kostotoimia ja vapaina kaikista rajoituksista, myös oikeudellisesta häirinnästä; kehottaa Syyrian viranomaisia noudattamaan kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja, ja pitämään kiinni kansainvälisistä sitoumuksista, jotka turvaavat mielipiteen ja ilmaisun vapauden;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Arabiliiton pääsihteerille sekä Syyrian arabitasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Arabiliiton pääsihteerille sekä Syyrian arabitasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0148.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0333.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0387.

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tiistai 25. lokakuuta 2011

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/131

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Lisätalousarvioesitys nro 5/2011, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu, pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto

P7_TA(2011)0445

Euroopan parlamentin päätöslauselma 25. lokakuuta 2011 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2011 varainhoitovuodeksi 2011, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu ja pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

2013/C 131 E/18

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2010 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2011 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon komission 22. kesäkuuta 2011 tekemän esityksen lisätalousarvioksi nro 5/2011 (KOM(2011)0374), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 22. kesäkuuta 2011 tekemän esityksen lisätalousarvioksi nro 5/2011 (KOM(2011)0374),

| — | ottaa huomioon neuvoston 12. syyskuuta 2011 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2011 (13991/2011 – C7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 12. syyskuuta 2011 vahvistaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2011 (13991/2011 – C7-0244/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A7-0346/2011),

| A. | ottaa huomioon, että esitys lisätalousarvioksi nro 5/2011 koskee muutoksia kahden toimielimen – Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan ulkosuhdehallinnon – henkilöstötaulukkoon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että esitys lisätalousarvioksi nro 5/2011 koskee muutoksia kahden toimielimen – Euroopan tietosuojavaltuutetun ja Euroopan ulkosuhdehallinnon – henkilöstötaulukkoon;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallintoa perustettaessa vuonna 2010 periaatteena oli talousarviovaikutusten välttäminen ja moitteeton ja tehokas varainhoito samalla kun otettiin täysin huomioon talouskriisin vaikutukset julkiseen talouteen sekä talousarviorajoitusten tarve; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallintoa perustettaessa vuonna 2010 periaatteena oli talousarviovaikutusten välttäminen ja moitteeton ja tehokas varainhoito samalla kun otettiin täysin huomioon talouskriisin vaikutukset julkiseen talouteen sekä talousarviorajoitusten tarve;

| C. | ottaa huomioon, että alusta lähtien on ollut selvää, että ulkosuhdehallintoa on kehitettävä asteittain ja että resursseja myönnetään toimielimen kehittämisessä tapahtuvan edistyksen perusteella ja sen vastaanottokyvyn mukaisesti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että alusta lähtien on ollut selvää, että ulkosuhdehallintoa on kehitettävä asteittain ja että resursseja myönnetään toimielimen kehittämisessä tapahtuvan edistyksen perusteella ja sen vastaanottokyvyn mukaisesti;

| D. | ottaa huomioon, että neuvosto vahvisti 12. syyskuuta 2011 antamassaan kannassa komission pyynnön; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että neuvosto vahvisti 12. syyskuuta 2011 antamassaan kannassa komission pyynnön;

| 1. | panee merkille neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2011; |
| --- | --- |

1.

panee merkille neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2011;

| 2. | on päättänyt tarkistaa neuvoston kantaa esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2011 jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

2.

on päättänyt tarkistaa neuvoston kantaa esitykseen lisätalousarvioksi nro 5/2011 jäljempänä esitetyllä tavalla;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja parlamentin tarkistuksen neuvostolle, komissiolle, muille asianomaisille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja parlamentin tarkistuksen neuvostolle, komissiolle, muille asianomaisille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille.

Tarkistus 1

PÄÄLUOKKA: IX:   Tietosuojavaltuutettu

LIITE –   HENKILÖSTÖ

| Tehtäväryhmä ja palkkaluokka | | 2011 |
| --- | --- | --- |
| Neuvoston kanta (LTE 5/2011) | Parlamentin tarkistus |
| Vakinaiset virat | Väliaikaiset toimet | Vakinaiset virat | Väliaikaiset toimet |
| AD 16 | | | | |
| AD 15 | +1 | | -1 | |
| AD 14 | -1 | | +1 | |
| AD 13 | | | | |
| AD 12 | | | | |
| AD 11 | 3 | | 3 | |
| AD 10 | 1 | | 1 | |
| AD 9 | 5 | | 5 | |
| AD 8 | 7 | | 7 | |
| AD 7 | 3 | | 3 | |
| AD 6 | 5 | | 5 | |
| AD 5 | 1 | | 1 | |
| AD yhteensä | 26 | | 26 | |
| AST 11 | | | | |
| AST 10 | | | | |
| AST 9 | 1 | | 1 | |
| AST 8 | 1 | | 1 | |
| AST 7 | 1 | | 1 | |
| AST 6 | 1 | | 1 | |
| AST 5 | 3 | | 3 | |
| AST 4 | 2 | | 2 | |
| AST 3 | 3 | | 3 | |
| AST 2 | 3 | | 3 | |
| AST 1 | | | | |
| AST yhteensä | 15 | | 15 | |
| Kaikki yhteensä | 41 | | 41 | |

Tehtäväryhmä ja palkkaluokka

2011

Neuvoston kanta (LTE 5/2011)

Parlamentin tarkistus

Vakinaiset virat

Väliaikaiset toimet

Vakinaiset virat

Väliaikaiset toimet

AD 16

AD 15

+1

-1

AD 14

-1

+1

AD 13

AD 12

AD 11

3

3

AD 10

1

1

AD 9

5

5

AD 8

7

7

AD 7

3

3

AD 6

5

5

AD 5

1

1

AD yhteensä

26

26

AST 11

AST 10

AST 9

1

1

AST 8

1

1

AST 7

1

1

AST 6

1

1

AST 5

3

3

AST 4

2

2

AST 3

3

3

AST 2

3

3

AST 1

AST yhteensä

15

15

Kaikki yhteensä

41

41

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 64, 12.3.2010.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/133

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaat ***I

P7_TA(2011)0448

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (kodifikaatio) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

2013/C 131 E/19

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0120), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0120),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0071/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0071/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. kesäkuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. kesäkuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0349/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä olevassa ehdotuksessa ainoastaan kodifioidaan aikaisemmat säädökset niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 153.

(2)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011P7_TC1-COD(2011)0053

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta (Kodifikaatio)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta 31 päivänä maaliskuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/23/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi. |
| --- | --- |

(1)

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaista ja renkaiden asentamisesta 31 päivänä maaliskuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/23/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (4). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu direktiivi.

| (2) | Direktiivi 92/23/ETY on yksi puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi) 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (5) säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen on täytettävä, muun muassa ilmarenkaiden osalta. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2007/46/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin ajoneuvo- ja perävaunutyyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY moottoriajoneuvoja ja niiden perävaunuja sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 92/23/ETY on yksi puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi) 5 päivänä syyskuuta 2007 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2007/46/EY (5) säädettyyn EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluvista erityisdirektiiveistä, ja siinä vahvistetaan tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen on täytettävä, muun muassa ilmarenkaiden osalta. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2007/46/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin ajoneuvo- ja perävaunutyyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY moottoriajoneuvoja ja niiden perävaunuja sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettuja järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

| (3) | Renkaita koskevissa määräyksissä olisi oltava sekä renkaiden ominaisuuksia että ajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaiden varusteita koskevat yhteiset vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Renkaita koskevissa määräyksissä olisi oltava sekä renkaiden ominaisuuksia että ajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaiden varusteita koskevat yhteiset vaatimukset.

| (4) | On suotavaa ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (YK/ECE) säännössään N:o 30 ("Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset"), sellaisena kuin se on muutettuna (6) säännössään N:o 54 ("Kaupallisten ajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset") (7), säännössään N:o 64 ("Tilapäiseen käyttöön tarkoitettujen varapyörien/-renkaiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset"), sellaisena kuin se on muutettuna (8), sekä säännössään N:o 117 ("Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun ja märkäpidon osalta"), sellaisena kuin se on muutettuna (9), vahvistamat tekniset vaatimukset, jotka on liitetty Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (10). |
| --- | --- |

(4)

On suotavaa ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (YK/ECE) säännössään N:o 30 ("Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset"), sellaisena kuin se on muutettuna (6) säännössään N:o 54 ("Kaupallisten ajoneuvojen ja niiden perävaunujen renkaiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset") (7), säännössään N:o 64 ("Tilapäiseen käyttöön tarkoitettujen varapyörien/-renkaiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset"), sellaisena kuin se on muutettuna (8), sekä säännössään N:o 117 ("Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat renkaiden hyväksyntää vierintämelun ja märkäpidon osalta"), sellaisena kuin se on muutettuna (9), vahvistamat tekniset vaatimukset, jotka on liitetty Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (10).

| (5) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VII olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä, |
| --- | --- |

(5)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä VII olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ‧renkaalla‧ uutta ilmarengasta, nastoille tarkoitetuilla koloilla varustettu talvirengas mukaan lukien, joka on alkuperäinen tai vararengas ja joka on tarkoitettu asennettavaksi direktiivin 2007/46/EY soveltamisalaan kuuluviin ajoneuvoihin. Tämä määritelmä ei koske nastoilla varustettuja talvirenkaita; |
| --- | --- |

a)

‧renkaalla‧ uutta ilmarengasta, nastoille tarkoitetuilla koloilla varustettu talvirengas mukaan lukien, joka on alkuperäinen tai vararengas ja joka on tarkoitettu asennettavaksi direktiivin 2007/46/EY soveltamisalaan kuuluviin ajoneuvoihin. Tämä määritelmä ei koske nastoilla varustettuja talvirenkaita;

| b) | ‧ajoneuvolla‧ ajoneuvoa, johon sovelletaan direktiiviä 2007/46/EY; |
| --- | --- |

b)

‧ajoneuvolla‧ ajoneuvoa, johon sovelletaan direktiiviä 2007/46/EY;

| c) | ‧valmistajalla‧ ajoneuvon tai renkaiden tavara- tai kaupallisen merkin haltijaa. |
| --- | --- |

c)

‧valmistajalla‧ ajoneuvon tai renkaiden tavara- tai kaupallisen merkin haltijaa.

2 artikla

1.   Liitteen V vaatimuksia sovelletaan renkaisiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi 1 päivänä lokakuuta 1980 tai sen jälkeen käyttöön otettuihin ajoneuvoihin.

2.   Liitteen V vaatimuksia ei sovelleta:

| a) | renkaisiin, joiden nopeusluokka on alle 80 km/h; |
| --- | --- |

a)

renkaisiin, joiden nopeusluokka on alle 80 km/h;

| b) | renkaisiin, joiden vanteen nimellishalkaisija on enintään 254 mm (tai koodi 10) tai vähintään 635 mm (koodi 25); |
| --- | --- |

b)

renkaisiin, joiden vanteen nimellishalkaisija on enintään 254 mm (tai koodi 10) tai vähintään 635 mm (koodi 25);

| c) | T-tyyppisiin tilapäiskäyttöön tarkoitettuihin vararenkaisiin, sellaisina kuin ne määritellään liitteessä II olevassa 2.3.6 kohdassa; |
| --- | --- |

c)

T-tyyppisiin tilapäiskäyttöön tarkoitettuihin vararenkaisiin, sellaisina kuin ne määritellään liitteessä II olevassa 2.3.6 kohdassa;

| d) | yksinomaan ennen 1 päivää lokakuuta 1980 ensirekisteröityihin autoihin suunniteltuihin renkaisiin. |
| --- | --- |

d)

yksinomaan ennen 1 päivää lokakuuta 1980 ensirekisteröityihin autoihin suunniteltuihin renkaisiin.

3 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä liitteessä I vahvistetuin edellytyksin liitteen II vaatimukset täyttävälle rengastyypille ja annettava sille hyväksyntänumero liitteen I mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä EY-tyyppihyväksyntä liitteessä I vahvistetuin edellytyksin liitteen V vaatimukset täyttävälle rengastyypille ja annettava sille hyväksyntänumero liitteen I mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä renkaita koskeva EY-tyyppihyväksyntä liitteessä III vahvistetuin edellytyksin ajoneuvolle, jonka kaikki renkaat (mahdollinen vararengas mukaan lukien) täyttävät liitteen II vaatimukset ja myös liitteessä IV vahvistetut ajoneuvoja koskevat vaatimukset, ja annettava ajoneuvolle hyväksyntänumero liitteen III mukaisesti.

4 artikla

Jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen on lähetettävä kuukauden kuluessa osan (renkaan) tai ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän antamisesta tai epäämisestä liitteen I ja liitteen III lisäyksien mallien mukaisen asiaa koskevan todistuksen jäljennös muille jäsenvaltioille ja pyydettäessä hyväksytyn rengastyypin testausseloste.

5 artikla

Jäsenvaltio ei saa kieltää tai rajoittaa EY-tyyppihyväksyntämerkinnällä varustettujen renkaiden liikkeelle laskemista.

6 artikla

Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää renkaisiin liittyvistä syistä, jos kyseisissä renkaissa on 1 EY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

7 artikla

Jäsenvaltio ei saa kieltää ajoneuvon käyttöä renkaisiin liittyvistä syistä, jos kyseisissä renkaissa on EY-tyyppihyväksyntämerkki ja ne on asennettu liitteessä IV vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

8 artikla

1.   Jos jäsenvaltio perustellusta syystä pitää rengas- tai ajoneuvotyyppiä vaarallisena, vaikka se on tämän direktiivin vaatimusten mukainen, se voi alueellaan tilapäisesti kieltää tuotteen saattamisen markkinoille tai liittää tuotteeseen erityisehtoja. Sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille jäsenvaltiolle ja komissiolle ja perusteltava päätöksensä.

2.   Komissio kuulee kuuden viikon kuluessa asianomaisia jäsenvaltioita ja antaa lausuntonsa viipymättä sekä toteuttaa aiheelliset toimenpiteet.

3.   Jos komissio katsoo, että tekniset mukautukset tähän direktiiviin ovat tarpeen, ne annetaan 11 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tässä tapauksessa suojatoimenpiteisiin ryhtynyt jäsenvaltio voi pysyttää ne, kunnes mukautukset tulevat voimaan.

9 artikla

1.   Osan (rengas) tai ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit, siinä määrin kuin on tarpeen ja tarvittaessa yhdessä muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten kanssa, ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tätä tarkoitusta varten kyseinen jäsenvaltio voi milloin tahansa tarkastaa, ovatko renkaat tai ajoneuvot tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. Tämä tarkastus on rajoitettava pistokokeisiin.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu jäsenvaltio toteaa, että useat samalla hyväksyntämerkillä varustetut renkaat tai ajoneuvot eivät ole hyväksytyn tyypin mukaisia, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Jos renkaat tai ajoneuvot toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä, kyseiset toimenpiteet voivat johtaa EY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Viranomaisten on toteutettava vastaava toimenpide, jos toisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiset ilmoittavat, että renkaat tai ajoneuvot poikkeavat hyväksytystä tyypistä.

3.   Jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisten on ilmoitettava kuukauden kuluessa toisilleen liitteen I ja liitteen III lisäyksien asiaa koskevia malleja käyttämällä EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja tämän toimenpiteen perusteista.

10 artikla

Kaikki tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat renkaan tai ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista ajoneuvon renkaiden asennukseen liittyvistä syistä ja edellyttävät markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.

11 artikla

Tarvittavat muutokset liitteiden I–VI vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 2007/46/EY 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

12 artikla

1.   Jäsenvaltiot eivät saa:

| a) | evätä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista hyväksyntää ajoneuvotyypille tai rengastyypille; tai |
| --- | --- |

a)

evätä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista hyväksyntää ajoneuvotyypille tai rengastyypille; tai

| b) | evätä ajoneuvojen rekisteröintiä tai kieltää ajoneuvojen ja renkaiden myyntiä tai käyttöönottoa |
| --- | --- |

b)

evätä ajoneuvojen rekisteröintiä tai kieltää ajoneuvojen ja renkaiden myyntiä tai käyttöönottoa

syistä, jotka liittyvät renkaisiin tai niiden asentamiseen uusiin ajoneuvoihin, jos kyseiset ajoneuvot tai renkaat ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia.

2.   Jäsenvaltiot eivät saa myöntää EY-tyyppihyväksyntää ja niiden on evättävä kansallinen tyyppihyväksyntä rengastyypeiltä, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan mutta jotka eivät täytä tämän direktiivin vaatimuksia.

3.   Jäsenvaltiot eivät saa myöntää EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista hyväksyntää ajoneuvotyypille ajoneuvon renkaisiin tai niiden asentamiseen liittyvistä syistä, jos tämän direktiivin vaatimuksia ei täytetä.

4.   Jäsenvaltioiden on:

| a) | katsottava, etteivät uusille ajoneuvoille direktiivin 2007/46/EY säännösten mukaisesti myönnetyt vaatimustenmukaisuustodistukset ole voimassa mainitun direktiivin 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, jos tämän direktiivin vaatimuksia ei täytetä; ja |
| --- | --- |

a)

katsottava, etteivät uusille ajoneuvoille direktiivin 2007/46/EY säännösten mukaisesti myönnetyt vaatimustenmukaisuustodistukset ole voimassa mainitun direktiivin 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, jos tämän direktiivin vaatimuksia ei täytetä; ja

| b) | evättävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti tai kiellettävä niiden myynti tai käyttöönotto, jotka eivät täytä tämän direktiivin vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

evättävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti tai kiellettävä niiden myynti tai käyttöönotto, jotka eivät täytä tämän direktiivin vaatimuksia.

5.   Tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 28 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa kaikkiin renkaisiin, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan, lukuunottamatta luokkaan C1e kuuluvia renkaita, joihin sovelletaan tämän direktiivin säännöksiä 1 päivästä lokakuuta 2011.

13 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

14 artikla

Kumotaan direktiivi 92/23/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä VII olevassa A osassa mainituilla säädöksillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä VII olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VIII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

15 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

16 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ...ssa/ssä ... päivänä ...kuuta ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 248, 25.8.2011, s. 153.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 25. lokakuuta 2011.

2

(3)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 95.

3

(4)  Katso liitteessä VII oleva A osa.

4

(5)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

5

(6)  Euroopan talouskomissio, asiakirja E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 1-ADD 29, 1.4.1975 ja sen muutokset 01, 02 ja lisäykset.

6

(7)  Euroopan talouskomissio, asiakirja E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 1-ADD 53 ja lisäykset.

7

(8)  Euroopan talouskomissio, asiakirja E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 1-ADD 63 ja lisäykset.

8

(9)  Euroopan talouskomissio, asiakirja E/ECE/324 (E3/ECE/TRANS/505) REV 2-ADD 116 ja sen muutos 01 ja lisäykset.

9

(10)  Julkaistu neuvoston päätöksen 97/836/EY liitteenä I (EUVL L 346, 17.12.1997, s. 78).

10

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011LIITELUETTELO

| LIITE I | Renkaiden EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset |
| --- | --- |
| Lisäys 1 | Ilmoituslomake rengastyypin EY-tyyppihyväksyntää varten |
| Lisäys 2 | EY-tyyppihyväksyntätodistus (renkaat) |
| Lisäys 3 | Ilmoituslomake rengastyypin EY-tyyppihyväksyntää varten vierintämelun osalta |
| Lisäys 4 | EY-tyyppihyväksyntätodistus (vierintämelu) |
| LIITE II (1) | Renkaita koskevat vaatimukset |
| Lisäys 1 | Selittävä kuva |
| Lisäys 2 | Luettelo kantavuuslukujen (LI) tunnuksista ja niitä vastaavista suurimmista sallituista massoista (KG) |
| Lisäys 3 | Renkaan merkintöjen järjestely |
| Lisäys 4 | Paineluokan ja paineen yksiköiden välinen suhde |
| Lisäys 5 | Tiettyä kokomerkintää olevien renkaiden mittavanne, ulkohalkaisija ja poikkileikkausleveys |
| Lisäys 6 | Renkaan mittojen mittausmenetelmä |
| Lisäys 7 | Kuormitus-/nopeustestin menettely |
| Lisäys 8 | Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan |
| LIITE III | Ajoneuvojen EY- tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset renkaiden asentamisen osalta |
| Lisäys 1 | Ilmoituslomake (ajoneuvo) |
| Lisäys 2 | EY-tyyppihyväksyntätodistus (ajoneuvo) |
| LIITE IV | Ajoneuvoja koskevat vaatimukset renkaiden asentamisen osalta |
| LIITE V | Vierintämelu |
| Lisäys 1 | Vierintämelutasojen testausmenetelmä; vaihde vapaalla –menetelmä |
| Lisäys 2 | Testiraportti |
| LIITE VI | Testipaikkaa koskevat eritelmät |
| LIITE VII | Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista / Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiseksi |
| LIITE VIII | Vastaavuustaulukko |

LIITE I

Renkaiden EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset

Lisäys 1

Ilmoituslomake rengastyypin EY-tyyppihyväksyntää varten

Lisäys 2

EY-tyyppihyväksyntätodistus (renkaat)

Lisäys 3

Ilmoituslomake rengastyypin EY-tyyppihyväksyntää varten vierintämelun osalta

Lisäys 4

EY-tyyppihyväksyntätodistus (vierintämelu)

LIITE II (1)

Renkaita koskevat vaatimukset

Lisäys 1

Selittävä kuva

Lisäys 2

Luettelo kantavuuslukujen (LI) tunnuksista ja niitä vastaavista suurimmista sallituista massoista (KG)

Lisäys 3

Renkaan merkintöjen järjestely

Lisäys 4

Paineluokan ja paineen yksiköiden välinen suhde

Lisäys 5

Tiettyä kokomerkintää olevien renkaiden mittavanne, ulkohalkaisija ja poikkileikkausleveys

Lisäys 6

Renkaan mittojen mittausmenetelmä

Lisäys 7

Kuormitus-/nopeustestin menettely

Lisäys 8

Kantavuuden vaihtelu nopeuden mukaan

LIITE III

Ajoneuvojen EY- tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset renkaiden asentamisen osalta

Lisäys 1

Ilmoituslomake (ajoneuvo)

Lisäys 2

EY-tyyppihyväksyntätodistus (ajoneuvo)

LIITE IV

Ajoneuvoja koskevat vaatimukset renkaiden asentamisen osalta

LIITE V

Vierintämelu

Lisäys 1

Vierintämelutasojen testausmenetelmä; vaihde vapaalla –menetelmä

Lisäys 2

Testiraportti

LIITE VI

Testipaikkaa koskevat eritelmät

LIITE VII

Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista / Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiseksi

LIITE VIII

Vastaavuustaulukko

(Liitettä ei sen pituudesta johtuen esitetä tässä. Se on luettavissa komission ehdotuksessa KOM(2011)0120.)

---

(1)  Renkaiden tekniset vaatimukset vastaavat Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (YK/ECE) sääntöjä N:o 30 ja N:o 54.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/139

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta ***I

P7_TA(2011)0451

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2000/25/EY muuttamisesta päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

2013/C 131 E/20

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0001), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2011)0001),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0018/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. maaliskuuta 2011 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 21. syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0282/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A7-0282/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 132, 3.5.2011, s. 53.

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011P7_TC1-COD(2011)0002

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi direktiivin 2000/25/EY muuttamisesta päästövaiheiden kapearaiteisiin traktoreihin soveltamisen osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2011/87/EU.)

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/140

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011Joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatetut moottorit ***I

P7_TA(2011)0452

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 25. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta (KOM(2010)0362 – C7-0171/2010 – 2010/0195(COD))

2013/C 131 E/21

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0362), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0362),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0171/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0171/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. syyskuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. syyskuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0080/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A7-0080/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 48, 15.2.2011, s. 134.

---

Tiistai 25. lokakuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0195

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 25. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2011/88/EU.)

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/142

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011Parlamentin kanta neuvoston muuttamaan talousarvioesitykseen vuodeksi 2012

P7_TA(2011)0461

Euroopan parlamentin päätöslauselma 26. lokakuuta 2011 neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012, kaikki pääluokat (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD)) ja oikaisukirjelmistä nro 1/2012 (KOM(2011)0372) ja 2/2012 (KOM(2011)0576) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012

2013/C 131 E/22

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman yleisistä suuntaviivoista vuoden 2012 talousarvion valmistelua varten (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman yleisistä suuntaviivoista vuoden 2012 talousarvion valmistelua varten (4),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2012 – Pääluokka I – Parlamentti (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2012 – Pääluokka I – Parlamentti (5),

| — | ottaa huomioon komission 26. toukokuuta 2011 esittämän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012 (KOM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 26. toukokuuta 2011 esittämän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012 (KOM(2011)0300),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman vuoden 2012 talousarvioesitystä käsittelevän kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman vuoden 2012 talousarvioesitystä käsittelevän kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista (6),

| — | ottaa huomioon neuvoston 25. heinäkuuta 2011 vahvistaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi (13110/2011 – C7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 25. heinäkuuta 2011 vahvistaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi (13110/2011 – C7-0247/2011),

| — | ottaa huomioon komission 17. kesäkuuta 2011 ja 16. syyskuuta 2011 esittämät oikaisukirjelmät nro 1/2012 ja 2/2012 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 17. kesäkuuta 2011 ja 16. syyskuuta 2011 esittämät oikaisukirjelmät nro 1/2012 ja 2/2012 esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2012,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 b artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A7-0354/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ja lausunnot valiokunnilta, joita asia koskee (A7-0354/2011),

PÄÄLUOKKA III

Yleisiä huomioita

| 1. | muistuttaa, että älykkään, kestävän ja osallistavan, työllisyyttä tukevan ja laadukkaita työpaikkoja luovan talouden edistäminen toteuttamalla Eurooppa 2020 -strategian seitsemän lippulaiva-aloitetta on kaikkien EU:n 27 jäsenvaltion ja EU:n toimielinten yhteisesti hyväksymä tavoite; muistuttaa, että tämän strategian täytäntöönpano edellyttää vuoteen 2020 asti valtavia tulevaisuuteen suuntautuvia investointeja, joiden kokoluokaksi komissio arvioi 19. lokakuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan "EU:n talousarvion kokonaistarkastelu" (KOM(2010)0700) vähintään 1 800 miljardia euroa; korostaakin, että tarvittavia investointeja sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla ei enää pidä lykätä vaan ne on tehtävä nyt; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että älykkään, kestävän ja osallistavan, työllisyyttä tukevan ja laadukkaita työpaikkoja luovan talouden edistäminen toteuttamalla Eurooppa 2020 -strategian seitsemän lippulaiva-aloitetta on kaikkien EU:n 27 jäsenvaltion ja EU:n toimielinten yhteisesti hyväksymä tavoite; muistuttaa, että tämän strategian täytäntöönpano edellyttää vuoteen 2020 asti valtavia tulevaisuuteen suuntautuvia investointeja, joiden kokoluokaksi komissio arvioi 19. lokakuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan "EU:n talousarvion kokonaistarkastelu" (KOM(2010)0700) vähintään 1 800 miljardia euroa; korostaakin, että tarvittavia investointeja sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla ei enää pidä lykätä vaan ne on tehtävä nyt;

| 2. | muistuttaa, että älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian on oltava keskeisellä sijalla vuoden 2012 talousarviota koskevassa EU:n strategiassa, jotta Eurooppaa voidaan auttaa toipumaan kriisistä ja tulemaan vahvemmaksi; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian on oltava keskeisellä sijalla vuoden 2012 talousarviota koskevassa EU:n strategiassa, jotta Eurooppaa voidaan auttaa toipumaan kriisistä ja tulemaan vahvemmaksi;

| 3. | on näin ollen erittäin huolissaan nykyisen kriisin vuoksi jäsenvaltioissa tapahtuneesta julkisten investointien laskusta joillakin näistä aloista, kun jäsenvaltiot ovat tehneet mukautuksia kansallisiin talousarvioihinsa; kehottaa muuttamaan tätä suuntaa ja uskoo vakaasti, että investoinnit on turvattava sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, jos halutaan, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet toteutuvat koko unionissa; katsoo, että EU:n talousarviolla on merkittävää vipuvaikutusta jäsenvaltioiden elvytystoimiin, sillä sen avulla käynnistetään ja tuetaan kansallisia investointeja kasvun ja työllisyyden edistämiseksi, joten sitä olisi käytettävä tällaisena välineenä; korostaa, että tämä on täysin EU-ohjausjakson dynamiikan mukaista, sillä tällä uudella mekanismilla Euroopan talouden ohjauksen parantamiseksi pyritään lisäämään EU:n ja kansallisten talousarvioiden johdonmukaisuutta, synergiaa ja täydentävyyttä yhteisesti sovittuja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita toteutettaessa; |
| --- | --- |

3.

on näin ollen erittäin huolissaan nykyisen kriisin vuoksi jäsenvaltioissa tapahtuneesta julkisten investointien laskusta joillakin näistä aloista, kun jäsenvaltiot ovat tehneet mukautuksia kansallisiin talousarvioihinsa; kehottaa muuttamaan tätä suuntaa ja uskoo vakaasti, että investoinnit on turvattava sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, jos halutaan, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet toteutuvat koko unionissa; katsoo, että EU:n talousarviolla on merkittävää vipuvaikutusta jäsenvaltioiden elvytystoimiin, sillä sen avulla käynnistetään ja tuetaan kansallisia investointeja kasvun ja työllisyyden edistämiseksi, joten sitä olisi käytettävä tällaisena välineenä; korostaa, että tämä on täysin EU-ohjausjakson dynamiikan mukaista, sillä tällä uudella mekanismilla Euroopan talouden ohjauksen parantamiseksi pyritään lisäämään EU:n ja kansallisten talousarvioiden johdonmukaisuutta, synergiaa ja täydentävyyttä yhteisesti sovittuja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita toteutettaessa;

| 4. | muistuttaa jälleen kerran, ettei EU:n talousarviota pitäisi katsoa ja arvioida pelkästään menoeräksi, joka rasittaa jäsenvaltioiden talousarvioita, vaan sitä olisi sen sijaan pidettävä mahdollisuutena terästää aloitteita ja investointeja, jotka ovat koko unionin edun mukaisia ja tuovat sille lisäarvoa ja joista useimmista päättävät parlamentti ja neuvosto yhdessä ja joilla on siten myös kansallisen tason legitimiteetti; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa jälleen kerran, ettei EU:n talousarviota pitäisi katsoa ja arvioida pelkästään menoeräksi, joka rasittaa jäsenvaltioiden talousarvioita, vaan sitä olisi sen sijaan pidettävä mahdollisuutena terästää aloitteita ja investointeja, jotka ovat koko unionin edun mukaisia ja tuovat sille lisäarvoa ja joista useimmista päättävät parlamentti ja neuvosto yhdessä ja joilla on siten myös kansallisen tason legitimiteetti;

| 5. | panee jälleen kerran merkille EU:n talousarvion täydentävyyden jäsenvaltioiden talousarvioihin nähden ja sen kannustinvaikutuksen kasvun ja työpaikkojen edistämiseen ja korostaa, että talousarvion luonteen ja rajoitetun koon vuoksi sitä ei pitäisi hillitä ja taltuttaa sattumanvaraisilla leikkauksilla vaan päinvastoin tietyillä aloilla sen määrärahoja olisi lisättävä; |
| --- | --- |

5.

panee jälleen kerran merkille EU:n talousarvion täydentävyyden jäsenvaltioiden talousarvioihin nähden ja sen kannustinvaikutuksen kasvun ja työpaikkojen edistämiseen ja korostaa, että talousarvion luonteen ja rajoitetun koon vuoksi sitä ei pitäisi hillitä ja taltuttaa sattumanvaraisilla leikkauksilla vaan päinvastoin tietyillä aloilla sen määrärahoja olisi lisättävä;

| 6. | ottaa huomioon, että EU:ssa vallitsee sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla akuutti puute varoista; korostaa, että kaikkien ohjelmien ja menojen toteuttamiskelpoisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus olisi analysoitava tarkkaan antamalla rahalle saatavan vastineen käsitteelle todellista sisältöä; |
| --- | --- |

6.

ottaa huomioon, että EU:ssa vallitsee sekä jäsenvaltioiden että unionin tasolla akuutti puute varoista; korostaa, että kaikkien ohjelmien ja menojen toteuttamiskelpoisuus, tehokkuus ja vaikuttavuus olisi analysoitava tarkkaan antamalla rahalle saatavan vastineen käsitteelle todellista sisältöä;

| 7. | huomauttaa, että monivuotisen rahoituskehyksen marginaalit eivät tarjoa todellista liikkumavaraa etenkään alaotsakkeessa 1 a ja otsakkeessa 4 ja että ne heikentävät unionin valmiutta reagoida toimintalinjojen muutoksiin ja odottamattomiin tarpeisiin luopumatta ensisijaisista tavoitteistaan; huomauttaa, että unionin kohtaamat haasteet ovat niin suuria, että niitä varten tarvittaisiin määrärahoja selvästi monivuotisen rahoituskehyksen nykyisiä enimmäismääriä enemmän; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa tarkoitettujen välineiden käyttöönotto on välttämätöntä ilmaantuneiden uusien haasteiden ja painopisteiden, esimerkiksi tämänvuotisen arabikevään, vuoksi sekä siksi, että voidaan antaa vahva sysäys Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanolle koordinoituna keinona torjua nykyistä talous- ja sosiaalikriisiä; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että monivuotisen rahoituskehyksen marginaalit eivät tarjoa todellista liikkumavaraa etenkään alaotsakkeessa 1 a ja otsakkeessa 4 ja että ne heikentävät unionin valmiutta reagoida toimintalinjojen muutoksiin ja odottamattomiin tarpeisiin luopumatta ensisijaisista tavoitteistaan; huomauttaa, että unionin kohtaamat haasteet ovat niin suuria, että niitä varten tarvittaisiin määrärahoja selvästi monivuotisen rahoituskehyksen nykyisiä enimmäismääriä enemmän; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa tarkoitettujen välineiden käyttöönotto on välttämätöntä ilmaantuneiden uusien haasteiden ja painopisteiden, esimerkiksi tämänvuotisen arabikevään, vuoksi sekä siksi, että voidaan antaa vahva sysäys Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanolle koordinoituna keinona torjua nykyistä talous- ja sosiaalikriisiä;

Neuvoston kanta

| 8. | pitää valitettavana sitä, että neuvosto on leikannut komission talousarvioesityksen maksusitoumuksia 1,59 miljardilla eurolla (– 1,08 prosenttia) ja maksuja 3,65 miljardilla eurolla (– 2,75 prosenttia), minkä vuoksi maksusitoumusten kokonaismäärä on 146,25 miljardia euroa (+ 2,91 prosenttia verrattuna vuoden 2011 talousarvioon (7)) ja maksujen kokonaismäärä on 129,09 miljardia euroa (+ 2,02 prosenttia), kun komission talousarvioesityksessä määrät ovat + 4,03 prosenttia ja + 4,91 prosenttia (oikaisukirjelmä 1/2012 mukaan luettuna); |
| --- | --- |

8.

pitää valitettavana sitä, että neuvosto on leikannut komission talousarvioesityksen maksusitoumuksia 1,59 miljardilla eurolla (– 1,08 prosenttia) ja maksuja 3,65 miljardilla eurolla (– 2,75 prosenttia), minkä vuoksi maksusitoumusten kokonaismäärä on 146,25 miljardia euroa (+ 2,91 prosenttia verrattuna vuoden 2011 talousarvioon (7)) ja maksujen kokonaismäärä on 129,09 miljardia euroa (+ 2,02 prosenttia), kun komission talousarvioesityksessä määrät ovat + 4,03 prosenttia ja + 4,91 prosenttia (oikaisukirjelmä 1/2012 mukaan luettuna);

| 9. | panee merkille, että neuvosto esittää leikkauksia useisiin satoihin budjettikohtiin, mutta ei esitä yhdenkään kohdan määrärahojen lisäystä; korostaa, että nämä kautta linjan toteutetut leikkaukset koskevat monivuotisen rahoituskehyksen kaikkia otsakkeita, joskin vaihtelevissa määrin; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että neuvosto esittää leikkauksia useisiin satoihin budjettikohtiin, mutta ei esitä yhdenkään kohdan määrärahojen lisäystä; korostaa, että nämä kautta linjan toteutetut leikkaukset koskevat monivuotisen rahoituskehyksen kaikkia otsakkeita, joskin vaihtelevissa määrin;

| 10. | panee merkille, että näihin leikkauksiin liittyy joitakin epäjohdonmukaisuuksia neuvoston viime aikoina hyväksymien kantojen kanssa ja että tästä ovat esimerkkinä neuvoston tekemät leikkaukset äskettäin perustettuja finanssivalvontaviranomaisia koskeviin budjettikohtiin vuoden 2012 talousarvioesityksessä, koska neuvosto on vaatinut niiden perustamista mutta ei vaikuta halukkaalta tarjoamaan tarvittavia varoja niiden tyydyttävää toimintaa varten; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että näihin leikkauksiin liittyy joitakin epäjohdonmukaisuuksia neuvoston viime aikoina hyväksymien kantojen kanssa ja että tästä ovat esimerkkinä neuvoston tekemät leikkaukset äskettäin perustettuja finanssivalvontaviranomaisia koskeviin budjettikohtiin vuoden 2012 talousarvioesityksessä, koska neuvosto on vaatinut niiden perustamista mutta ei vaikuta halukkaalta tarjoamaan tarvittavia varoja niiden tyydyttävää toimintaa varten;

| 11. | ymmärtää neuvoston huolen jäsenvaltioiden taloudellisista ja talousarvioon liittyvistä rajoitteista; katsoo, että unionin olisi osoitettava talousarviovastuuta, mutta muistuttaa, että perussopimuksen määräysten mukaan EU:n talousarvio ei voi olla alijäämäinen; ottaa huomioon, että EU:n talousarvion osuus on 2 prosenttia unionin yhteenlasketuista julkisista menoista; |
| --- | --- |

11.

ymmärtää neuvoston huolen jäsenvaltioiden taloudellisista ja talousarvioon liittyvistä rajoitteista; katsoo, että unionin olisi osoitettava talousarviovastuuta, mutta muistuttaa, että perussopimuksen määräysten mukaan EU:n talousarvio ei voi olla alijäämäinen; ottaa huomioon, että EU:n talousarvion osuus on 2 prosenttia unionin yhteenlasketuista julkisista menoista;

| 12. | pitää tässä mielessä valitettavana sitä, että neuvosto on parlamentin aiemmista kehotuksista huolimatta tehnyt talousarvioon horisontaalisia leikkauksia ja päättänyt ennakolta määrärahojen kokonaistasosta ottamatta asianmukaisesti huomioon tarkkaa arviointia todellisista tarpeista unionin sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja poliittisten sitoumusten noudattamiseksi tai parlamentin painopisteitä, jotka on esitetty edellä mainitussa 23. kesäkuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista; |
| --- | --- |

12.

pitää tässä mielessä valitettavana sitä, että neuvosto on parlamentin aiemmista kehotuksista huolimatta tehnyt talousarvioon horisontaalisia leikkauksia ja päättänyt ennakolta määrärahojen kokonaistasosta ottamatta asianmukaisesti huomioon tarkkaa arviointia todellisista tarpeista unionin sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja poliittisten sitoumusten noudattamiseksi tai parlamentin painopisteitä, jotka on esitetty edellä mainitussa 23. kesäkuuta 2011 annetussa päätöslauselmassa kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista;

| 13. | korostaa, että pelkkä aiempien toteutusasteiden sekä edellisen vuoden talousarvioon nähden saavutetun nousun arviointi perustana niiden budjettikohtien ja määrien valinnalle, joihin leikkaukset kohdistetaan, on menneisyyteen keskittyvä lähestymistapa, jossa ei ole mahdollista ottaa monivuotisen suunnittelun yhteydessä asianmukaisesti huomioon toteuttamisen nopeuttamista vuosien kuluessa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että pelkkä aiempien toteutusasteiden sekä edellisen vuoden talousarvioon nähden saavutetun nousun arviointi perustana niiden budjettikohtien ja määrien valinnalle, joihin leikkaukset kohdistetaan, on menneisyyteen keskittyvä lähestymistapa, jossa ei ole mahdollista ottaa monivuotisen suunnittelun yhteydessä asianmukaisesti huomioon toteuttamisen nopeuttamista vuosien kuluessa;

| 14. | toteaa, että neuvoston esittämä maksumäärärahojen alhainen taso johtaisi maksumäärärahojen ja maksusitoumusmäärärahojen välisen eron kasvuun ja siten maksattamatta olevien määrien kasvuun vuoden lopussa erityisesti alaotsakkeissa 1 a ja 1 b; varoittaa tässä yhteydessä kertyneiden maksattamatta olevien määrien jo nyt erittäin suuresta määrästä, kun nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolo lähenee loppuaan; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että neuvoston esittämä maksumäärärahojen alhainen taso johtaisi maksumäärärahojen ja maksusitoumusmäärärahojen välisen eron kasvuun ja siten maksattamatta olevien määrien kasvuun vuoden lopussa erityisesti alaotsakkeissa 1 a ja 1 b; varoittaa tässä yhteydessä kertyneiden maksattamatta olevien määrien jo nyt erittäin suuresta määrästä, kun nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolo lähenee loppuaan;

Parlamentin talousarvioehdotus

| 15. | vahvistaa maksusitoumusmäärärahojen tasoksi 147 763,82 miljoonaa euroa ja maksumäärärahojen tasoksi 133 143,18 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

15.

vahvistaa maksusitoumusmäärärahojen tasoksi 147 763,82 miljoonaa euroa ja maksumäärärahojen tasoksi 133 143,18 miljoonaa euroa;

| 16. | palauttaa mieliin, että parlamentti on määritellyt Eurooppa 2020 -strategiaan liittyvät toimintalinjat tärkeimmiksi painopisteikseen (8) vuoden 2012 talousarviossa, koska ne kuuluvat tärkeinä ja välttämättöminä osina talouskriisistä selviytymistä koskevaan EU:n strategiaan; korostaa, että tiettyjen budjettikohtien ehdotettu määrärahalisäys palvelee unionin tulevaisuuteen suuntautuvia lyhyen ja pitkän aikavälin strategioita; |
| --- | --- |

16.

palauttaa mieliin, että parlamentti on määritellyt Eurooppa 2020 -strategiaan liittyvät toimintalinjat tärkeimmiksi painopisteikseen (8) vuoden 2012 talousarviossa, koska ne kuuluvat tärkeinä ja välttämättöminä osina talouskriisistä selviytymistä koskevaan EU:n strategiaan; korostaa, että tiettyjen budjettikohtien ehdotettu määrärahalisäys palvelee unionin tulevaisuuteen suuntautuvia lyhyen ja pitkän aikavälin strategioita;

| 17. | katsoo, että komission esittämä maksujen taso on vain vähimmäismäärä, kuten on todettu myös useissa puheenjohtaja Barroson ja komission jäsenen Lewandowskin lausunnoissa; ei luota siihen, että ehdotus neuvoston lausumaksi maksumäärärahoista nro 1, jossa pyritään puuttumaan mahdollisten lisärahoitustarpeiden kysymykseen, auttaa lainkaan tässä suhteessa varsinkaan vuoden 2011 alun kokemusten valossa, koska silloin neuvosto oli haluton noudattamaan vastaavaa, vuoden 2011 talousarviota koskevaa lausumaa; päättää sen vuoksi myös palauttaa useimmat maksumäärärahat talousarvioesityksen tasolle varsinkin, kun neuvoston tekemät maksujen leikkaukset koskevat myös Eurooppa 2020 -strategian piiriin ja etenkin alaotsakkeisiin 1 a ja 1 b kuuluvia aloja ja budjettikohtia; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että komission esittämä maksujen taso on vain vähimmäismäärä, kuten on todettu myös useissa puheenjohtaja Barroson ja komission jäsenen Lewandowskin lausunnoissa; ei luota siihen, että ehdotus neuvoston lausumaksi maksumäärärahoista nro 1, jossa pyritään puuttumaan mahdollisten lisärahoitustarpeiden kysymykseen, auttaa lainkaan tässä suhteessa varsinkaan vuoden 2011 alun kokemusten valossa, koska silloin neuvosto oli haluton noudattamaan vastaavaa, vuoden 2011 talousarviota koskevaa lausumaa; päättää sen vuoksi myös palauttaa useimmat maksumäärärahat talousarvioesityksen tasolle varsinkin, kun neuvoston tekemät maksujen leikkaukset koskevat myös Eurooppa 2020 -strategian piiriin ja etenkin alaotsakkeisiin 1 a ja 1 b kuuluvia aloja ja budjettikohtia;

Alaotsake 1 a

| 18. | palauttaa mieliin, että alaotsake 1 a on monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 keskeinen otsake Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska siitä rahoitetaan suoraan tai välillisesti kaikkia strategian viittä yleistavoitetta ja seitsemää lippulaiva-aloitetta; |
| --- | --- |

18.

palauttaa mieliin, että alaotsake 1 a on monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 keskeinen otsake Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska siitä rahoitetaan suoraan tai välillisesti kaikkia strategian viittä yleistavoitetta ja seitsemää lippulaiva-aloitetta;

| 19. | pahoittelee, että komissio ja neuvosto eivät yleisesti ehdota seitsemän lippulaiva-aloitteen toteuttamiseen pikaisesti tarvittavien investointien tukemista sen enempää kuin alun perin suunniteltiin, ja panee merkille, että ne ovat valitettavasti taipuvaisia lykkäämään yhteisissä rahoitusponnisteluissa tarvittavaa suurta harppausta kohti vuoden 2013 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä; on varma, että tämä asenne vaarantaa vakavasti yleistavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2020 mennessä; ehdottaa sen vuoksi komission talousarvioesityksen määriin joitakin kohdistettuja lisäyksiä muutamilla keskeisillä aloilla, kuten kilpailukyvyn ja yrittäjyyden, tutkimuksen ja innovoinnin sekä koulutuksen ja elinikäisen oppimisen aloilla; |
| --- | --- |

19.

pahoittelee, että komissio ja neuvosto eivät yleisesti ehdota seitsemän lippulaiva-aloitteen toteuttamiseen pikaisesti tarvittavien investointien tukemista sen enempää kuin alun perin suunniteltiin, ja panee merkille, että ne ovat valitettavasti taipuvaisia lykkäämään yhteisissä rahoitusponnisteluissa tarvittavaa suurta harppausta kohti vuoden 2013 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä; on varma, että tämä asenne vaarantaa vakavasti yleistavoitteiden saavuttamisen vuoteen 2020 mennessä; ehdottaa sen vuoksi komission talousarvioesityksen määriin joitakin kohdistettuja lisäyksiä muutamilla keskeisillä aloilla, kuten kilpailukyvyn ja yrittäjyyden, tutkimuksen ja innovoinnin sekä koulutuksen ja elinikäisen oppimisen aloilla;

| 20. | muistuttaa, että ITERin rahoittamiseksi budjettivallan käyttäjän on tarpeen sopia rahoituskehyksen 2007–2013 tarkistamisesta; panee merkille 20. huhtikuuta 2011 päivätyn komission ehdotuksen ITERin rahoituksesta puuttuvien 1,3 miljardin euron rahoittamisesta vuosina 2012 ja 2013, mutta katsoo, että neuvottelut ITERin lisäkustannuksista on pidettävä erillään vuoden 2012 talousarviomenettelystä, ja ottaa huomioon, että neuvostokin jätti ITERin lisärahoituksen talousarviokäsittelynsä ulkopuolelle; ilmaisee kuitenkin halukkuutensa ratkaista kysymys ITER-hankkeeseen tarvittavasta lisärahoituksesta vuoden 2011 loppuun mennessä sen varmistamiseksi, että päätöksen tekemättä jättäminen ei heikennä EU:n nykyisiä fuusioenergiaa koskevia rakenteita; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että ITERin rahoittamiseksi budjettivallan käyttäjän on tarpeen sopia rahoituskehyksen 2007–2013 tarkistamisesta; panee merkille 20. huhtikuuta 2011 päivätyn komission ehdotuksen ITERin rahoituksesta puuttuvien 1,3 miljardin euron rahoittamisesta vuosina 2012 ja 2013, mutta katsoo, että neuvottelut ITERin lisäkustannuksista on pidettävä erillään vuoden 2012 talousarviomenettelystä, ja ottaa huomioon, että neuvostokin jätti ITERin lisärahoituksen talousarviokäsittelynsä ulkopuolelle; ilmaisee kuitenkin halukkuutensa ratkaista kysymys ITER-hankkeeseen tarvittavasta lisärahoituksesta vuoden 2011 loppuun mennessä sen varmistamiseksi, että päätöksen tekemättä jättäminen ei heikennä EU:n nykyisiä fuusioenergiaa koskevia rakenteita;

| 21. | toistaa vastustavansa voimakkaasti määrärahojen minkäänlaista uudelleen kohdentamista tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännestä puiteohjelmasta, jäljempänä ‧seitsemäs puiteohjelma», kuten komissio ehdottaa osana ITERin rahoituspakettia, sillä tämä vaarantaisi seitsemännen puiteohjelman menestyksekkään täytäntöönpanon ja heikentäisi merkittävästi sen panosta Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamiseen ja lippulaiva-aloitteiden toteuttamiseen; palauttaa sen vuoksi seitsemännen puiteohjelman rahoitussuunnitelman määrät lisäämällä komission leikkaamiin budjettikohtiin 100 miljoonaa euroa; palauttaa myös suurimman osan maksuista, joita neuvosto on leikannut seitsemännen puiteohjelman budjettikohdista (492 miljoonaa euroa), ja pyrkii siten välttämään riskin, että nykyiset oikeudelliset sitoumukset jäävät toteuttamatta, mikä johtaisi lisäkustannuksiin viivästyskorkojen vuoksi; |
| --- | --- |

21.

toistaa vastustavansa voimakkaasti määrärahojen minkäänlaista uudelleen kohdentamista tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännestä puiteohjelmasta, jäljempänä ‧seitsemäs puiteohjelma», kuten komissio ehdottaa osana ITERin rahoituspakettia, sillä tämä vaarantaisi seitsemännen puiteohjelman menestyksekkään täytäntöönpanon ja heikentäisi merkittävästi sen panosta Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden saavuttamiseen ja lippulaiva-aloitteiden toteuttamiseen; palauttaa sen vuoksi seitsemännen puiteohjelman rahoitussuunnitelman määrät lisäämällä komission leikkaamiin budjettikohtiin 100 miljoonaa euroa; palauttaa myös suurimman osan maksuista, joita neuvosto on leikannut seitsemännen puiteohjelman budjettikohdista (492 miljoonaa euroa), ja pyrkii siten välttämään riskin, että nykyiset oikeudelliset sitoumukset jäävät toteuttamatta, mikä johtaisi lisäkustannuksiin viivästyskorkojen vuoksi;

| 22. | päättää lisätä entisestään joidenkin seitsemännen puiteohjelman piiriin kuuluvien budjettikohtien maksusitoumusmäärärahoja (Valmiudet – pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus, Yhteistyö – Energia, Ideat, Ihmiset, Energiaan liittyvä tutkimustoiminta); katsoo, että nämä budjettikohdat ovat tärkeä apu pyrittäessä varmistamaan kasvu ja investoinnit Eurooppa 2020 -strategian ytimeen kuuluvilla keskeisillä aloilla; uskoo, että seitsemännen puiteohjelman nykyisen toteutusasteen avulla voidaan varmistaa, että nämä lisämäärät voidaan integroida tehokkaasti kyseisten ohjelmien rahoitussuunnitteluun; |
| --- | --- |

22.

päättää lisätä entisestään joidenkin seitsemännen puiteohjelman piiriin kuuluvien budjettikohtien maksusitoumusmäärärahoja (Valmiudet – pk-yrityksiä hyödyttävä tutkimus, Yhteistyö – Energia, Ideat, Ihmiset, Energiaan liittyvä tutkimustoiminta); katsoo, että nämä budjettikohdat ovat tärkeä apu pyrittäessä varmistamaan kasvu ja investoinnit Eurooppa 2020 -strategian ytimeen kuuluvilla keskeisillä aloilla; uskoo, että seitsemännen puiteohjelman nykyisen toteutusasteen avulla voidaan varmistaa, että nämä lisämäärät voidaan integroida tehokkaasti kyseisten ohjelmien rahoitussuunnitteluun;

| 23. | lisää tämän lisäksi myös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (älykäs energiahuolto ja yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma) maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärää verrattuna alun perin suunniteltuun määrään ja pyrkii siten toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteet; toivoo, että tämän lisäyksen avulla voidaan parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua ohjelmaan sekä kehittää erityisohjelmia ja uusia rahoitusmekanismeja; muistuttaa tässä yhteydessä, että pk-yrityksillä on keskeinen merkitys EU:n talouden vauhdittamisessa, ja kannattaa erityisesti kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvaa EIP-ohjelmaa, koska se on välttämätön väline pyrittäessä toipumaan kriisistä; |
| --- | --- |

23.

lisää tämän lisäksi myös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (älykäs energiahuolto ja yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma) maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärää verrattuna alun perin suunniteltuun määrään ja pyrkii siten toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteet; toivoo, että tämän lisäyksen avulla voidaan parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua ohjelmaan sekä kehittää erityisohjelmia ja uusia rahoitusmekanismeja; muistuttaa tässä yhteydessä, että pk-yrityksillä on keskeinen merkitys EU:n talouden vauhdittamisessa, ja kannattaa erityisesti kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvaa EIP-ohjelmaa, koska se on välttämätön väline pyrittäessä toipumaan kriisistä;

| 24. | päättää lisätä merkittävästi elinikäisen oppimisen ohjelman maksusitoumusmäärärahoja sen korkean eurooppalaisen lisäarvon vuoksi sekä siksi, että sen panos Nuoret liikkeellä -lippulaiva-aloitteeseen ja innovaatiounionia koskevaan lippulaiva-aloitteeseen on suuri; on vakuuttunut siitä, että nämä lisäykset ovat täysin toteuttamiskelpoisia, koska tämän ohjelman lisämäärärahat, joita parlamentti ehdotti ja jotka budjettivallan käyttäjä hyväksyi vuoden 2011 talousarviossa, on tähän mennessä käytetty onnistuneesti, minkä vuoksi ohjelmaan osallistuvien henkilöiden määrä on lisääntynyt huomattavasti; toistaa sitoutuneensa lujasti kannattamaan EU:n ohjelmia nuorison ja koulutuksen alalla, koska niiden avulla voidaan auttaa vähentämään nuorisotyöttömyyttä; ehdottaa uutta lisäystä myös Erasmus Mundus -ohjelman maksusitoumusmäärärahoihin; |
| --- | --- |

24.

päättää lisätä merkittävästi elinikäisen oppimisen ohjelman maksusitoumusmäärärahoja sen korkean eurooppalaisen lisäarvon vuoksi sekä siksi, että sen panos Nuoret liikkeellä -lippulaiva-aloitteeseen ja innovaatiounionia koskevaan lippulaiva-aloitteeseen on suuri; on vakuuttunut siitä, että nämä lisäykset ovat täysin toteuttamiskelpoisia, koska tämän ohjelman lisämäärärahat, joita parlamentti ehdotti ja jotka budjettivallan käyttäjä hyväksyi vuoden 2011 talousarviossa, on tähän mennessä käytetty onnistuneesti, minkä vuoksi ohjelmaan osallistuvien henkilöiden määrä on lisääntynyt huomattavasti; toistaa sitoutuneensa lujasti kannattamaan EU:n ohjelmia nuorison ja koulutuksen alalla, koska niiden avulla voidaan auttaa vähentämään nuorisotyöttömyyttä; ehdottaa uutta lisäystä myös Erasmus Mundus -ohjelman maksusitoumusmäärärahoihin;

| 25. | päättää palauttaa Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) budjettikohdan maksut talousarvioesityksen tasolle ja toistaa kehotuksensa parantaa edelleen EGR:n käyttöönottoa koskevaa menettelyä, jotta voidaan nopeuttaa avun antamista paikan päällä; |
| --- | --- |

25.

päättää palauttaa Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) budjettikohdan maksut talousarvioesityksen tasolle ja toistaa kehotuksensa parantaa edelleen EGR:n käyttöönottoa koskevaa menettelyä, jotta voidaan nopeuttaa avun antamista paikan päällä;

| 26. | ehdottaa näin ollen toiselle budjettivallan käyttäjälle, että joustovälineestä otetaan käyttöön 30,75 miljoonaa euroa alaotsakkeessa 1 a; |
| --- | --- |

26.

ehdottaa näin ollen toiselle budjettivallan käyttäjälle, että joustovälineestä otetaan käyttöön 30,75 miljoonaa euroa alaotsakkeessa 1 a;

Alaotsake 1 b

| 27. | panee merkille, että neuvoston kannassa ei muuteta komission esittämiä maksusitoumusmäärärahoja, ja korostaa, että tämä maksusitoumusmäärärahoja koskeva kanta vastaa hyvin monivuotista rahoituskehystä ja siinä otetaan huomioon rahoituskehykseen 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 17 kohdan mukaisesti tehty tekninen mukautus vuotta 2012 varten; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että neuvoston kannassa ei muuteta komission esittämiä maksusitoumusmäärärahoja, ja korostaa, että tämä maksusitoumusmäärärahoja koskeva kanta vastaa hyvin monivuotista rahoituskehystä ja siinä otetaan huomioon rahoituskehykseen 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 17 kohdan mukaisesti tehty tekninen mukautus vuotta 2012 varten;

| 28. | korostaa alue- ja koheesiopolitiikan tärkeää roolia pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja elvyttämään taloutta Euroopan alueilla; pitää valitettavana neuvoston pyrkimystä rajoittaa maksumäärärahoja, joita leikattiin noin 1,3 miljardia euroa verrattuna komission ennakkoarvioihin vuoden 2012 maksumäärärahojen tarpeesta; toteaa, että lukuun ottamatta lähentymistavoitetta ja teknistä apua neuvosto on tehnyt leikkauksia kaikkiin budjettikohtiin; muistuttaa, että nämä leikkaukset on tehty määrärahoihin, jotka olivat jo ennestään paljon jäsenvaltioiden omia ennakkoarvioita pienemmät (61 miljardia euroa vuonna 2012 tai noin 50 prosenttia talousarvioesitystä suuremmat) ja joiden katsotaan laajalti olevan vain vähimmäisresurssit tulevista maksupyynnöistä suoriutumiseksi ja joita pidetään johdonmukaisina sen kanssa, että toteuttamista nopeutetaan ohjelmakauden lopussa; katsoo ehdottomasti, että neuvoston suhtautumista on sitäkin vaikeampi hyväksyä, kun komissio on äskettäin tehnyt konkreettisia ehdotuksia rakenne- ja koheesiorahastojen maksujen lisäämiseksi maissa, jotka ovat kärsineet eniten nykyisestä rahoitus- ja talouskriisistä; kehottaa arvioimaan alue- ja koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa ja pyytää konkreettisia ehdotuksia maksattamatta olevien määrien vähentämiseksi; |
| --- | --- |

28.

korostaa alue- ja koheesiopolitiikan tärkeää roolia pyrittäessä saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja elvyttämään taloutta Euroopan alueilla; pitää valitettavana neuvoston pyrkimystä rajoittaa maksumäärärahoja, joita leikattiin noin 1,3 miljardia euroa verrattuna komission ennakkoarvioihin vuoden 2012 maksumäärärahojen tarpeesta; toteaa, että lukuun ottamatta lähentymistavoitetta ja teknistä apua neuvosto on tehnyt leikkauksia kaikkiin budjettikohtiin; muistuttaa, että nämä leikkaukset on tehty määrärahoihin, jotka olivat jo ennestään paljon jäsenvaltioiden omia ennakkoarvioita pienemmät (61 miljardia euroa vuonna 2012 tai noin 50 prosenttia talousarvioesitystä suuremmat) ja joiden katsotaan laajalti olevan vain vähimmäisresurssit tulevista maksupyynnöistä suoriutumiseksi ja joita pidetään johdonmukaisina sen kanssa, että toteuttamista nopeutetaan ohjelmakauden lopussa; katsoo ehdottomasti, että neuvoston suhtautumista on sitäkin vaikeampi hyväksyä, kun komissio on äskettäin tehnyt konkreettisia ehdotuksia rakenne- ja koheesiorahastojen maksujen lisäämiseksi maissa, jotka ovat kärsineet eniten nykyisestä rahoitus- ja talouskriisistä; kehottaa arvioimaan alue- ja koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa ja pyytää konkreettisia ehdotuksia maksattamatta olevien määrien vähentämiseksi;

| 29. | kehottaa komissiota tunnustamaan alue- ja paikallistason ratkaisevan roolin ilmastonmuutoksen torjunnassa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota tunnustamaan alue- ja paikallistason ratkaisevan roolin ilmastonmuutoksen torjunnassa;

| 30. | palauttaa näin ollen neuvoston leikkaamat maksumäärärahat talousarvioesityksen tasolle; |
| --- | --- |

30.

palauttaa näin ollen neuvoston leikkaamat maksumäärärahat talousarvioesityksen tasolle;

Otsake 2

| 31. | palauttaa yleisesti neuvoston otsakkeessa 2 tekemät leikkaukset 60 457,76 miljoonaan euroon, mikä on 3,07 prosenttia vuoden 2011 talousarviota enemmän; katsoo, että komission arvio talousarviotarpeista on neuvoston ehdotuksia realistisempi varsinkin nyt, kun talouden tilanne on erittäin epävarma ja markkinat ovat epävakaat; |
| --- | --- |

31.

palauttaa yleisesti neuvoston otsakkeessa 2 tekemät leikkaukset 60 457,76 miljoonaan euroon, mikä on 3,07 prosenttia vuoden 2011 talousarviota enemmän; katsoo, että komission arvio talousarviotarpeista on neuvoston ehdotuksia realistisempi varsinkin nyt, kun talouden tilanne on erittäin epävarma ja markkinat ovat epävakaat;

| 32. | panee merkille, että syksyllä 2011 esitettävässä perinteisessä maataloutta koskevassa oikaisukirjelmässä mukautetaan nykyisiä ennusteita vastaamaan todellisia tarpeita koskevaa tarkempaa arviota; kiinnittää tämän vuoksi huomiota vuonna 2012 käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen (sääntöjenmukaisuustarkastuksiin liittyvät korjaukset, sääntöjenvastaisuudet ja maidon lisämaksut) lopulliseen tasoon, jonka mukaan vuoden 2012 talousarviossa hyväksyttävien uusien määrärahojen taso loppujen lopuksi määräytyy; arvioi jäljellä olevan nykyisen liikkumavaran (352,24 miljoonaa euroa) riittänevän kattamaan tämän otsakkeen tarpeet, ellei synny odottamattomia tilanteita; |
| --- | --- |

32.

panee merkille, että syksyllä 2011 esitettävässä perinteisessä maataloutta koskevassa oikaisukirjelmässä mukautetaan nykyisiä ennusteita vastaamaan todellisia tarpeita koskevaa tarkempaa arviota; kiinnittää tämän vuoksi huomiota vuonna 2012 käytettävissä olevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen (sääntöjenmukaisuustarkastuksiin liittyvät korjaukset, sääntöjenvastaisuudet ja maidon lisämaksut) lopulliseen tasoon, jonka mukaan vuoden 2012 talousarviossa hyväksyttävien uusien määrärahojen taso loppujen lopuksi määräytyy; arvioi jäljellä olevan nykyisen liikkumavaran (352,24 miljoonaa euroa) riittänevän kattamaan tämän otsakkeen tarpeet, ellei synny odottamattomia tilanteita;

| 33. | kehottaa komissiota pyrkimään paremmin määrittelemään tässä otsakkeessa selvästi painopisteeksi kestävät viljelyjärjestelmät, joiden avulla säilytetään biologinen monimuotoisuus ja suojellaan vesivaroja ja maan viljavuutta ja joissa otetaan huomioon eläinten hyvinvointi ja työllisyys; katsoo, että tällaisella politiikalla voi olla myönteisenä sivuvaikutuksena E. Coli -epidemian kaltaisten kriisien ehkäiseminen ennakolta; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota pyrkimään paremmin määrittelemään tässä otsakkeessa selvästi painopisteeksi kestävät viljelyjärjestelmät, joiden avulla säilytetään biologinen monimuotoisuus ja suojellaan vesivaroja ja maan viljavuutta ja joissa otetaan huomioon eläinten hyvinvointi ja työllisyys; katsoo, että tällaisella politiikalla voi olla myönteisenä sivuvaikutuksena E. Coli -epidemian kaltaisten kriisien ehkäiseminen ennakolta;

| 34. | ei hyväksy niin kutsutun negatiivisia menoja koskevan budjettikohdan (tilien tarkastaminen) määrärahojen lisäystä, joka on keinotekoinen leikkaus otsakkeen 2 määrärahojen kokonaismäärään; katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioilla saattaa olla paremmat mahdollisuudet arvioida kansallisten valvontajärjestelmiensä yliarvioidulta vaikuttavaa tehokkuutta ja luotettavuutta yhteisen maatalouspolitiikan alalla; |
| --- | --- |

34.

ei hyväksy niin kutsutun negatiivisia menoja koskevan budjettikohdan (tilien tarkastaminen) määrärahojen lisäystä, joka on keinotekoinen leikkaus otsakkeen 2 määrärahojen kokonaismäärään; katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioilla saattaa olla paremmat mahdollisuudet arvioida kansallisten valvontajärjestelmiensä yliarvioidulta vaikuttavaa tehokkuutta ja luotettavuutta yhteisen maatalouspolitiikan alalla;

| 35. | painottaa, että hedelmä- ja vihannesalan kriiseihin liittyvät ehkäisy- ja torjuntamekanismit ovat selvästi riittämättömät, joten asiaan on löydettävä välittömästi ratkaisu ennen uuden yhteisen maatalouspolitiikan hyväksymistä; pyytää komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle konkreettisen ehdotuksen, jolla varmistetaan unionin tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoon kuuluvaan kriisirahastoon maksaman osuuden riittävä lisäys; kehottaa käyttämään tätä lisäystä erityistoimiin kolibakteerin aiheuttamasta epidemiasta kärsineiden tuottajien hyväksi ja tulevien kriisien ehkäisemiseen; |
| --- | --- |

35.

painottaa, että hedelmä- ja vihannesalan kriiseihin liittyvät ehkäisy- ja torjuntamekanismit ovat selvästi riittämättömät, joten asiaan on löydettävä välittömästi ratkaisu ennen uuden yhteisen maatalouspolitiikan hyväksymistä; pyytää komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle konkreettisen ehdotuksen, jolla varmistetaan unionin tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoon kuuluvaan kriisirahastoon maksaman osuuden riittävä lisäys; kehottaa käyttämään tätä lisäystä erityistoimiin kolibakteerin aiheuttamasta epidemiasta kärsineiden tuottajien hyväksi ja tulevien kriisien ehkäisemiseen;

| 36. | kannattaa koulumaito-ohjelman tuen lisäämistä ja kouluhedelmäohjelman tuen jatkamista; |
| --- | --- |

36.

kannattaa koulumaito-ohjelman tuen lisäämistä ja kouluhedelmäohjelman tuen jatkamista;

| 37. | säilyttää unionin vähäosaisimpia henkilöitä koskevan elintarvikkeiden jakeluohjelman määrärahat ennallaan, koska siitä tuetaan 18 miljoonaa unionissa asuvaa ihmistä, jotka kärsivät aliravitsemuksesta; ilmaisee tyytyväisyytensä komission viimeaikaisiin pyrkimyksiin (ks. tätä aihetta koskeva 3. lokakuuta 2011 annettu komission muutettu ehdotus asetukseksi (KOM(2011)0634)) löytää poliittinen ja oikeudellinen ratkaisu, jonka avulla vältetään ohjelman täytäntöönpanon merkittävät leikkaukset vuosina 2012 ja 2013; kehottaa painokkaasti neuvostoa hyväksymään tämän ehdotuksen viipymättä, etenkin kun otetaan huomioon rahoitus- ja talouskriisistä johtuva vaikea sosiaalinen tilanne monissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

37.

säilyttää unionin vähäosaisimpia henkilöitä koskevan elintarvikkeiden jakeluohjelman määrärahat ennallaan, koska siitä tuetaan 18 miljoonaa unionissa asuvaa ihmistä, jotka kärsivät aliravitsemuksesta; ilmaisee tyytyväisyytensä komission viimeaikaisiin pyrkimyksiin (ks. tätä aihetta koskeva 3. lokakuuta 2011 annettu komission muutettu ehdotus asetukseksi (KOM(2011)0634)) löytää poliittinen ja oikeudellinen ratkaisu, jonka avulla vältetään ohjelman täytäntöönpanon merkittävät leikkaukset vuosina 2012 ja 2013; kehottaa painokkaasti neuvostoa hyväksymään tämän ehdotuksen viipymättä, etenkin kun otetaan huomioon rahoitus- ja talouskriisistä johtuva vaikea sosiaalinen tilanne monissa jäsenvaltioissa;

| 38. | tukee LIFE+-ohjelman jatkamista sopivalla tasolla, koska siinä asetetaan etusijalle yksinomaan ympäristöä ja ilmastoa koskevat hankkeet; muistuttaa jälleen, että ympäristöongelmat ja niiden ratkaisut eivät määräydy kansallisten rajojen mukaan, joten on itsestään selvää, että niitä on käsiteltävä EU:n tasolla; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita parantamaan huomattavasti EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

38.

tukee LIFE+-ohjelman jatkamista sopivalla tasolla, koska siinä asetetaan etusijalle yksinomaan ympäristöä ja ilmastoa koskevat hankkeet; muistuttaa jälleen, että ympäristöongelmat ja niiden ratkaisut eivät määräydy kansallisten rajojen mukaan, joten on itsestään selvää, että niitä on käsiteltävä EU:n tasolla; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita parantamaan huomattavasti EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa;

| 39. | korostaa, että yhteinen kalastuspolitiikka on yhä poliittinen painopiste, ja säilyttää sen rahoituksen talousarvioesityksessä ehdotetulla tasolla sen tulevaa uudistusta ajatellen; katsoo, että yhdennetyn meripolitiikan rahoituksen ei pitäisi haitata muiden otsakkeeseen 2 kuuluvien kalastukseen liittyvien toimien ja ohjelmien rahoitusta; pitää tehokasta kalastuksenhoitoa kalavarojen säilyttämisen ja ylikalastuksen estämisen kannalta ratkaisevan tärkeänä; on tyytyväinen uusien kansainvälisten kalastusalan järjestöjen saamaan lisätukeen; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että yhteinen kalastuspolitiikka on yhä poliittinen painopiste, ja säilyttää sen rahoituksen talousarvioesityksessä ehdotetulla tasolla sen tulevaa uudistusta ajatellen; katsoo, että yhdennetyn meripolitiikan rahoituksen ei pitäisi haitata muiden otsakkeeseen 2 kuuluvien kalastukseen liittyvien toimien ja ohjelmien rahoitusta; pitää tehokasta kalastuksenhoitoa kalavarojen säilyttämisen ja ylikalastuksen estämisen kannalta ratkaisevan tärkeänä; on tyytyväinen uusien kansainvälisten kalastusalan järjestöjen saamaan lisätukeen;

Alaotsake 3 a

| 40. | toistaa painokkaan kehotuksensa vastata maahanmuuton ja yhteisvastuun alan nykyisiin haasteisiin asianmukaisesti ja tasapainoisesti, jotta voidaan hallita laillista maahanmuuttoa ja ehkäistä ja torjua laitonta maahanmuuttoa; ottaa huomioon jäsenvaltioiden velvoitteen noudattaa vakiintunutta unionin oikeutta ja korostaa riittävän rahoituksen ja tukivälineiden tarvetta, jotta hätätilanteita voidaan käsitellä täysin alkuperämaassa annettavaa suojelua koskevien sääntöjen ja ihmisoikeuksien sekä kaikkien jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden hengessä; kehottaa vastaavasti lisäämään tasapainoisesti sekä Frontexin että Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston talousarviomäärärahoja niiden lisääntyvien tehtävien vuoksi ja toisaalta Euroopan pakolaisrahaston määrärahoja talousarvioesityksen määriin verrattuna; palauttaa lisäksi sekä Euroopan paluurahaston että ulkorajarahaston maksusitoumusmäärärahat talousarvioesityksen tasolle; on ehdottomasti sitä mieltä, että näitä varoja on oltava riittävästi varsinkin Välimeren alueen nykykehityksen ja unionin ulkorajojen turvallisuudelle ja siirtolaisvirtojen hallinnalle aiheutuvien haasteiden vuoksi; |
| --- | --- |

40.

toistaa painokkaan kehotuksensa vastata maahanmuuton ja yhteisvastuun alan nykyisiin haasteisiin asianmukaisesti ja tasapainoisesti, jotta voidaan hallita laillista maahanmuuttoa ja ehkäistä ja torjua laitonta maahanmuuttoa; ottaa huomioon jäsenvaltioiden velvoitteen noudattaa vakiintunutta unionin oikeutta ja korostaa riittävän rahoituksen ja tukivälineiden tarvetta, jotta hätätilanteita voidaan käsitellä täysin alkuperämaassa annettavaa suojelua koskevien sääntöjen ja ihmisoikeuksien sekä kaikkien jäsenvaltioiden välisen solidaarisuuden hengessä; kehottaa vastaavasti lisäämään tasapainoisesti sekä Frontexin että Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston talousarviomäärärahoja niiden lisääntyvien tehtävien vuoksi ja toisaalta Euroopan pakolaisrahaston määrärahoja talousarvioesityksen määriin verrattuna; palauttaa lisäksi sekä Euroopan paluurahaston että ulkorajarahaston maksusitoumusmäärärahat talousarvioesityksen tasolle; on ehdottomasti sitä mieltä, että näitä varoja on oltava riittävästi varsinkin Välimeren alueen nykykehityksen ja unionin ulkorajojen turvallisuudelle ja siirtolaisvirtojen hallinnalle aiheutuvien haasteiden vuoksi;

| 41. | pahoittelee neuvoston huomattavia vähennyksiä Frontexin, ulkorajarahaston ja Euroopan paluurahaston määrärahoihin; on ehdottomasti sitä mieltä, että näiden varojen lisääminen on välttämätöntä varsinkin Välimeren alueen nykykehityksen ja unionin ulkorajojen turvallisuudelle ja siirtolaisvirtojen hallinnalle aiheutuvien haasteiden vuoksi; |
| --- | --- |

41.

pahoittelee neuvoston huomattavia vähennyksiä Frontexin, ulkorajarahaston ja Euroopan paluurahaston määrärahoihin; on ehdottomasti sitä mieltä, että näiden varojen lisääminen on välttämätöntä varsinkin Välimeren alueen nykykehityksen ja unionin ulkorajojen turvallisuudelle ja siirtolaisvirtojen hallinnalle aiheutuvien haasteiden vuoksi;

| 42. | aikoo edistää edelleen yhä välttämättömämpää yhteistyötä esimerkiksi Euroopan verkkoturvallisuusstrategian ja rikollisjärjestöjen varojen takavarikoinnin alalla palauttamalla talousarvioesityksen rikollisuuden ehkäisyä ja terrorismin torjuntaa koskevat määrärahat rahoitussuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

aikoo edistää edelleen yhä välttämättömämpää yhteistyötä esimerkiksi Euroopan verkkoturvallisuusstrategian ja rikollisjärjestöjen varojen takavarikoinnin alalla palauttamalla talousarvioesityksen rikollisuuden ehkäisyä ja terrorismin torjuntaa koskevat määrärahat rahoitussuunnitelman mukaisesti;

| 43. | katsoo, että Daphne-ohjelman rahoitus on ollut toistaiseksi riittämätöntä, ja aikoo varmistaa ohjelman asianmukaisen rahoituksen, jotta voidaan vastata tunnustettuun tarpeeseen torjua naisiin kohdistuvaa väkivaltaa; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että Daphne-ohjelman rahoitus on ollut toistaiseksi riittämätöntä, ja aikoo varmistaa ohjelman asianmukaisen rahoituksen, jotta voidaan vastata tunnustettuun tarpeeseen torjua naisiin kohdistuvaa väkivaltaa;

Alaotsake 3 b

| 44. | toistaa, että koulutusta käsittelevien ohjelmien, aloitteiden ja elinten rahoitusta olisi lisättävä ottaen huomioon niiden osuus Eurooppa 2020 -strategian Nuoret liikkeellä -lippulaiva-aloitteen ja innovaatiounionia koskevan lippulaiva-aloitteen toteuttamiseen; aikoo erityisesti lisätä entisestään nuorisotoimintaohjelman rahoitusta; |
| --- | --- |

44.

toistaa, että koulutusta käsittelevien ohjelmien, aloitteiden ja elinten rahoitusta olisi lisättävä ottaen huomioon niiden osuus Eurooppa 2020 -strategian Nuoret liikkeellä -lippulaiva-aloitteen ja innovaatiounionia koskevan lippulaiva-aloitteen toteuttamiseen; aikoo erityisesti lisätä entisestään nuorisotoimintaohjelman rahoitusta;

| 45. | tiedostaa, että on tärkeää ottaa kansalaiset mukaan kansalaisyhteiskunnan ja poliittisen elämän eurooppalaisen näkökulman kehittämiseen, eikä pidä asianmukaisena, että neuvosto on vähentänyt kansalaisuuteen liittyviä menoja; |
| --- | --- |

45.

tiedostaa, että on tärkeää ottaa kansalaiset mukaan kansalaisyhteiskunnan ja poliittisen elämän eurooppalaisen näkökulman kehittämiseen, eikä pidä asianmukaisena, että neuvosto on vähentänyt kansalaisuuteen liittyviä menoja;

| 46. | ei hyväksy yhtään uutta leikkausta pelastuspalvelun rahoitusvälineen rahoitukseen, koska talousarvioesityksen määrät ovat jo valmiiksi rahoitussuunnitelmaa pienemmät ja pelastuspalvelu kuuluu uutena alana unionin toimivaltaan; palauttaa näin ollen talousarvioesityksen määrät; |
| --- | --- |

46.

ei hyväksy yhtään uutta leikkausta pelastuspalvelun rahoitusvälineen rahoitukseen, koska talousarvioesityksen määrät ovat jo valmiiksi rahoitussuunnitelmaa pienemmät ja pelastuspalvelu kuuluu uutena alana unionin toimivaltaan; palauttaa näin ollen talousarvioesityksen määrät;

| 47. | katsoo eurooppalaisten julkisten tilojen osalta, että arviointikertomus ja työohjelma on esitettävä budjettivallan käyttäjälle hyvissä ajoin, jotta ne voidaan ottaa huomioon talousarviomenettelyssä; päättää pitää varauksessa osan viestintämäärärahoista, kunnes komissio osoittaa halukkuutensa parantaa toimielinten välistä yhteistyötä tässä asiassa; |
| --- | --- |

47.

katsoo eurooppalaisten julkisten tilojen osalta, että arviointikertomus ja työohjelma on esitettävä budjettivallan käyttäjälle hyvissä ajoin, jotta ne voidaan ottaa huomioon talousarviomenettelyssä; päättää pitää varauksessa osan viestintämäärärahoista, kunnes komissio osoittaa halukkuutensa parantaa toimielinten välistä yhteistyötä tässä asiassa;

| 48. | ottaa useita menoja varaukseen, kunnes saa tarkat arviointikertomukset ja virallisen sitoumuksen toimielinten välisen yhteistyön tehostamisesta; |
| --- | --- |

48.

ottaa useita menoja varaukseen, kunnes saa tarkat arviointikertomukset ja virallisen sitoumuksen toimielinten välisen yhteistyön tehostamisesta;

| 49. | on tyytyväinen kansanterveysohjelman määrärahoihin, koska ohjelma täydentää jäsenvaltioiden toimia ja tuo niihin lisäarvoa terveyden edistämisen ja sairauksien ehkäisyn aloilla; tukee komission toimia "HELP – elämä ilman tupakkaa" -kampanjan jatkamiseksi kansanterveysohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

49.

on tyytyväinen kansanterveysohjelman määrärahoihin, koska ohjelma täydentää jäsenvaltioiden toimia ja tuo niihin lisäarvoa terveyden edistämisen ja sairauksien ehkäisyn aloilla; tukee komission toimia "HELP – elämä ilman tupakkaa" -kampanjan jatkamiseksi kansanterveysohjelman puitteissa;

Otsake 4

| 50. | toistaa näkemyksensä, että vuoden 2012 talousarvion otsakkeen 4 määrärahat eivät ole riittävät, että tilanne on tänä vuonna aikaisempaa huonompi ja että otsakkeessa käytettävissä oleva liikkumavara on liian pieni, jotta sen turvin pystyttäisiin vastaamaan kasvaviin poliittisiin haasteisiin unionin naapurialueilla ja koko maailmassa; |
| --- | --- |

50.

toistaa näkemyksensä, että vuoden 2012 talousarvion otsakkeen 4 määrärahat eivät ole riittävät, että tilanne on tänä vuonna aikaisempaa huonompi ja että otsakkeessa käytettävissä oleva liikkumavara on liian pieni, jotta sen turvin pystyttäisiin vastaamaan kasvaviin poliittisiin haasteisiin unionin naapurialueilla ja koko maailmassa;

| 51. | ilmaisee tyytyväisyytensä naapuruusvälineen määrärahojen lisäämiseen, kuten oikaisukirjelmässä nro 1/2012 esitetään, koska lisäys sopii yhteen sen kanssa, että parlamentti kannattaa EU:n selkeää ja johdonmukaista vastausta eteläisen Välimeren alueen viimeaikaiseen poliittiseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen, ja tuo lisäarvoa unionin sisäisten toimintalinjojen ja makroaluestrategioiden ulkoiselle ulottuvuudelle; toistaa kuitenkin selvästi, että tällainen taloudellinen apu ei saa millään muotoa haitata olemassa olevia painopisteitä; |
| --- | --- |

51.

ilmaisee tyytyväisyytensä naapuruusvälineen määrärahojen lisäämiseen, kuten oikaisukirjelmässä nro 1/2012 esitetään, koska lisäys sopii yhteen sen kanssa, että parlamentti kannattaa EU:n selkeää ja johdonmukaista vastausta eteläisen Välimeren alueen viimeaikaiseen poliittiseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen, ja tuo lisäarvoa unionin sisäisten toimintalinjojen ja makroaluestrategioiden ulkoiselle ulottuvuudelle; toistaa kuitenkin selvästi, että tällainen taloudellinen apu ei saa millään muotoa haitata olemassa olevia painopisteitä;

| 52. | katsoo, että moniin budjettikohtiin, erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, tehdyistä maksusitoumusmäärärahojen vähennyksistä voidaan sopia, jotta voidaan helpottaa sopimukseen pääsemistä sovittelussa toisen budjettivallan käyttäjän kanssa; katsoo, että vuoden 2011 talousarviossa hyväksytty ulko- ja turvallisuuspolitiikan määrärahojen taso on asianmukainen, ja päättää tarkistaa neuvoston kantaa vastaavasti; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että moniin budjettikohtiin, erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, tehdyistä maksusitoumusmäärärahojen vähennyksistä voidaan sopia, jotta voidaan helpottaa sopimukseen pääsemistä sovittelussa toisen budjettivallan käyttäjän kanssa; katsoo, että vuoden 2011 talousarviossa hyväksytty ulko- ja turvallisuuspolitiikan määrärahojen taso on asianmukainen, ja päättää tarkistaa neuvoston kantaa vastaavasti;

| 53. | katsoo, että ehdotettu Palestiinan ja UNRWA:n määrärahojen lisäys on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan paremmin varmistaa pakolaisten turvallisuus ja toimeentulo ja turvata meneillään oleva työ elinkelpoisen Palestiinan valtion muodostamiseksi; korostaa jälleen, että Palestiinaa varten olisi laadittava selkeä strategia, jossa Euroopan unionin rahoitusavun edellytykseksi asetetaan unionin poliittisen roolin vahvistaminen rauhanprosessissa konfliktin molempiin osapuoliin nähden; |
| --- | --- |

53.

katsoo, että ehdotettu Palestiinan ja UNRWA:n määrärahojen lisäys on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan paremmin varmistaa pakolaisten turvallisuus ja toimeentulo ja turvata meneillään oleva työ elinkelpoisen Palestiinan valtion muodostamiseksi; korostaa jälleen, että Palestiinaa varten olisi laadittava selkeä strategia, jossa Euroopan unionin rahoitusavun edellytykseksi asetetaan unionin poliittisen roolin vahvistaminen rauhanprosessissa konfliktin molempiin osapuoliin nähden;

| 54. | toteaa, että Aasian ja Latinalaisen Amerikan kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvä kasvava määrärahatarve olisi otettava huomioon vuoden 2012 talousarviossa; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että Aasian ja Latinalaisen Amerikan kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvä kasvava määrärahatarve olisi otettava huomioon vuoden 2012 talousarviossa;

| 55. | pitää valitettavana, että kaikkia parlamentin valiokuntien huolellisesti yksilöimiä tarpeita ja rajattuja painopisteitä ei ole voitu rahoittaa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 4 enimmäismäärän rajoissa, ja pitää käsittelyssään esittämää määrää vähimmäismääränä, jota unionin uskottava asema maailmanlaajuisena toimijana edellyttää; |
| --- | --- |

55.

pitää valitettavana, että kaikkia parlamentin valiokuntien huolellisesti yksilöimiä tarpeita ja rajattuja painopisteitä ei ole voitu rahoittaa monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 4 enimmäismäärän rajoissa, ja pitää käsittelyssään esittämää määrää vähimmäismääränä, jota unionin uskottava asema maailmanlaajuisena toimijana edellyttää;

| 56. | ehdottaa näin ollen toiselle budjettivallan käyttäjälle, että joustovälineestä otetaan käyttöön 208,67 miljoonaa euroa otsakkeessa 4; |
| --- | --- |

56.

ehdottaa näin ollen toiselle budjettivallan käyttäjälle, että joustovälineestä otetaan käyttöön 208,67 miljoonaa euroa otsakkeessa 4;

Otsake 5

| 57. | torjuu otsakkeen 5 menoja koskevan neuvoston yleisen kannan eli noin 74 miljoonan euron kokonaisvähennyksen, josta noin 33 miljoonaa euroa koskee komissiota ja josta aiheutuu kunkin toimielimen talousarvioihin kautta linjan tehtäviä leikkauksia; |
| --- | --- |

57.

torjuu otsakkeen 5 menoja koskevan neuvoston yleisen kannan eli noin 74 miljoonan euron kokonaisvähennyksen, josta noin 33 miljoonaa euroa koskee komissiota ja josta aiheutuu kunkin toimielimen talousarvioihin kautta linjan tehtäviä leikkauksia;

| 58. | korostaa, että tällainen rajoittava lähestymistapa tuo tosin lyhyellä aikavälillä säästöjä EU:n talousarvioon ja jäsenvaltioille mutta vaarantaa samalla EU:n toimintalinjojen ja ohjelmien toteuttamisen, mikä loppujen lopuksi haittaa kansalaisia ja vaikuttaa myöhemmässä vaiheessa negatiivisesti jäsenvaltioiden talousarvioihin; painottaa myös, että komissiolle ja muille toimielimille olisi annettava tehtäviensä hoitamiseksi riittävät resurssit etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen voimaantulon jälkeen; |
| --- | --- |

58.

korostaa, että tällainen rajoittava lähestymistapa tuo tosin lyhyellä aikavälillä säästöjä EU:n talousarvioon ja jäsenvaltioille mutta vaarantaa samalla EU:n toimintalinjojen ja ohjelmien toteuttamisen, mikä loppujen lopuksi haittaa kansalaisia ja vaikuttaa myöhemmässä vaiheessa negatiivisesti jäsenvaltioiden talousarvioihin; painottaa myös, että komissiolle ja muille toimielimille olisi annettava tehtäviensä hoitamiseksi riittävät resurssit etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen voimaantulon jälkeen;

| 59. | panee merkille, että tämä vähennys saatiin aikaan korottamalla henkilöstöön sovellettavaa niin kutsuttua kiinteämääräistä perusvähennystä (toimet, joita ei ole rahoitettu), mikä estää joidenkin parannusten tekemisen budjettivallan käyttäjän hyväksymien henkilöstötaulukoiden toimien täyttöasteeseen (koska se vaikuttaa suoraan palvelukseenottoon); ihmettelee tässä yhteydessä, miten neuvosto kykenee arvioimaan komission yksiköiden mahdollisen henkilöstömäärän tarkemmin kuin komission yksiköt; ei myöskään hyväksy leikkauksia menoeriin, joihin komissio on jo ehdottanut nettosäästöjä talousarvioesityksessään (esim. julkaisutoimisto, selvitykset ja kuulemiset, laitteisto ja kalusto); |
| --- | --- |

59.

panee merkille, että tämä vähennys saatiin aikaan korottamalla henkilöstöön sovellettavaa niin kutsuttua kiinteämääräistä perusvähennystä (toimet, joita ei ole rahoitettu), mikä estää joidenkin parannusten tekemisen budjettivallan käyttäjän hyväksymien henkilöstötaulukoiden toimien täyttöasteeseen (koska se vaikuttaa suoraan palvelukseenottoon); ihmettelee tässä yhteydessä, miten neuvosto kykenee arvioimaan komission yksiköiden mahdollisen henkilöstömäärän tarkemmin kuin komission yksiköt; ei myöskään hyväksy leikkauksia menoeriin, joihin komissio on jo ehdottanut nettosäästöjä talousarvioesityksessään (esim. julkaisutoimisto, selvitykset ja kuulemiset, laitteisto ja kalusto);

| 60. | antaa tunnustusta komission merkittäville ponnistuksille hallintomenojensa jäädyttämiseksi nimellisarvoltaan jo talousarvioesityksessään ja päättää palauttaa pääluokassa III kaikki otsakkeen 5 menot kyseiselle tasolle; |
| --- | --- |

60.

antaa tunnustusta komission merkittäville ponnistuksille hallintomenojensa jäädyttämiseksi nimellisarvoltaan jo talousarvioesityksessään ja päättää palauttaa pääluokassa III kaikki otsakkeen 5 menot kyseiselle tasolle;

| 61. | ottaa kuitenkin tiettyjä hallintomenoja varaukseen, kunnes komissio toteuttaa erityis- tai jatkotoimia tai tekee ehdotuksia tai kunnes siltä saadaan lisätietoja; |
| --- | --- |

61.

ottaa kuitenkin tiettyjä hallintomenoja varaukseen, kunnes komissio toteuttaa erityis- tai jatkotoimia tai tekee ehdotuksia tai kunnes siltä saadaan lisätietoja;

Virastot

| 62. | hyväksyy pääsääntöisesti komission arviot virastojen määrärahatarpeista ja torjuu periaatteet, joihin neuvoston mielivaltaisesti kautta linjan tekemät leikkaukset vuoteen 2011 verrattuna perustuvat; |
| --- | --- |

62.

hyväksyy pääsääntöisesti komission arviot virastojen määrärahatarpeista ja torjuu periaatteet, joihin neuvoston mielivaltaisesti kautta linjan tekemät leikkaukset vuoteen 2011 verrattuna perustuvat;

| 63. | katsoo, että virastojen talousarvioihin talousarviomenettelyssä mahdollisesti tehtävien leikkausten olisi liityttävä tiiviimmin virastojen toiminnan suunnitteluun ja tehtäviin, mikäli ei voida löytää tarkkaa kohdetta, jossa toimintaa voidaan tehostaa; pitää tässä mielessä Frontexin, jonka toimivaltuuksia juuri tarkistettiin, määrärahojen leikkausta tyypillisenä esimerkkinä siitä, että neuvosto ei ole ottanut virastoille myönnettävien talousarviovarojen yhteydessä huomioon niille säädöksissä ja vaatimuksissa asetettuja tehtäviä ja toimintaa; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että virastojen talousarvioihin talousarviomenettelyssä mahdollisesti tehtävien leikkausten olisi liityttävä tiiviimmin virastojen toiminnan suunnitteluun ja tehtäviin, mikäli ei voida löytää tarkkaa kohdetta, jossa toimintaa voidaan tehostaa; pitää tässä mielessä Frontexin, jonka toimivaltuuksia juuri tarkistettiin, määrärahojen leikkausta tyypillisenä esimerkkinä siitä, että neuvosto ei ole ottanut virastoille myönnettävien talousarviovarojen yhteydessä huomioon niille säädöksissä ja vaatimuksissa asetettuja tehtäviä ja toimintaa;

| 64. | on periaatteessa yhtä mieltä siitä, että virastojen ylijäämät olisi otettava huomioon talousarvioesitystä laadittaessa ja esitettävä selkeästi ja avoimesti; toistaa kuitenkin, että osittain omarahoitteisten virastojen ylijäämät olisi jätettävä tämän yleisen säännön ulkopuolelle, jotta voidaan ottaa huomioon se, että niiden tulot ovat vaihtelevat; |
| --- | --- |

64.

on periaatteessa yhtä mieltä siitä, että virastojen ylijäämät olisi otettava huomioon talousarvioesitystä laadittaessa ja esitettävä selkeästi ja avoimesti; toistaa kuitenkin, että osittain omarahoitteisten virastojen ylijäämät olisi jätettävä tämän yleisen säännön ulkopuolelle, jotta voidaan ottaa huomioon se, että niiden tulot ovat vaihtelevat;

| 65. | päättää edelleen lisätä vuoden 2012 talousarvion määrärahoja kolmelle uudelle finanssivalvontaviranomaiselle ja pitää tätä äärimmäisen tärkeänä kysymyksenä nykyisen talous- ja rahoitustilanteen ja viranomaisten perustamismenettelyjen vuoksi; |
| --- | --- |

65.

päättää edelleen lisätä vuoden 2012 talousarvion määrärahoja kolmelle uudelle finanssivalvontaviranomaiselle ja pitää tätä äärimmäisen tärkeänä kysymyksenä nykyisen talous- ja rahoitustilanteen ja viranomaisten perustamismenettelyjen vuoksi;

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

| 66. | korostaa, että pilottihankkeita ja valmistelutoimia, joita on hyväksytty vain vähäinen määrä, on harkittu ja arvioitu perusteellisesti myös komission heinäkuussa 2011 toteuttaman alustavan arvioinnin valossa, jotta voidaan välttää päällekkäisyys EU:n nykyisten ohjelmien kattamien toimien kanssa; palauttaa mieliin, että pilottihankkeiden ja valmistelutoimien tarkoituksena on muotoilla poliittisia painopisteitä ja esitellä uusia aloitteita, joista saattaa tulevaisuudessa tulla EU:n toimintoja ja ohjelmia; |
| --- | --- |

66.

korostaa, että pilottihankkeita ja valmistelutoimia, joita on hyväksytty vain vähäinen määrä, on harkittu ja arvioitu perusteellisesti myös komission heinäkuussa 2011 toteuttaman alustavan arvioinnin valossa, jotta voidaan välttää päällekkäisyys EU:n nykyisten ohjelmien kattamien toimien kanssa; palauttaa mieliin, että pilottihankkeiden ja valmistelutoimien tarkoituksena on muotoilla poliittisia painopisteitä ja esitellä uusia aloitteita, joista saattaa tulevaisuudessa tulla EU:n toimintoja ja ohjelmia;

PÄÄLUOKAT I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Yleinen kehys

| 67. | toistaa edellä mainitussa 6. huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä kannan, kun se kehotti kaikkia toimielimiä laatimaan talousarvionsa moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon pohjalta ja etsimään säästöjä mahdollisuuksien mukaan ottaen huomioon komission jäsenen Lewandowskin 3. helmikuuta 2011 päivätyn kirjeen, jossa kehotetaan kaikkia toimielimiä tekemään kaikkensa pitääkseen menolisäyksensä alle yhdessä prosentissa vuoteen 2011 verrattuna; |
| --- | --- |

67.

toistaa edellä mainitussa 6. huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa esittämänsä kannan, kun se kehotti kaikkia toimielimiä laatimaan talousarvionsa moitteettoman ja tehokkaan varainhoidon pohjalta ja etsimään säästöjä mahdollisuuksien mukaan ottaen huomioon komission jäsenen Lewandowskin 3. helmikuuta 2011 päivätyn kirjeen, jossa kehotetaan kaikkia toimielimiä tekemään kaikkensa pitääkseen menolisäyksensä alle yhdessä prosentissa vuoteen 2011 verrattuna;

| 68. | antaa tunnustusta kaikkien toimielinten toimille, joiden avulla on saatu aikaan todellisia säästöjä niiden talousarvioissa; toteaa, että kaikkien toimielinten talousarvioiden kasvu on reaalimääräisesti negatiivinen huolimatta niiden uusista toimivaltuuksista, tehtävistä ja toimista, jotka ovat seurausta Lissabonin sopimuksen voimaantulosta; |
| --- | --- |

68.

antaa tunnustusta kaikkien toimielinten toimille, joiden avulla on saatu aikaan todellisia säästöjä niiden talousarvioissa; toteaa, että kaikkien toimielinten talousarvioiden kasvu on reaalimääräisesti negatiivinen huolimatta niiden uusista toimivaltuuksista, tehtävistä ja toimista, jotka ovat seurausta Lissabonin sopimuksen voimaantulosta;

| 69. | panee merkille, että kaikkien toimielinten hallinto- ja toimintamenot ovat 5,59 prosenttia EU:n koko talousarviosta, josta otsakkeen 5 liikkumavara on 497,9 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

69.

panee merkille, että kaikkien toimielinten hallinto- ja toimintamenot ovat 5,59 prosenttia EU:n koko talousarviosta, josta otsakkeen 5 liikkumavara on 497,9 miljoonaa euroa;

| 70. | vahvistaa, että säästötoimet eivät saa vaarantaa palkkojen ja eläkkeiden maksamista eikä kiinteistöjen huoltoa ja turvallisuutta, koska toimielimillä on oltava tarvittavat vähimmäisresurssit, jotta ne voivat toimia, ja että leikkausten on oltava asianmukaisia siten, että niillä ei rankaista toimielimiä, jotka ovat saavuttaneet säästöjen enimmäistason; katsoo myös, että säästöjen on oltava oikeudellisesti perusteltuja ja tehokkaita myös vuonna 2012; |
| --- | --- |

70.

vahvistaa, että säästötoimet eivät saa vaarantaa palkkojen ja eläkkeiden maksamista eikä kiinteistöjen huoltoa ja turvallisuutta, koska toimielimillä on oltava tarvittavat vähimmäisresurssit, jotta ne voivat toimia, ja että leikkausten on oltava asianmukaisia siten, että niillä ei rankaista toimielimiä, jotka ovat saavuttaneet säästöjen enimmäistason; katsoo myös, että säästöjen on oltava oikeudellisesti perusteltuja ja tehokkaita myös vuonna 2012;

Pääluokka I –
     
  Euroopan parlamentti

Yleinen kehys

| 71. | huomauttaa, että vuoden 2012 talousarvion todellinen hyväksytty kasvu on 1,44 prosenttia verrattuna vuoteen 2011 (ilman Kroatiaa koskevaa oikaisukirjelmää), sillä Kroatiaa koskevaa oikaisukirjelmää käsitellään sovittelukomiteassa neuvoston kanssa; edellyttää, että Kroatiaa koskevat menot lisätään talousarvioon; odottaa, että sovittelukomitean jälkeen vuoden 2012 talousarvion lopullinen todellinen kasvu on näin ollen 1,9 prosenttia (Kroatia mukaan luettuna), ja toteaa, että 1,9 prosenttia on alhaisin todellinen kasvuprosentti kahteentoista vuoteen; ottaa huomioon, että ilman Kroatian liittymisestä ja Lissabonin sopimuksesta johtuvista 18 uudesta Euroopan parlamentin jäsenestä aiheutuvia menoja kasvua on vain 0,8 prosenttia; toteaa, että 0,8 prosenttia on alhaisin todellinen kasvuprosentti ainakin viiteentoista vuoteen; toteaa, että viimeisten viidentoista vuoden aikana talousarvion keskimääräinen kasvu on ollut 4,5 prosenttia; panee merkille, että nykyinen inflaatioaste on 2,9 prosenttia, joten vuoden 2012 talousarvion määrärahat todellisuudessa vähenevät; toteaa, että parlamentti on vähentänyt määrärahoja reaalisesti huolimatta uusista toimivaltuuksista, toimista ja tehtävistä, jotka ovat seurausta Lissabonin sopimuksesta; |
| --- | --- |

71.

huomauttaa, että vuoden 2012 talousarvion todellinen hyväksytty kasvu on 1,44 prosenttia verrattuna vuoteen 2011 (ilman Kroatiaa koskevaa oikaisukirjelmää), sillä Kroatiaa koskevaa oikaisukirjelmää käsitellään sovittelukomiteassa neuvoston kanssa; edellyttää, että Kroatiaa koskevat menot lisätään talousarvioon; odottaa, että sovittelukomitean jälkeen vuoden 2012 talousarvion lopullinen todellinen kasvu on näin ollen 1,9 prosenttia (Kroatia mukaan luettuna), ja toteaa, että 1,9 prosenttia on alhaisin todellinen kasvuprosentti kahteentoista vuoteen; ottaa huomioon, että ilman Kroatian liittymisestä ja Lissabonin sopimuksesta johtuvista 18 uudesta Euroopan parlamentin jäsenestä aiheutuvia menoja kasvua on vain 0,8 prosenttia; toteaa, että 0,8 prosenttia on alhaisin todellinen kasvuprosentti ainakin viiteentoista vuoteen; toteaa, että viimeisten viidentoista vuoden aikana talousarvion keskimääräinen kasvu on ollut 4,5 prosenttia; panee merkille, että nykyinen inflaatioaste on 2,9 prosenttia, joten vuoden 2012 talousarvion määrärahat todellisuudessa vähenevät; toteaa, että parlamentti on vähentänyt määrärahoja reaalisesti huolimatta uusista toimivaltuuksista, toimista ja tehtävistä, jotka ovat seurausta Lissabonin sopimuksesta;

| 72. | toteaa, että parlamentin vuoden 2012 talousarvion kokonaismäärä on 1 710,1 miljoonaa euroa (Lissabonin sopimuksen mukaiset 18 uutta Euroopan parlamentin jäsentä mukaan luettuina); ottaa huomioon, että määrä merkitsee 14,5 miljoonan euron nettovähennystä verrattuna ennakkoarvioon ja 74,085 miljoonan euron nettovähennystä verrattuna alkuperäisiin ehdotuksiin ennen sovittelua puhemiehistön kanssa; |
| --- | --- |

72.

toteaa, että parlamentin vuoden 2012 talousarvion kokonaismäärä on 1 710,1 miljoonaa euroa (Lissabonin sopimuksen mukaiset 18 uutta Euroopan parlamentin jäsentä mukaan luettuina); ottaa huomioon, että määrä merkitsee 14,5 miljoonan euron nettovähennystä verrattuna ennakkoarvioon ja 74,085 miljoonan euron nettovähennystä verrattuna alkuperäisiin ehdotuksiin ennen sovittelua puhemiehistön kanssa;

| 73. | toteaa, että vuoden 2012 talousarvio on luonteeltaan vakauttava ja että parlamentti teki kaikkensa löytääkseen säästöjä vaarantamatta työn ja lainsäädännön laatua; katsoo, että vuoden 2012 talousarvio ja seuraava, vuoden 2013 talousarvio antavat suuntaa seuraavalle monivuotiselle rahoituskehykselle; |
| --- | --- |

73.

toteaa, että vuoden 2012 talousarvio on luonteeltaan vakauttava ja että parlamentti teki kaikkensa löytääkseen säästöjä vaarantamatta työn ja lainsäädännön laatua; katsoo, että vuoden 2012 talousarvio ja seuraava, vuoden 2013 talousarvio antavat suuntaa seuraavalle monivuotiselle rahoituskehykselle;

| 74. | toistaa, että kääntämistä ja tulkkausta koskevista budjettikohdista odotettavat säästöt eivät saa vahingoittaa monikielisyyden periaatetta parlamentissa ja muiden toimielinten kanssa käytävän vuoropuhelun yhteydessä; toistaa, että säästöt toteutetaan vaarantamatta yhdenkään jäsenen oikeutta puhua omalla kielellään täysistunnossa, valiokunnissa, koordinaattoreiden kokouksissa tai kolmikantakokouksissa; katsoo, että jäsenillä olisi myös säilytettävä heidän oikeutensa kirjoittaa ja lukea omalla kielellään; |
| --- | --- |

74.

toistaa, että kääntämistä ja tulkkausta koskevista budjettikohdista odotettavat säästöt eivät saa vahingoittaa monikielisyyden periaatetta parlamentissa ja muiden toimielinten kanssa käytävän vuoropuhelun yhteydessä; toistaa, että säästöt toteutetaan vaarantamatta yhdenkään jäsenen oikeutta puhua omalla kielellään täysistunnossa, valiokunnissa, koordinaattoreiden kokouksissa tai kolmikantakokouksissa; katsoo, että jäsenillä olisi myös säilytettävä heidän oikeutensa kirjoittaa ja lukea omalla kielellään;

| 75. | katsoo, että aikana, jolloin monien eurooppalaisten rahoitusvaikeudet lisääntyvät ja säästötoimet jatkuvat, parlamentin olisi näytettävä esimerkkiä menojen rajoittamisessa vähentämällä kaikkea matkakustannuksia; pyytää puhemiehistöä luomaan edellytykset 5 prosentin säästöjen tekemiselle kaikista matkakustannuksista, mukaan luettuina valiokuntien valtuuskuntien ja parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien matkat, jäsenten asemaa koskevia sääntöjä ja niiden soveltamisohjeita täysin noudattaen; katsoo, että parlamentin jäsenten lentäen tehtävien virkamatkojen vähentäminen auttaisi saamaan aikaan tällaisia säästöjä; kehottaa ottamaan 15 prosenttia matkakuluihin tarkoitetuista määrärahoista varaukseen, kunnes parlamentin pääsihteeri toimittaa puhemiehistölle ja budjettivaliokunnalle 31 päivään maaliskuuta 2012 mennessä kertomuksen; pyytää käsittelemään tässä kertomuksessa sellaisten toimien toteutettavuutta, joilla varmistetaan jäsenten matkojen optimaalinen tehokkuus, jotta voidaan antaa suosituksia mahdollisista talousarviosäästöistä, ja katsoo, että tässä yhteydessä olisi käsiteltävä kaikki parlamentin tästä asiasta jo hyväksymät ehdotukset ja päätöslauselmat ja olisi annettava ehdotuksia liikemiesluokan matkalippujen käytön vähentämiseksi ja turistiluokan tai joustomahdollisuuksia sisältävän turistiluokan lippujen käytön kannustamiseksi, olisi varmistettava lentoyhtiöiden kanta-asiakaspisteiden asianmukainen käsittely ja olisi tarkistettava jäsenten rekisterin aukioloaikoja koskevia sääntöjä, erityisesti perjantain osalta; edellyttää, että matkustamiseen liittyviä määrärahoja vähennetään vuonna 2012 ja seuraavina vuosina vaalikauden loppuun asti; ehdottaa, että pyrittäessä luomaan säästöjä toimielinten välisten vierailujen yhteydessä on otettava huomioon pluralismin ensisijaisuus suhteellisuuteen nähden määritettäessä valtuuskuntien kokoonpanoa; |
| --- | --- |

75.

katsoo, että aikana, jolloin monien eurooppalaisten rahoitusvaikeudet lisääntyvät ja säästötoimet jatkuvat, parlamentin olisi näytettävä esimerkkiä menojen rajoittamisessa vähentämällä kaikkea matkakustannuksia; pyytää puhemiehistöä luomaan edellytykset 5 prosentin säästöjen tekemiselle kaikista matkakustannuksista, mukaan luettuina valiokuntien valtuuskuntien ja parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien matkat, jäsenten asemaa koskevia sääntöjä ja niiden soveltamisohjeita täysin noudattaen; katsoo, että parlamentin jäsenten lentäen tehtävien virkamatkojen vähentäminen auttaisi saamaan aikaan tällaisia säästöjä; kehottaa ottamaan 15 prosenttia matkakuluihin tarkoitetuista määrärahoista varaukseen, kunnes parlamentin pääsihteeri toimittaa puhemiehistölle ja budjettivaliokunnalle 31 päivään maaliskuuta 2012 mennessä kertomuksen; pyytää käsittelemään tässä kertomuksessa sellaisten toimien toteutettavuutta, joilla varmistetaan jäsenten matkojen optimaalinen tehokkuus, jotta voidaan antaa suosituksia mahdollisista talousarviosäästöistä, ja katsoo, että tässä yhteydessä olisi käsiteltävä kaikki parlamentin tästä asiasta jo hyväksymät ehdotukset ja päätöslauselmat ja olisi annettava ehdotuksia liikemiesluokan matkalippujen käytön vähentämiseksi ja turistiluokan tai joustomahdollisuuksia sisältävän turistiluokan lippujen käytön kannustamiseksi, olisi varmistettava lentoyhtiöiden kanta-asiakaspisteiden asianmukainen käsittely ja olisi tarkistettava jäsenten rekisterin aukioloaikoja koskevia sääntöjä, erityisesti perjantain osalta; edellyttää, että matkustamiseen liittyviä määrärahoja vähennetään vuonna 2012 ja seuraavina vuosina vaalikauden loppuun asti; ehdottaa, että pyrittäessä luomaan säästöjä toimielinten välisten vierailujen yhteydessä on otettava huomioon pluralismin ensisijaisuus suhteellisuuteen nähden määritettäessä valtuuskuntien kokoonpanoa;

| 76. | panee merkille, että vuoden 2012 talousarvio sisältää menot, jotka aiheutuvat Lissabonin sopimuksessa tarkoitetuista 18 uudesta jäsenestä (10,6 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

76.

panee merkille, että vuoden 2012 talousarvio sisältää menot, jotka aiheutuvat Lissabonin sopimuksessa tarkoitetuista 18 uudesta jäsenestä (10,6 miljoonaa euroa);

| 77. | katsoo edelleen, että säästömahdollisuuksien selvittäminen ja jatkuva pyrkimys nykyisten resurssien uudelleenjärjestelyyn ja uudelleenkohdentamiseen ovat silti olennainen osa sen budjettipolitiikkaa etenkin nykyisen talouskriisin aikana; katsoo siksi, että vuoden 2012 talousarviossa tällaiset säästöt olisi luotava laajemmin sellaisten rakenteellisten muutosten yhteydessä, joilla on kauaskantoisempia vaikutuksia; ottaa huomioon, että parlamentin hyväksymät leikkaukset edellyttävät rakennemuutoksia, joilla ei pidä vaarantaa parlamentin asiantuntemusta lainsäädännön alalla; katsoo, että tavoitteena on keskittyä parlamentin ydintoimintaan; katsoo, että tulkkaukseen ja kääntämiseen kohdistuvat säästöt eivät vaaranna monikielisyyden periaatetta vaan ne ovat mahdollisia innovoinnin, rakenteiden uudelleenjärjestelyn ja uusien työmenetelmien avulla; |
| --- | --- |

77.

katsoo edelleen, että säästömahdollisuuksien selvittäminen ja jatkuva pyrkimys nykyisten resurssien uudelleenjärjestelyyn ja uudelleenkohdentamiseen ovat silti olennainen osa sen budjettipolitiikkaa etenkin nykyisen talouskriisin aikana; katsoo siksi, että vuoden 2012 talousarviossa tällaiset säästöt olisi luotava laajemmin sellaisten rakenteellisten muutosten yhteydessä, joilla on kauaskantoisempia vaikutuksia; ottaa huomioon, että parlamentin hyväksymät leikkaukset edellyttävät rakennemuutoksia, joilla ei pidä vaarantaa parlamentin asiantuntemusta lainsäädännön alalla; katsoo, että tavoitteena on keskittyä parlamentin ydintoimintaan; katsoo, että tulkkaukseen ja kääntämiseen kohdistuvat säästöt eivät vaaranna monikielisyyden periaatetta vaan ne ovat mahdollisia innovoinnin, rakenteiden uudelleenjärjestelyn ja uusien työmenetelmien avulla;

| 78. | on tyytyväinen budjettivaliokunnan ja puhemiehistön väliseen, molemminpuoliseen luottamukseen ja kunnioitukseen perustuvaan hyvään yhteistyöhön; katsoo, että sovittelussa 22. syyskuuta 2011 ja parlamentin ennakkoarvion yhteydessä tehtyä sopimusta (6. huhtikuuta 2011 annettu päätöslauselma hyväksyttiin täysistunnossa äänin 479 puolesta) ei saisi kyseenalaistaa ja että mitään sopimuksen osatekijöistä ei pitäisi avata uudelleen, jos sopimukseen pääsemisen jälkeen ei ole ilmaantunut uusia olosuhteita; |
| --- | --- |

78.

on tyytyväinen budjettivaliokunnan ja puhemiehistön väliseen, molemminpuoliseen luottamukseen ja kunnioitukseen perustuvaan hyvään yhteistyöhön; katsoo, että sovittelussa 22. syyskuuta 2011 ja parlamentin ennakkoarvion yhteydessä tehtyä sopimusta (6. huhtikuuta 2011 annettu päätöslauselma hyväksyttiin täysistunnossa äänin 479 puolesta) ei saisi kyseenalaistaa ja että mitään sopimuksen osatekijöistä ei pitäisi avata uudelleen, jos sopimukseen pääsemisen jälkeen ei ole ilmaantunut uusia olosuhteita;

| 79. | toteaa, että yleinen kulukorvaus on jäädytetty vuoden 2011 tasolle; pyytää, että puhemiehistö ei tee mihinkään jäsenten korvauksiin (päivärahat mukaan luettuina) indeksimukautusta; |
| --- | --- |

79.

toteaa, että yleinen kulukorvaus on jäädytetty vuoden 2011 tasolle; pyytää, että puhemiehistö ei tee mihinkään jäsenten korvauksiin (päivärahat mukaan luettuina) indeksimukautusta;

| 80. | toistaa, että parlamentin talousarvioneuvottelun aikana ehdotettiin useita varauksia; panee merkille budjettivaliokunnan ja puhemiehistön sovittelussa saavuttaman kompromissin mutta kehottaa vastaamaan näiden parlamentin talousarvioon liittyvien varausten perusteena oleviin kysymyksiin ja käsittelemään ne avoimesti ja antamaan selkeää tietoa kääntämis- ja tulkkaustarpeista, ruokaloista, siivouksesta ja kunnossapidosta sekä matkustuspalveluista ja -järjestelyistä, muista ulkoisista palveluista ja hintarakenteesta sekä muista näitä palveluja koskevista avustuksista; |
| --- | --- |

80.

toistaa, että parlamentin talousarvioneuvottelun aikana ehdotettiin useita varauksia; panee merkille budjettivaliokunnan ja puhemiehistön sovittelussa saavuttaman kompromissin mutta kehottaa vastaamaan näiden parlamentin talousarvioon liittyvien varausten perusteena oleviin kysymyksiin ja käsittelemään ne avoimesti ja antamaan selkeää tietoa kääntämis- ja tulkkaustarpeista, ruokaloista, siivouksesta ja kunnossapidosta sekä matkustuspalveluista ja -järjestelyistä, muista ulkoisista palveluista ja hintarakenteesta sekä muista näitä palveluja koskevista avustuksista;

Henkilöresurssit

| 81. | hyväksyy seuraavat muutokset henkilöstötaulukkoon:






  — | kahden väliaikaisen AST3-toimen muuttaminen kahdeksi vakituiseksi AST1-toimeksi työterveysasemalla |
| --- | --- | --- |

81.

hyväksyy seuraavat muutokset henkilöstötaulukkoon:

—

kahden väliaikaisen AST3-toimen muuttaminen kahdeksi vakituiseksi AST1-toimeksi työterveysasemalla

| — | 30 AD5-toimen ylennys AD7-toimiksi, jotta voidaan ottaa huomioon sisäisten AD7-kilpailujen tulokset |
| --- | --- |

—

30 AD5-toimen ylennys AD7-toimiksi, jotta voidaan ottaa huomioon sisäisten AD7-kilpailujen tulokset

| — | 15 AST-toimen (viisi AST3-toimea, viisi AST5-toimea ja viisi AST7-toimea) muuntaminen 15 AD5-toimeksi; |
| --- | --- |

—

15 AST-toimen (viisi AST3-toimea, viisi AST5-toimea ja viisi AST7-toimea) muuntaminen 15 AD5-toimeksi;

| 82. | päättää hyväksyä oikaisukirjelmässä ehdotetun turvallisuusyksikön muuttamisen sisäiseksi yksiköksi ja samalla luoda 29 uutta toimea (26 AST1-toimea ja 3 AD5-toimea) henkilöstötaulukkoon; |
| --- | --- |

82.

päättää hyväksyä oikaisukirjelmässä ehdotetun turvallisuusyksikön muuttamisen sisäiseksi yksiköksi ja samalla luoda 29 uutta toimea (26 AST1-toimea ja 3 AD5-toimea) henkilöstötaulukkoon;

| 83. | hyväksyy seuraavat oikaisukirjelmään sisältyvät toimet, joiden vaikutukset on tasattu muilla säästöillä:






  — | määrärahojen vapauttaminen varauksesta uutta turvallisuuspolitiikkaa varten |
| --- | --- | --- |

83.

hyväksyy seuraavat oikaisukirjelmään sisältyvät toimet, joiden vaikutukset on tasattu muilla säästöillä:

—

määrärahojen vapauttaminen varauksesta uutta turvallisuuspolitiikkaa varten

| — | hallinnollisista toimista aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen hyvittäminen |
| --- | --- |

—

hallinnollisista toimista aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen hyvittäminen

| — | sopimussuhteista henkilöstöä koskevien määrärahojen lisäys, jotta voidaan tukea parlamentin kiinteistöpolitiikan täytäntöönpanoa |
| --- | --- |

—

sopimussuhteista henkilöstöä koskevien määrärahojen lisäys, jotta voidaan tukea parlamentin kiinteistöpolitiikan täytäntöönpanoa

| — | Euroopan parlamentaariselle yhdistykselle maksettavan vuotuisen avustuksen korotus; |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentaariselle yhdistykselle maksettavan vuotuisen avustuksen korotus;

Kiinteistö-, viestintä ja tiedotuspolitiikka

| 84. | katsoo, että parlamentin kiinteistöpolitiikka vaatii huolellista analysointia ja että hallinnon olisi kehitettävä kiinteistöpolitiikkaa edelleen yhteistyössä budjettivaliokunnan kanssa; pyytää saada säännöllisesti tietoa sellaisten Konrad Adenauer -rakennuksen, Euroopan historian talon sekä Euroopan parlamentin toimipaikoilla olevien rakennus- tai ostohankkeiden kaltaisten kiinteistöhankkeiden uusista vaiheista, joilla on merkittäviä rahoitusvaikutuksia talousarvioon; pyytää tietoja infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston kolmivuotiseen suunnitelmaan liittyvien mahdollisten uusien toimien perustamisesta, ennen kuin hallinto hyväksyy ne; pyytää hallintoa tekemään komission ja mahdollisesti muiden sellaisten toimielinten kanssa, jotka haluavat käyttää Euroopan historian talon tiloja, sopimuksen kustannusten jakamisesta osana juoksevia kuluja; kehottaa EU:n toimielimiä koordinoimaan paremmin vierailuohjelmiaan, jotta voidaan luoda yhteisvaikutuksia, lisätä vierailijoiden tyytyväisyyttä ja jakaa kustannuksia; pyytää hallintoa parantamaan toimielinten välisten hankkeiden hallintoa; |
| --- | --- |

84.

katsoo, että parlamentin kiinteistöpolitiikka vaatii huolellista analysointia ja että hallinnon olisi kehitettävä kiinteistöpolitiikkaa edelleen yhteistyössä budjettivaliokunnan kanssa; pyytää saada säännöllisesti tietoa sellaisten Konrad Adenauer -rakennuksen, Euroopan historian talon sekä Euroopan parlamentin toimipaikoilla olevien rakennus- tai ostohankkeiden kaltaisten kiinteistöhankkeiden uusista vaiheista, joilla on merkittäviä rahoitusvaikutuksia talousarvioon; pyytää tietoja infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston kolmivuotiseen suunnitelmaan liittyvien mahdollisten uusien toimien perustamisesta, ennen kuin hallinto hyväksyy ne; pyytää hallintoa tekemään komission ja mahdollisesti muiden sellaisten toimielinten kanssa, jotka haluavat käyttää Euroopan historian talon tiloja, sopimuksen kustannusten jakamisesta osana juoksevia kuluja; kehottaa EU:n toimielimiä koordinoimaan paremmin vierailuohjelmiaan, jotta voidaan luoda yhteisvaikutuksia, lisätä vierailijoiden tyytyväisyyttä ja jakaa kustannuksia; pyytää hallintoa parantamaan toimielinten välisten hankkeiden hallintoa;

| 85. | tähdentää, että määrärahat uuden sopimussuhteisen henkilöstön palkkaamiseksi parlamentin kiinteistöpolitiikan täytäntöönpanon tukemista varten on varmistettava tulevina varainhoitovuosina avoimesti; pyytää lisäksi, että sille tiedotetaan uusien toimien perustamista koskevista aikeista sekä infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston toimintaan varattujen määrärahojen mahdollisesta lisäämisestä ennen kuin hallinto ne hyväksyy; |
| --- | --- |

85.

tähdentää, että määrärahat uuden sopimussuhteisen henkilöstön palkkaamiseksi parlamentin kiinteistöpolitiikan täytäntöönpanon tukemista varten on varmistettava tulevina varainhoitovuosina avoimesti; pyytää lisäksi, että sille tiedotetaan uusien toimien perustamista koskevista aikeista sekä infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston toimintaan varattujen määrärahojen mahdollisesta lisäämisestä ennen kuin hallinto ne hyväksyy;

| 86. | katsoo, että Euroopan historian talo -hanke vaatii muilta toimielimiltä aktiivista yhteistyötä ja osallistumista rahoitukseen; ilmaisee tyytyväisyytensä komission puheenjohtajan 28. syyskuuta 2011 päivätyssä kirjeessään antamaan sitoumukseen osallistua hankkeeseen huomattavalla tavalla ja varmistaa tuki Euroopan historian talon toiminnalle; palauttaa mieliin 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman, jossa se pyysi esittämään liiketoimintasuunnitelman, jossa esitellään Euroopan historian talon pitkän aikavälin liiketoimintastrategia, ja toteaa, että hallinto on antanut pyydetyt tiedot; toistaa, että hankkeeseen liittyvät päätökset olisi tehtävä avoimen keskustelun ja hedelmällisen vuoropuhelun perusteella ja että olisi huolehdittava päätöksentekomenettelyn avoimuudesta; pyytää saada rakennushankkeesta mahdollisimman pian tietoa varainhoitoasetuksen 179 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kehottaa puhemiehistöä varmistamaan, että liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvää kustannussuunnitelmaa noudatetaan tarkasti; |
| --- | --- |

86.

katsoo, että Euroopan historian talo -hanke vaatii muilta toimielimiltä aktiivista yhteistyötä ja osallistumista rahoitukseen; ilmaisee tyytyväisyytensä komission puheenjohtajan 28. syyskuuta 2011 päivätyssä kirjeessään antamaan sitoumukseen osallistua hankkeeseen huomattavalla tavalla ja varmistaa tuki Euroopan historian talon toiminnalle; palauttaa mieliin 6. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman, jossa se pyysi esittämään liiketoimintasuunnitelman, jossa esitellään Euroopan historian talon pitkän aikavälin liiketoimintastrategia, ja toteaa, että hallinto on antanut pyydetyt tiedot; toistaa, että hankkeeseen liittyvät päätökset olisi tehtävä avoimen keskustelun ja hedelmällisen vuoropuhelun perusteella ja että olisi huolehdittava päätöksentekomenettelyn avoimuudesta; pyytää saada rakennushankkeesta mahdollisimman pian tietoa varainhoitoasetuksen 179 artiklan 3 kohdan mukaisesti; kehottaa puhemiehistöä varmistamaan, että liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvää kustannussuunnitelmaa noudatetaan tarkasti;

| 87. | katsoo, että pyrittäessä luomaan pitkän aikavälin säästöjä ja uudenaikaistamaan ja tehostamaan organisaatiota parlamentin talousarviota olisi verrattava edustavaan otokseen jäsenvaltioiden talousarvioita sekä Yhdysvaltojen kongressin talousarvioon; |
| --- | --- |

87.

katsoo, että pyrittäessä luomaan pitkän aikavälin säästöjä ja uudenaikaistamaan ja tehostamaan organisaatiota parlamentin talousarviota olisi verrattava edustavaan otokseen jäsenvaltioiden talousarvioita sekä Yhdysvaltojen kongressin talousarvioon;

Ympäristöön liittyvät asiat

| 88. | on tyytyväinen sellaisten konkreettisten kannustimien käyttöönottoon, joilla pyritään edistämään vähemmän saastuttavien liikennemuotojen käyttöä, esimerkiksi 50 prosentin korvaus Jobcard-järjestelmästä Brysselissä; huomauttaa, että matkakuluja koskevissa budjettikohdissa olevat varaukset ovat riippuvaisia myös puhemiehistön pyytämän kertomuksen tuloksista, koska kertomuksessa käsitellään matkakulujen optimoimiseksi toteutettavien toimien toteutettavuutta ja annetaan talousarviosäästöjä koskevia suosituksia; |
| --- | --- |

88.

on tyytyväinen sellaisten konkreettisten kannustimien käyttöönottoon, joilla pyritään edistämään vähemmän saastuttavien liikennemuotojen käyttöä, esimerkiksi 50 prosentin korvaus Jobcard-järjestelmästä Brysselissä; huomauttaa, että matkakuluja koskevissa budjettikohdissa olevat varaukset ovat riippuvaisia myös puhemiehistön pyytämän kertomuksen tuloksista, koska kertomuksessa käsitellään matkakulujen optimoimiseksi toteutettavien toimien toteutettavuutta ja annetaan talousarviosäästöjä koskevia suosituksia;

| 89. | kehottaa ryhtymään lisätoimiin energian, veden ja paperin kulutuksen vähentämiseksi, jotta parlamentin talousarviossa voidaan luoda säästöjä; |
| --- | --- |

89.

kehottaa ryhtymään lisätoimiin energian, veden ja paperin kulutuksen vähentämiseksi, jotta parlamentin talousarviossa voidaan luoda säästöjä;

Pääluokka IV –
     
  Unionin tuomioistuin

| 90. | huomauttaa, että neuvoston esittämien leikkausten jälkeen tuomioistuin ei kykenisi hoitamaan asianmukaisesti keskeisiä tehtäviään tuomioistuimen työmäärän lisääntyessä; on siksi päättänyt palauttaa osittain talousarvioesityksen erityisesti jäseniä, henkilöstöä ja tietotekniikkaa koskevien määrärahojen osalta; |
| --- | --- |

90.

huomauttaa, että neuvoston esittämien leikkausten jälkeen tuomioistuin ei kykenisi hoitamaan asianmukaisesti keskeisiä tehtäviään tuomioistuimen työmäärän lisääntyessä; on siksi päättänyt palauttaa osittain talousarvioesityksen erityisesti jäseniä, henkilöstöä ja tietotekniikkaa koskevien määrärahojen osalta;

Pääluokka V –
     
  Tilintarkastustuomioistuin

| 91. | panee merkille tilitarkastustuomioistuimen huomattavat ponnistelut henkilöstön siirtämiseksi tukitoimista tarkastustoimiin, jotta se voisi vastata toimielimeen kohdistuvaan kysynnän kasvuun ja löytää huomattavia säästöjä hallintomenoissaan; toteaa, että neuvosto on leikannut palkkamäärärahoja vuoden 2010 alhaisen toteutumisasteen perusteella; odottaa, että vuoden 2011 toteutumisaste on parempi, ja on siksi päättänyt palauttaa talousarvioesityksen osittain; |
| --- | --- |

91.

panee merkille tilitarkastustuomioistuimen huomattavat ponnistelut henkilöstön siirtämiseksi tukitoimista tarkastustoimiin, jotta se voisi vastata toimielimeen kohdistuvaan kysynnän kasvuun ja löytää huomattavia säästöjä hallintomenoissaan; toteaa, että neuvosto on leikannut palkkamäärärahoja vuoden 2010 alhaisen toteutumisasteen perusteella; odottaa, että vuoden 2011 toteutumisaste on parempi, ja on siksi päättänyt palauttaa talousarvioesityksen osittain;

Pääluokka VI –
     
  Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 92. | toteaa, että jotkut neuvoston tekemät vähennykset vaarantaisivat talous- ja sosiaalikomitean keskeisten tehtävien hoitamisen ja asettaisivat kyseenalaiseksi sen mahdollisuudet täyttää oikeudelliset velvoitteensa henkilöstöään kohtaan; päättää siksi palauttaa talous- ja sosiaalikomitean jäsenten käytössä toimielimen ydintehtävien suorittamiseksi olevat määrärahat talousarvioesityksen tasolle ja ottaa huomioon, että komitean ydintehtävänä on antaa jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan järjestöille mahdollisuus esittää näkemyksensä koko EU:n tasolla; katsoo, että varovaisten inflaatioennusteiden vuoksi talousarvioesityksen määrät merkitsevät reaalisesti määrärahojen jäädyttämistä; päättää palauttaa talousarvioesityksen henkilöstön palkkojen ja korvausten osalta, jotta talous- ja sosiaalikomitea voi täyttää velvoitteensa henkilöstöään kohtaan, ja päättää palauttaa talousarvioesityksen osittain tulkkauksen osalta, jotta toteutumisaste voidaan palauttaa vuoden 2009 tasolle, mikä merkitsisi silti reaalista vähennystä tulkkauksen määrän lisääntymisen vuoksi; |
| --- | --- |

92.

toteaa, että jotkut neuvoston tekemät vähennykset vaarantaisivat talous- ja sosiaalikomitean keskeisten tehtävien hoitamisen ja asettaisivat kyseenalaiseksi sen mahdollisuudet täyttää oikeudelliset velvoitteensa henkilöstöään kohtaan; päättää siksi palauttaa talous- ja sosiaalikomitean jäsenten käytössä toimielimen ydintehtävien suorittamiseksi olevat määrärahat talousarvioesityksen tasolle ja ottaa huomioon, että komitean ydintehtävänä on antaa jäsenvaltioiden kansalaisyhteiskunnan järjestöille mahdollisuus esittää näkemyksensä koko EU:n tasolla; katsoo, että varovaisten inflaatioennusteiden vuoksi talousarvioesityksen määrät merkitsevät reaalisesti määrärahojen jäädyttämistä; päättää palauttaa talousarvioesityksen henkilöstön palkkojen ja korvausten osalta, jotta talous- ja sosiaalikomitea voi täyttää velvoitteensa henkilöstöään kohtaan, ja päättää palauttaa talousarvioesityksen osittain tulkkauksen osalta, jotta toteutumisaste voidaan palauttaa vuoden 2009 tasolle, mikä merkitsisi silti reaalista vähennystä tulkkauksen määrän lisääntymisen vuoksi;

Pääluokka VII –
     
  Alueiden komitea

| 93. | torjuu osittain neuvoston tekemät leikkaukset; lisää useimpien kyseessä olevien kohtien määrärahoja, koska neuvosto on leikannut määrärahat huomattavasti alle vuosien 2010 ja 2011 toteutumisasteen; päättää näin ollen palauttaa talousarvioesityksen, jotta toimielimellä on mahdollisuus jatkaa poliittista toimintaansa vuoden 2011 tasolla; |
| --- | --- |

93.

torjuu osittain neuvoston tekemät leikkaukset; lisää useimpien kyseessä olevien kohtien määrärahoja, koska neuvosto on leikannut määrärahat huomattavasti alle vuosien 2010 ja 2011 toteutumisasteen; päättää näin ollen palauttaa talousarvioesityksen, jotta toimielimellä on mahdollisuus jatkaa poliittista toimintaansa vuoden 2011 tasolla;

Pääluokka VIII –
     
  Euroopan oikeusasiamies

| 94. | ottaa huomioon, että tämän toimielimen määrärahoja on jo vähennetty huomattavasti viimeisten kahden vuoden aikana; palauttaa sen vuoksi talousarvioesityksen useimmissa budjettikohdissa; |
| --- | --- |

94.

ottaa huomioon, että tämän toimielimen määrärahoja on jo vähennetty huomattavasti viimeisten kahden vuoden aikana; palauttaa sen vuoksi talousarvioesityksen useimmissa budjettikohdissa;

Pääluokka IX –
     
  Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 95. | on eri mieltä neuvoston kanssa ja hyväksyy kahden uuden vakituisen toimen perustamisen (yksi AD9- ja yksi AD6-toimi) Euroopan tietosuojavaltuutetun henkilöstötaulukkoon niiden uusien tehtävien vuoksi, jotka tälle toimielimelle on osoitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja joissa on kyse siitä, että seurataan ja varmistetaan, että yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojaa koskevia perusoikeuksia kunnioitetaan (kaikissa EU:n toimielimissä); hyväksyy tietosuojavaltuutetun johtajan toimen muuttamisen AD15-toimeksi AD14-toimesta, jotta voidaan noudattaa oikeudellisia velvoitteita, vaikka toimielimen henkilöstön kokonaismäärä on 43 toimea; |
| --- | --- |

95.

on eri mieltä neuvoston kanssa ja hyväksyy kahden uuden vakituisen toimen perustamisen (yksi AD9- ja yksi AD6-toimi) Euroopan tietosuojavaltuutetun henkilöstötaulukkoon niiden uusien tehtävien vuoksi, jotka tälle toimielimelle on osoitettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklassa ja joissa on kyse siitä, että seurataan ja varmistetaan, että yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojaa koskevia perusoikeuksia kunnioitetaan (kaikissa EU:n toimielimissä); hyväksyy tietosuojavaltuutetun johtajan toimen muuttamisen AD15-toimeksi AD14-toimesta, jotta voidaan noudattaa oikeudellisia velvoitteita, vaikka toimielimen henkilöstön kokonaismäärä on 43 toimea;

| 96. | on päättänyt samasta syystä palauttaa muissa budjettikohdissa talousarvioesityksen; |
| --- | --- |

96.

on päättänyt samasta syystä palauttaa muissa budjettikohdissa talousarvioesityksen;

Pääluokka X –
     
  Euroopan ulkosuhdehallinto

| 97. | panee merkille, että Euroopan ulkosuhdehallinto on uusi organisaatio, joka kuvastaa tärkeitä eurooppalaisia tavoitteita, joten se tarvitsee riittävät resurssit; katsoo näin ollen, että henkilöstön palkkoja vuonna 2012 koskevissa määrärahoissa on otettava huomioon avoimien toimien todellinen määrä syksyllä 2011; kehottaa ulkosuhdehallintoa toimimaan pidättyväisesti uusien korkeiden virkojen perustamisen suhteen; katsoo, että yhtenä keinona tämän saavuttamiseksi voisi olla kansallisten asiantuntijoiden korvaaminen vaiheittain jäsenvaltioiden virkamiesten vakituisilla viroilla; panee merkille, että kansallisia asiantuntijoita ei lasketa kolmasosaan ulkosuhdehallinnon AD-tason henkilöstöstä; palauttaa kuitenkin mieliin neuvoston päätöksen Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta, jonka mukaan "Euroopan ulkosuhdehallintoon 7 artiklan mukaisesti lähetetyn kansallisen asiantuntijan työsopimuksen päättyessä tehtävä muutetaan väliaikaisen toimihenkilön toimeksi, jos tehtävä, jota kansallinen asiantuntija hoitaa, vastaa AD-tason henkilöstön tavallisesti hoitamaa tehtävää, edellyttäen, että henkilöstötaulukossa on saatavilla tarvittava toimi"; korostaa lisäksi operatiivisia vaatimuksia, jotka koskevat ulkosuhdehallinnon ja sille perustettujen omien tietotekniikkajärjestelmien siirtymistä uuteen rakennukseen, ja katsoo, että nämä tarpeet on rahoitettava; |
| --- | --- |

97.

panee merkille, että Euroopan ulkosuhdehallinto on uusi organisaatio, joka kuvastaa tärkeitä eurooppalaisia tavoitteita, joten se tarvitsee riittävät resurssit; katsoo näin ollen, että henkilöstön palkkoja vuonna 2012 koskevissa määrärahoissa on otettava huomioon avoimien toimien todellinen määrä syksyllä 2011; kehottaa ulkosuhdehallintoa toimimaan pidättyväisesti uusien korkeiden virkojen perustamisen suhteen; katsoo, että yhtenä keinona tämän saavuttamiseksi voisi olla kansallisten asiantuntijoiden korvaaminen vaiheittain jäsenvaltioiden virkamiesten vakituisilla viroilla; panee merkille, että kansallisia asiantuntijoita ei lasketa kolmasosaan ulkosuhdehallinnon AD-tason henkilöstöstä; palauttaa kuitenkin mieliin neuvoston päätöksen Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta, jonka mukaan "Euroopan ulkosuhdehallintoon 7 artiklan mukaisesti lähetetyn kansallisen asiantuntijan työsopimuksen päättyessä tehtävä muutetaan väliaikaisen toimihenkilön toimeksi, jos tehtävä, jota kansallinen asiantuntija hoitaa, vastaa AD-tason henkilöstön tavallisesti hoitamaa tehtävää, edellyttäen, että henkilöstötaulukossa on saatavilla tarvittava toimi"; korostaa lisäksi operatiivisia vaatimuksia, jotka koskevat ulkosuhdehallinnon ja sille perustettujen omien tietotekniikkajärjestelmien siirtymistä uuteen rakennukseen, ja katsoo, että nämä tarpeet on rahoitettava;

| 98. | ottaa huomioon ulkosuhdehallinnolta saadut selvitykset, jotka toimitettiin budjettivaliokunnan puheenjohtajalle osoitetulla, 30. syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä ja jotka koskevat EU:n virkamiesten osuutta henkilöstötaulukosta korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan antaman sitoumuksen mukaisesti; päättää näin ollen palauttaa komission talousarvioesityksessä ehdotetun Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstötaulukon ja katsoo, että kaikki varaukset, jotka koskevat palvelukseenottoa ja EU:n edustuston perustamista Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, olisi purettava; |
| --- | --- |

98.

ottaa huomioon ulkosuhdehallinnolta saadut selvitykset, jotka toimitettiin budjettivaliokunnan puheenjohtajalle osoitetulla, 30. syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä ja jotka koskevat EU:n virkamiesten osuutta henkilöstötaulukosta korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan antaman sitoumuksen mukaisesti; päättää näin ollen palauttaa komission talousarvioesityksessä ehdotetun Euroopan ulkosuhdehallinnon henkilöstötaulukon ja katsoo, että kaikki varaukset, jotka koskevat palvelukseenottoa ja EU:n edustuston perustamista Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, olisi purettava;

| 99. | panee huolestuneena merkille, että neuvoston kantana on rajata ulkosuhdehallinnon vuoden 2012 talousarvioesitys + 2,25 prosenttiin; on omaksunut samoin varovaisen suhtautumistavan lisäyksiin yleisen rahoitustilanteen vuoksi ja hyväksyy ulkosuhdehallinnon vaatimukset vain osittain; |
| --- | --- |

99.

panee huolestuneena merkille, että neuvoston kantana on rajata ulkosuhdehallinnon vuoden 2012 talousarvioesitys + 2,25 prosenttiin; on omaksunut samoin varovaisen suhtautumistavan lisäyksiin yleisen rahoitustilanteen vuoksi ja hyväksyy ulkosuhdehallinnon vaatimukset vain osittain;

| 100. | hyväksyy pyydetyt muutokset ulkosuhdehallinnon henkilöstötaulukkoon ja erityisesti edustustojen lujittamisen; aikoo kuitenkin seurata edelleen tarkasti ulkosuhdehallinnon henkilöstön kokoonpanoa ja sen henkilöstösääntöihin kuuluvan velvoitteen noudattamista, että ainakin 60 prosenttia ulkosuhdehallinnon AD-tason henkilöstöstä on EU:n virkamiehiä; vaatii ulkosuhdehallintoa antamaan säännöllisesti kertomuksia tästä asiasta; huomauttaa, että ulkosuhdehallinnon määrärahatarpeiden lisäys johtuu aiemmin neuvostolle ja komissiolle kuuluvien valtuuksien jakamisesta uudelleen sekä aliarvioiduista tarpeista, joita ovat esimerkiksi käynnistämiskustannukset, uudet velvoitteet ja nykyisin neuvoston ja komission hoitamat tehtävät; |
| --- | --- |

100.

hyväksyy pyydetyt muutokset ulkosuhdehallinnon henkilöstötaulukkoon ja erityisesti edustustojen lujittamisen; aikoo kuitenkin seurata edelleen tarkasti ulkosuhdehallinnon henkilöstön kokoonpanoa ja sen henkilöstösääntöihin kuuluvan velvoitteen noudattamista, että ainakin 60 prosenttia ulkosuhdehallinnon AD-tason henkilöstöstä on EU:n virkamiehiä; vaatii ulkosuhdehallintoa antamaan säännöllisesti kertomuksia tästä asiasta; huomauttaa, että ulkosuhdehallinnon määrärahatarpeiden lisäys johtuu aiemmin neuvostolle ja komissiolle kuuluvien valtuuksien jakamisesta uudelleen sekä aliarvioiduista tarpeista, joita ovat esimerkiksi käynnistämiskustannukset, uudet velvoitteet ja nykyisin neuvoston ja komission hoitamat tehtävät;

*

* *

| 101. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä muille asianomaisille toimielimille ja elimille. |
| --- | --- |

101.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä muille asianomaisille toimielimille ja elimille.

---

(1)  EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0114.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0140.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0296.

(7)  Mukaan lukien lisätalousarviot 1–3/2011.

(8)  Katso esim. 23. kesäkuuta 2011 annettu parlamentin päätöslauselma kolmikantakokouksen neuvotteluvaltuuksista.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/155

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen tekeminen ja väliaikainen soveltaminen ***

P7_TA(2011)0462

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä (11114/2011 – C7-0184/2011 – 2011/0033(NLE))

2013/C 131 E/23

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11114/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11114/2011),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan väliseksi yhteistyösopimukseksi satelliittinavigoinnista (06647/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan väliseksi yhteistyösopimukseksi satelliittinavigoinnista (06647/2010),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 171 ja 172 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 171 ja 172 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0184/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan sekä 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan sekä 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A7-0316/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A7-0316/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/156

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011EY:n ja Yhdysvaltojen välinen sopimus Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämisestä, tarjonnasta ja käytöstä ***

P7_TA(2011)0463

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Amerikan yhdysvaltojen välisen Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämistä, tarjontaa ja käyttöä koskevan sopimuksen tekemisestä (11117/2011 – C7-0185/2011 – 2011/0054(NLE))

2013/C 131 E/24

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11117/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11117/2011),

| — | ottaa huomioon luonnoksen sopimukseksi Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämisestä, tarjonnasta ja käytöstä (11575/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen sopimukseksi Galileo- ja GPS-satelliittinavigointijärjestelmien ja niihin liittyvien sovellusten edistämisestä, tarjonnasta ja käytöstä (11575/2011),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 171 ja 172 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 171 ja 172 artiklan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0185/2011),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan, 90 artiklan 7 kohdan ja 46 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan, 90 artiklan 7 kohdan ja 46 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A7-0332/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A7-0332/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksille ja parlamenteille.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/156

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011Eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettava yhteinen verojärjestelmä *

P7_TA(2011)0464

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 26. lokakuuta 2011 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (uudelleenlaatiminen) (KOM(2010)0784 – C7-0030/2011 – 2010/0387(CNS))

2013/C 131 E/25

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2010)0784), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2010)0784),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C7-0030/2011),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan talous- ja raha-asioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 25. maaliskuuta 2011 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan talous- ja raha-asioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 25. maaliskuuta 2011 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A7-0314/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja jäljempänä tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja jäljempänä tarkistettuna;

| 2. | kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus direktiiviksi


  Johdanto-osan 9 kappale |
| (9) | Kiinteiden toimipaikkojen kohtelun osalta jäsenvaltioiden on mahdollisesti määriteltävä edellytykset ja oikeudelliset välineet kansallisten verotulojen suojaamiseksi ja kansallisen lainsäädännön kiertämisen estämiseksi perussopimuksen periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon kansainvälisesti hyväksytyt verosäännöt. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 kappale

(9)

Kiinteiden toimipaikkojen kohtelun osalta jäsenvaltioiden on mahdollisesti määriteltävä edellytykset ja oikeudelliset välineet kansallisten verotulojen suojaamiseksi ja kansallisen lainsäädännön kiertämisen estämiseksi perussopimuksen periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon kansainvälisesti hyväksytyt verosäännöt.

| (9) | Kiinteiden toimipaikkojen kohtelun osalta jäsenvaltioiden on mahdollisesti määriteltävä edellytykset ja oikeudelliset välineet kansallisten verotulojen suojaamiseksi ja kansallisen lainsäädännön kiertämisen estämiseksi
  sekä liian alhaisen verotuksen tai verottamatta jättämisen äärimmäisten muotojen välttämiseksi
  perussopimuksen periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon kansainvälisesti hyväksytyt verosäännöt. |
| --- | --- |

(9)

Kiinteiden toimipaikkojen kohtelun osalta jäsenvaltioiden on mahdollisesti määriteltävä edellytykset ja oikeudelliset välineet kansallisten verotulojen suojaamiseksi ja kansallisen lainsäädännön kiertämisen estämiseksi
  sekä liian alhaisen verotuksen tai verottamatta jättämisen äärimmäisten muotojen välttämiseksi
  perussopimuksen periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon kansainvälisesti hyväksytyt verosäännöt.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 kohta – a alakohta

| a) | oltava verottamatta tätä voittoa; tai |
| --- | --- |

a)

oltava verottamatta tätä voittoa; tai

| a) | oltava verottamatta tätä voittoa,
  jos sitä on jo verotettu tytäryhtiön sijaintivaltiossa soveltaen lakisääteistä yhtiöverokantaa, joka on vähintään 70 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavien lakisääteisten yhtiöverokantojen keskiarvosta
  ; tai |
| --- | --- |

a)

oltava verottamatta tätä voittoa,
  jos sitä on jo verotettu tytäryhtiön sijaintivaltiossa soveltaen lakisääteistä yhtiöverokantaa, joka on vähintään 70 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavien lakisääteisten yhtiöverokantojen keskiarvosta
  ; tai

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla – 1 kohta – b alakohta

| b) | verotettava tällaista voittoa, mutta samalla valtuutettava emoyhtiö ja kiinteä toimipaikka vähentämään maksettavan veron määrästä osuus, jonka tytäryhtiö tai mikä tahansa alatytäryhtiö on maksanut voittoon liittyvästä yhtiöverosta edellyttäen, että kunkin tason yhtiö ja alatytäryhtiö kuuluvat 2 artiklassa vahvistetun määritelmän piiriin ja 3 artiklassa säädetyt vaatimukset kunkin tason yhtiön ja alatytäryhtiön osalta täyttyvät, mutta kuitenkin enintään emoyhtiölle maksettavaksi määrättyä veromäärää vastaava määrä. |
| --- | --- |

b)

verotettava tällaista voittoa, mutta samalla valtuutettava emoyhtiö ja kiinteä toimipaikka vähentämään maksettavan veron määrästä osuus, jonka tytäryhtiö tai mikä tahansa alatytäryhtiö on maksanut voittoon liittyvästä yhtiöverosta edellyttäen, että kunkin tason yhtiö ja alatytäryhtiö kuuluvat 2 artiklassa vahvistetun määritelmän piiriin ja 3 artiklassa säädetyt vaatimukset kunkin tason yhtiön ja alatytäryhtiön osalta täyttyvät, mutta kuitenkin enintään emoyhtiölle maksettavaksi määrättyä veromäärää vastaava määrä.

| b) | verotettava tällaista voittoa
  soveltaen lakisääteistä yhtiöverokantaa, joka on vähintään 70 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavien lakisääteisten yhtiöverokantojen keskiarvosta
  , mutta samalla valtuutettava emoyhtiö ja kiinteä toimipaikka vähentämään maksettavan veron määrästä osuus, jonka tytäryhtiö tai mikä tahansa alatytäryhtiö on maksanut voittoon liittyvästä yhtiöverosta edellyttäen, että kunkin tason yhtiö ja alatytäryhtiö kuuluvat 2 artiklassa vahvistetun määritelmän piiriin ja 3 artiklassa säädetyt vaatimukset kunkin tason yhtiön ja alatytäryhtiön osalta täyttyvät, mutta kuitenkin enintään emoyhtiölle maksettavaksi määrättyä veromäärää vastaava määrä. |
| --- | --- |

b)

verotettava tällaista voittoa
  soveltaen lakisääteistä yhtiöverokantaa, joka on vähintään 70 prosenttia jäsenvaltioissa sovellettavien lakisääteisten yhtiöverokantojen keskiarvosta
  , mutta samalla valtuutettava emoyhtiö ja kiinteä toimipaikka vähentämään maksettavan veron määrästä osuus, jonka tytäryhtiö tai mikä tahansa alatytäryhtiö on maksanut voittoon liittyvästä yhtiöverosta edellyttäen, että kunkin tason yhtiö ja alatytäryhtiö kuuluvat 2 artiklassa vahvistetun määritelmän piiriin ja 3 artiklassa säädetyt vaatimukset kunkin tason yhtiön ja alatytäryhtiön osalta täyttyvät, mutta kuitenkin enintään emoyhtiölle maksettavaksi määrättyä veromäärää vastaava määrä.

---

(1)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/158

---

Keskiviikko 26. lokakuuta 2011Unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavat varainhoitosäännöt ***I

P7_TA(2011)0465

Euroopan parlamentin tarkistukset 26. lokakuuta 2011 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (KOM(2010)0815 – C7-0016/2011 – 2010/0395(COD)) (1)

2013/C 131 E/26

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 1 kappale |
| (1) | Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, joihin kuuluvat myös Lissabonin sopimuksen huomioon ottamiseksi tehtävät muutokset, asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi selkeyden vuoksi korvattava tällä asetuksella. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

(1)

Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, joihin kuuluvat myös Lissabonin sopimuksen huomioon ottamiseksi tehtävät muutokset, asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi selkeyden vuoksi korvattava tällä asetuksella.

| (1) | Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, joihin kuuluvat myös Lissabonin sopimuksen huomioon ottamiseksi tehtävät muutokset, asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi selkeyden vuoksi korvattava tällä
  Lissabonin sopimuksen mukaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdessä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä antamalla
  asetuksella. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, joihin kuuluvat myös Lissabonin sopimuksen huomioon ottamiseksi tehtävät muutokset, asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi selkeyden vuoksi korvattava tällä
  Lissabonin sopimuksen mukaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston yhdessä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä antamalla
  asetuksella.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| (2) | Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säädetään kaikkiin säädöksiin sovellettavista budjettiperiaatteista ja varainhoitosäännöistä, joita jokaisen toimielimen on noudatettava. Kyseisessä asetuksessa säädetyt perusperiaatteet ja asetuksen tarkoitus ja rakenne sekä talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavat perussäännöt olisi säilytettävä. Poikkeuksia edellä tarkoitetuista perusperiaatteista olisi arvioitava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon siten, että samalla otetaan huomioon niiden tarpeellisuus, niiden unionin vuotuiselle talousarviolle, jäljempänä ‧talousarvio‧, tuottama lisäarvo sekä sidosryhmille niistä aiheutuvat rasitteet. Varainhoitouudistuksen tärkeimmät osatekijät, joihin kuuluvat taloushallinnon toimijoiden tehtävät, tarkastusten ottaminen osaksi toiminnasta vastaavia yksiköitä, sisäiset tarkastajat, toimintoperusteinen budjetointi, kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen uudistaminen sekä avustuksia koskevat perusperiaatteet, on tarpeen säilyttää, ja ne on tarpeen nostaa entistä tärkeämpään asemaan. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säädetään kaikkiin säädöksiin sovellettavista budjettiperiaatteista ja varainhoitosäännöistä, joita jokaisen toimielimen on noudatettava. Kyseisessä asetuksessa säädetyt perusperiaatteet ja asetuksen tarkoitus ja rakenne sekä talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavat perussäännöt olisi säilytettävä. Poikkeuksia edellä tarkoitetuista perusperiaatteista olisi arvioitava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon siten, että samalla otetaan huomioon niiden tarpeellisuus, niiden unionin vuotuiselle talousarviolle, jäljempänä ‧talousarvio‧, tuottama lisäarvo sekä sidosryhmille niistä aiheutuvat rasitteet. Varainhoitouudistuksen tärkeimmät osatekijät, joihin kuuluvat taloushallinnon toimijoiden tehtävät, tarkastusten ottaminen osaksi toiminnasta vastaavia yksiköitä, sisäiset tarkastajat, toimintoperusteinen budjetointi, kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen uudistaminen sekä avustuksia koskevat perusperiaatteet, on tarpeen säilyttää, ja ne on tarpeen nostaa entistä tärkeämpään asemaan.

| (2) | Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säädetään kaikkiin säädöksiin sovellettavista budjettiperiaatteista ja varainhoitosäännöistä,
  jotka koskevat yleisen talousarvion vahvistamista ja toteuttamista ja joilla varmistetaan moitteeton ja tehokas varainhoito, unionin taloudellisten etujen valvonta ja suojelu sekä lisätään avoimuutta ja
  joita jokaisen toimielimen on noudatettava. Kyseisessä asetuksessa säädetyt perusperiaatteet ja asetuksen tarkoitus ja rakenne sekä talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavat perussäännöt olisi säilytettävä. Poikkeuksia edellä tarkoitetuista perusperiaatteista olisi arvioitava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon siten, että samalla otetaan huomioon niiden tarpeellisuus, niiden unionin vuotuiselle talousarviolle, jäljempänä ‧talousarvio‧, tuottama lisäarvo sekä sidosryhmille niistä aiheutuvat rasitteet. Varainhoitouudistuksen tärkeimmät osatekijät, joihin kuuluvat taloushallinnon toimijoiden tehtävät, tarkastusten ottaminen osaksi toiminnasta vastaavia yksiköitä, sisäiset tarkastajat, toimintoperusteinen budjetointi, kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen uudistaminen sekä avustuksia koskevat perusperiaatteet, on tarpeen säilyttää, ja ne on tarpeen nostaa entistä tärkeämpään asemaan. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säädetään kaikkiin säädöksiin sovellettavista budjettiperiaatteista ja varainhoitosäännöistä,
  jotka koskevat yleisen talousarvion vahvistamista ja toteuttamista ja joilla varmistetaan moitteeton ja tehokas varainhoito, unionin taloudellisten etujen valvonta ja suojelu sekä lisätään avoimuutta ja
  joita jokaisen toimielimen on noudatettava. Kyseisessä asetuksessa säädetyt perusperiaatteet ja asetuksen tarkoitus ja rakenne sekä talousarvio- ja varainhallintoon sovellettavat perussäännöt olisi säilytettävä. Poikkeuksia edellä tarkoitetuista perusperiaatteista olisi arvioitava uudelleen ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon siten, että samalla otetaan huomioon niiden tarpeellisuus, niiden unionin vuotuiselle talousarviolle, jäljempänä ‧talousarvio‧, tuottama lisäarvo sekä sidosryhmille niistä aiheutuvat rasitteet. Varainhoitouudistuksen tärkeimmät osatekijät, joihin kuuluvat taloushallinnon toimijoiden tehtävät, tarkastusten ottaminen osaksi toiminnasta vastaavia yksiköitä, sisäiset tarkastajat, toimintoperusteinen budjetointi, kirjanpitoperiaatteiden ja -sääntöjen uudistaminen sekä avustuksia koskevat perusperiaatteet, on tarpeen säilyttää, ja ne on tarpeen nostaa entistä tärkeämpään asemaan.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

| (4 a) | Unionin tutkimuksen puiteohjelmien sääntöjä ja menettelyjä olisi yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava edelleen, kuten todetaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2) sekä seitsemännen puiteohjelman väliarviointia käsittelevän asiantuntijaryhmän loppuraportissa, joka julkaistiin päätöksen N:o 1982/2006/EY 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti 12 päivänä marraskuuta 2010. |
| --- | --- |

(4 a)

Unionin tutkimuksen puiteohjelmien sääntöjä ja menettelyjä olisi yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava edelleen, kuten todetaan tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta 11 päivänä marraskuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (2) sekä seitsemännen puiteohjelman väliarviointia käsittelevän asiantuntijaryhmän loppuraportissa, joka julkaistiin päätöksen N:o 1982/2006/EY 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti 12 päivänä marraskuuta 2010.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| (5) | Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 määritellään ainoastaan ne pääperiaatteet ja perussäännöt, joilla säännellään perussopimusten soveltamisalaan kuuluvia talousarvioasioita kokonaisuudessaan. Soveltamissäännöistä säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002, jotta eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja siten parantaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 selkeyttä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧SEUT-sopimus‧, mukaisesti komissiolle voidaan siirtää valta
  hyväksyä soveltamisalaltaan yleisiä
  säädöksiä, joilla
  täydennetään tai muutetaan
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Eräät asetukseen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sisältyvät säännökset olisi tämän vuoksi otettava tähän asetukseen.
  Komission hyväksymien tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen olisi koskettava ainoastaan teknisiä yksityiskohtia ja täytäntöönpanomenettelyjä. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 määritellään ainoastaan ne pääperiaatteet ja perussäännöt, joilla säännellään perussopimusten soveltamisalaan kuuluvia talousarvioasioita kokonaisuudessaan. Soveltamissäännöistä säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002, jotta eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja siten parantaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 selkeyttä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧SEUT-sopimus‧, mukaisesti komissiolle voidaan siirtää valta
  hyväksyä soveltamisalaltaan yleisiä
  säädöksiä, joilla
  täydennetään tai muutetaan
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Eräät asetukseen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sisältyvät säännökset olisi tämän vuoksi otettava tähän asetukseen.
  Komission hyväksymien tämän asetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen olisi koskettava ainoastaan teknisiä yksityiskohtia ja täytäntöönpanomenettelyjä.

| (5) | Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 määritellään ainoastaan ne pääperiaatteet ja perussäännöt, joilla säännellään perussopimusten soveltamisalaan kuuluvia talousarvioasioita kokonaisuudessaan. Soveltamissäännöistä säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002, jotta eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja siten parantaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 selkeyttä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧SEUT-sopimus‧,
  290 artiklan
  mukaisesti
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä
  komissiolle voidaan siirtää valta
  antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä
  säädöksiä, joilla
  on tarkoitus ainoastaan täydentää tai muuttaa
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Eräät asetukseen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sisältyvät säännökset olisi tämän vuoksi otettava tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 määritellään ainoastaan ne pääperiaatteet ja perussäännöt, joilla säännellään perussopimusten soveltamisalaan kuuluvia talousarvioasioita kokonaisuudessaan. Soveltamissäännöistä säädetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002, jotta eri säännöt voidaan asettaa paremmin keskinäiseen arvojärjestykseen ja siten parantaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 selkeyttä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧SEUT-sopimus‧,
  290 artiklan
  mukaisesti
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä
  komissiolle voidaan siirtää valta
  antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä
  säädöksiä, joilla
  on tarkoitus ainoastaan täydentää tai muuttaa
  lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Eräät asetukseen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sisältyvät säännökset olisi tämän vuoksi otettava tähän asetukseen.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| (8) | Ennakkomaksuista kertyneitä korkoja koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava, koska ne aiheuttavat liikaa hallinnollisia rasitteita sekä unionin varojen saajille että komission yksiköille ja saavat aikaan väärinkäsityksiä komission yksiköiden, toimijoiden ja kumppaneiden välillä. Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa etenkin avustusten saajien näkökulmasta, velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen perimiseen olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti poistettava. Olisi kuitenkin oltava mahdollista sisällyttää tällainen velvollisuus valtuutussopimukseen, jotta ennakkomaksuista kertyneet korot voitaisiin käyttää eräiden valtuutettujen tahojen hallinnoimien ohjelmien tarpeisiin tai jotta ne voitaisiin periä. |
| --- | --- |

(8)

Ennakkomaksuista kertyneitä korkoja koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava, koska ne aiheuttavat liikaa hallinnollisia rasitteita sekä unionin varojen saajille että komission yksiköille ja saavat aikaan väärinkäsityksiä komission yksiköiden, toimijoiden ja kumppaneiden välillä. Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa etenkin avustusten saajien näkökulmasta, velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen perimiseen olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti poistettava. Olisi kuitenkin oltava mahdollista sisällyttää tällainen velvollisuus valtuutussopimukseen, jotta ennakkomaksuista kertyneet korot voitaisiin käyttää eräiden valtuutettujen tahojen hallinnoimien ohjelmien tarpeisiin tai jotta ne voitaisiin periä.

| (8) | Ennakkomaksuista kertyneitä korkoja koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava, koska ne aiheuttavat liikaa hallinnollisia rasitteita sekä unionin varojen saajille että komission yksiköille ja saavat aikaan väärinkäsityksiä komission yksiköiden, toimijoiden ja kumppaneiden välillä. Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa etenkin avustusten saajien näkökulmasta, velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen perimiseen olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti
  välittömästi
  poistettava. Olisi kuitenkin oltava mahdollista sisällyttää tällainen velvollisuus valtuutussopimukseen, jotta ennakkomaksuista kertyneet korot voitaisiin käyttää eräiden valtuutettujen tahojen hallinnoimien ohjelmien tarpeisiin tai jotta ne voitaisiin periä. |
| --- | --- |

(8)

Ennakkomaksuista kertyneitä korkoja koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava, koska ne aiheuttavat liikaa hallinnollisia rasitteita sekä unionin varojen saajille että komission yksiköille ja saavat aikaan väärinkäsityksiä komission yksiköiden, toimijoiden ja kumppaneiden välillä. Jotta säännöksiä voitaisiin yksinkertaistaa etenkin avustusten saajien näkökulmasta, velvollisuus ennakkomaksuihin perustuvien korkojen kerryttämiseen ja näiden korkojen perimiseen olisi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti
  välittömästi
  poistettava. Olisi kuitenkin oltava mahdollista sisällyttää tällainen velvollisuus valtuutussopimukseen, jotta ennakkomaksuista kertyneet korot voitaisiin käyttää eräiden valtuutettujen tahojen hallinnoimien ohjelmien tarpeisiin tai jotta ne voitaisiin periä.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | Perussopimuksessa
  edellytetään
  , että monivuotinen rahoituskehys vahvistetaan asetuksella
  .
  Tähän asetukseen
  on sen vuoksi tarpeen ottaa tiettyjä säännöksiä vuosiksi 2007–2013 vahvistetusta rahoituskehyksestä
  . Budjettikurin varmistamiseksi on etenkin tarpeen luoda yhteys monivuotisen rahoituskehyksen ja vuotuisen talousarviomenettelyn välille. Lisäksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännökset, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston sitoumusta noudattaa rakennetoimista, maaseudun kehittämisestä ja Euroopan kalatalousrahastosta annetuissa perussäädöksissä vahvistettua maksusitoumusmäärärahojen jakoa. |
| --- | --- |

(11)

Perussopimuksessa
  edellytetään
  , että monivuotinen rahoituskehys vahvistetaan asetuksella
  .
  Tähän asetukseen
  on sen vuoksi tarpeen ottaa tiettyjä säännöksiä vuosiksi 2007–2013 vahvistetusta rahoituskehyksestä
  . Budjettikurin varmistamiseksi on etenkin tarpeen luoda yhteys monivuotisen rahoituskehyksen ja vuotuisen talousarviomenettelyn välille. Lisäksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännökset, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston sitoumusta noudattaa rakennetoimista, maaseudun kehittämisestä ja Euroopan kalatalousrahastosta annetuissa perussäädöksissä vahvistettua maksusitoumusmäärärahojen jakoa.

| (11) | Koska
  perussopimuksessa
  määrätään
  , että monivuotinen rahoituskehys vahvistetaan
  tulevaisuudessa
  asetuksella
  ja talousarvion kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevaa toimielinten sopimusta on muutettava vastaavasti, on järkeenkäypää ottaa tietyt toimielinten sopimuksen määräykset
  tähän asetukseen. Budjettikurin varmistamiseksi on etenkin tarpeen luoda yhteys monivuotisen rahoituskehyksen ja vuotuisen talousarviomenettelyn välille. Lisäksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännökset, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston sitoumusta noudattaa rakennetoimista, maaseudun kehittämisestä ja Euroopan kalatalousrahastosta annetuissa perussäädöksissä vahvistettua maksusitoumusmäärärahojen jakoa. |
| --- | --- |

(11)

Koska
  perussopimuksessa
  määrätään
  , että monivuotinen rahoituskehys vahvistetaan
  tulevaisuudessa
  asetuksella
  ja talousarvion kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevaa toimielinten sopimusta on muutettava vastaavasti, on järkeenkäypää ottaa tietyt toimielinten sopimuksen määräykset
  tähän asetukseen. Budjettikurin varmistamiseksi on etenkin tarpeen luoda yhteys monivuotisen rahoituskehyksen ja vuotuisen talousarviomenettelyn välille. Lisäksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännökset, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston sitoumusta noudattaa rakennetoimista, maaseudun kehittämisestä ja Euroopan kalatalousrahastosta annetuissa perussäädöksissä vahvistettua maksusitoumusmäärärahojen jakoa.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| (13 a) | Kolmansien osapuolten, jotka eivät ole valtioita, tuloja, joita ne saavat toiminnastaan unionin oikeutettujen tavoitteiden, kuten savukkeiden salakuljetuksen ja väärentämisen torjunnan (niin kutsuttu Philip Morris -sopimus) hyväksi, olisi käsiteltävä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varsinkin, kun ne ovat seurausta vaihtoehtoisen riidanratkaisun prosessin yhteydessä tehdyistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(13 a)

Kolmansien osapuolten, jotka eivät ole valtioita, tuloja, joita ne saavat toiminnastaan unionin oikeutettujen tavoitteiden, kuten savukkeiden salakuljetuksen ja väärentämisen torjunnan (niin kutsuttu Philip Morris -sopimus) hyväksi, olisi käsiteltävä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varsinkin, kun ne ovat seurausta vaihtoehtoisen riidanratkaisun prosessin yhteydessä tehdyistä sopimuksista.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| (16) | Suhteellisuusperiaatetta koskevissa säännöksissä olisi otettava käyttöön hyväksyttävän virheriskin käsite osana tulojen ja menojen hyväksyjän tekemää riskinarviointia. Toimielinten olisi voitava vähitellen luopua yleisestä 2 prosentin olennaisuusrajasta, jota tilintarkastustuomioistuin käyttää tehdessään päätelmiä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Hyväksyttävän virheriskin taso on tätä tarkoituksenmukaisempi perusta silloin, kun vastuuvapauden myöntävä viranomainen arvioi komission riskinhallinnan laatua. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi sen vuoksi määritettävä hyväksyttävän virheriskin taso kutakin toimintalohkoa varten siten, että sitä määritettäessä otetaan huomioon tarkastusten kustannus-hyötysuhde. |
| --- | --- |

(16)

Suhteellisuusperiaatetta koskevissa säännöksissä olisi otettava käyttöön hyväksyttävän virheriskin käsite osana tulojen ja menojen hyväksyjän tekemää riskinarviointia. Toimielinten olisi voitava vähitellen luopua yleisestä 2 prosentin olennaisuusrajasta, jota tilintarkastustuomioistuin käyttää tehdessään päätelmiä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Hyväksyttävän virheriskin taso on tätä tarkoituksenmukaisempi perusta silloin, kun vastuuvapauden myöntävä viranomainen arvioi komission riskinhallinnan laatua. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi sen vuoksi määritettävä hyväksyttävän virheriskin taso kutakin toimintalohkoa varten siten, että sitä määritettäessä otetaan huomioon tarkastusten kustannus-hyötysuhde.

| (16) | Virheriskin arvioimiseksi – ottaen huomioon moitteettoman varainhoidon periaate ja asianmukainen valvonta – ja virheriskiin reagoimiseksi olisi käytettävä virheriskin ilmaisevaa hallintovälinettä. |
| --- | --- |

(16)

Virheriskin arvioimiseksi – ottaen huomioon moitteettoman varainhoidon periaate ja asianmukainen valvonta – ja virheriskiin reagoimiseksi olisi käytettävä virheriskin ilmaisevaa hallintovälinettä.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| (16 a) | Avoimuusperiaate, joka on kirjattu SEUT-sopimuksen 15 artiklaan, jossa edellytetään, että toimielimet toimivat mahdollisimman avoimesti, edellyttää unionin talousarvion toteuttamisen yhteydessä, että kansalaiset saavat tietää mihin kohteeseen ja mihin tarkoitukseen unioni käyttää varoja. Tällainen tieto edistää demokraattista vuoropuhelua, myötävaikuttaa kansalaisten osallistumiseen unionin päätöksentekoprosessiin ja lujittaa toimielinten suorittamaa valvontaa unionin menojen osalta. Tämä tavoite olisi saavutettava julkaisemalla mieluiten modernien viestintävälineiden avulla asiaankuuluvat tiedot lopullisista toimeksisaajista ja unionin varojen saajista ottaen huomioon heidän oikeutetut intressinsä luottamuksellisuuden ja turvallisuuden alalla, ja kun on kyse luonnollisista henkilöistä, heidän oikeutensa nauttia yksityiselämän kunnioitusta ja oikeutensa henkilötietojen suojaan. Toimielinten olisi tästä syystä sovellettava valikoivaa lähestymistapaa suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Julkaisupäätösten olisi perustuttava asiaankuuluviin kriteereihin tarkoituksenmukaisen tiedon antamiseksi. |
| --- | --- |

(16 a)

Avoimuusperiaate, joka on kirjattu SEUT-sopimuksen 15 artiklaan, jossa edellytetään, että toimielimet toimivat mahdollisimman avoimesti, edellyttää unionin talousarvion toteuttamisen yhteydessä, että kansalaiset saavat tietää mihin kohteeseen ja mihin tarkoitukseen unioni käyttää varoja. Tällainen tieto edistää demokraattista vuoropuhelua, myötävaikuttaa kansalaisten osallistumiseen unionin päätöksentekoprosessiin ja lujittaa toimielinten suorittamaa valvontaa unionin menojen osalta. Tämä tavoite olisi saavutettava julkaisemalla mieluiten modernien viestintävälineiden avulla asiaankuuluvat tiedot lopullisista toimeksisaajista ja unionin varojen saajista ottaen huomioon heidän oikeutetut intressinsä luottamuksellisuuden ja turvallisuuden alalla, ja kun on kyse luonnollisista henkilöistä, heidän oikeutensa nauttia yksityiselämän kunnioitusta ja oikeutensa henkilötietojen suojaan. Toimielinten olisi tästä syystä sovellettava valikoivaa lähestymistapaa suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Julkaisupäätösten olisi perustuttava asiaankuuluviin kriteereihin tarkoituksenmukaisen tiedon antamiseksi.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 a kappale (uusi)

| (23 a) | Hyvin vähäisiin tai vähäisiin avustuksiin voidaan soveltaa yksinkertaistettuja kirjanpito- ja hyväksymisvaatimuksia saajalähtöisyyden edistämiseksi. |
| --- | --- |

(23 a)

Hyvin vähäisiin tai vähäisiin avustuksiin voidaan soveltaa yksinkertaistettuja kirjanpito- ja hyväksymisvaatimuksia saajalähtöisyyden edistämiseksi.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 b kappale (uusi)

| (23 b) | Avustuksia voidaan hyväksyä myös perustutkimukseen, jossa tutkimustoiminnan seurauksena ei voida esitellä tuloksia. |
| --- | --- |

(23 b)

Avustuksia voidaan hyväksyä myös perustutkimukseen, jossa tutkimustoiminnan seurauksena ei voida esitellä tuloksia.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| (24) | Kokemukset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joille annetaan asetuksen (EY, Euratom) 1605/2002 185 artiklassa unionin elimen asema, ovat osoittaneet, että käytettävissä olevien välineiden valikoimaa olisi laajennettava siten, että se sisältää myös elimet, joilla on unionin toimielimiin sovellettaviin sääntöihin verrattuna joustavammat säännöt, joita yksityisten kumppaneiden on helpompi noudattaa. Tällaisten vaihtoehtojen olisi perustuttava välilliseen hallinnointiin. Yhtenä vaihtoehtona olisi oltava perussäädöksellä perustettu elin, jolla on omat varainhoitosäännöt, joissa olisi otettava huomioon unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavat periaatteet. Nämä periaatteet olisi hyväksyttävä delegoidulla asetuksella, ja niiden olisi perustuttava periaatteisiin, joita sellaisten kolmansien yhteisöjen, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on noudatettava.
  Toisena vaihtoehtona olisi oltava jäsenvaltion yksityisoikeuden alaisten elinten toteuttamat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet. |
| --- | --- |

(24)

Kokemukset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joille annetaan asetuksen (EY, Euratom) 1605/2002 185 artiklassa unionin elimen asema, ovat osoittaneet, että käytettävissä olevien välineiden valikoimaa olisi laajennettava siten, että se sisältää myös elimet, joilla on unionin toimielimiin sovellettaviin sääntöihin verrattuna joustavammat säännöt, joita yksityisten kumppaneiden on helpompi noudattaa. Tällaisten vaihtoehtojen olisi perustuttava välilliseen hallinnointiin. Yhtenä vaihtoehtona olisi oltava perussäädöksellä perustettu elin, jolla on omat varainhoitosäännöt, joissa olisi otettava huomioon unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavat periaatteet. Nämä periaatteet olisi hyväksyttävä delegoidulla asetuksella, ja niiden olisi perustuttava periaatteisiin, joita sellaisten kolmansien yhteisöjen, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on noudatettava.
  Toisena vaihtoehtona olisi oltava jäsenvaltion yksityisoikeuden alaisten elinten toteuttamat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet.

| (24) | Kokemukset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joille annetaan asetuksen (EY, Euratom) 1605/2002 185 artiklassa unionin elimen asema, ovat osoittaneet, että käytettävissä olevien välineiden valikoimaa olisi laajennettava siten, että se sisältää myös elimet, joilla on unionin toimielimiin sovellettaviin sääntöihin verrattuna joustavammat säännöt, joita yksityisten kumppaneiden on helpompi noudattaa. Tällaisten vaihtoehtojen olisi perustuttava välilliseen hallinnointiin. Yhtenä vaihtoehtona olisi oltava perussäädöksellä perustettu elin, jolla on omat varainhoitosäännöt, joissa olisi otettava huomioon unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavat periaatteet. Nämä periaatteet olisi hyväksyttävä delegoidulla asetuksella,
  josta olisi kuultava Euroopan tilintarkastustuomioistuinta,
  ja niiden olisi perustuttava periaatteisiin, joita sellaisten kolmansien yhteisöjen, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on noudatettava. |
| --- | --- |

(24)

Kokemukset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, joille annetaan asetuksen (EY, Euratom) 1605/2002 185 artiklassa unionin elimen asema, ovat osoittaneet, että käytettävissä olevien välineiden valikoimaa olisi laajennettava siten, että se sisältää myös elimet, joilla on unionin toimielimiin sovellettaviin sääntöihin verrattuna joustavammat säännöt, joita yksityisten kumppaneiden on helpompi noudattaa. Tällaisten vaihtoehtojen olisi perustuttava välilliseen hallinnointiin. Yhtenä vaihtoehtona olisi oltava perussäädöksellä perustettu elin, jolla on omat varainhoitosäännöt, joissa olisi otettava huomioon unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavat periaatteet. Nämä periaatteet olisi hyväksyttävä delegoidulla asetuksella,
  josta olisi kuultava Euroopan tilintarkastustuomioistuinta,
  ja niiden olisi perustuttava periaatteisiin, joita sellaisten kolmansien yhteisöjen, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on noudatettava.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| (25) | Valvontaa ja tarkastuksia koskevat perusvelvollisuudet, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa ja joista nykyisin säädetään ainoastaan alakohtaisissa asetuksissa, olisi SEUT-sopimuksen
  317 artiklan
  soveltamiseksi otettava tähän asetukseen. Sen vuoksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännöksiä, joilla luodaan yhdenmukainen kehys kaikkia kyseeseen tulevia toimintalohkoja varten ja joissa säädetään yhdenmukaistetuista kansallisen tason hallintorakenteista
  ,
  näille rakenteille
  asetetuista yhteisistä
  hallinnointi- ja
  valvontavelvollisuuksista, vuotuisesta hallinnollisesta vahvistuslausumasta
  ja siitä
  annettavasta riippumattomasta tarkastuslausunnosta
  , jäsenvaltioiden
  antamasta vuotuisesta lausumasta
  , jossa ne ottavat vastuun niille hoidettavaksi annettujen unionin varojen hallinnoinnista, sekä komission
  käyttämistä
  maksujen tarkastamis-, hyväksymis-, keskeytys- ja
  korjausmenettelyistä
  . Yksityiskohtaiset säännökset olisi edelleen annettava alakohtaisissa asetuksissa. |
| --- | --- |

(25)

Valvontaa ja tarkastuksia koskevat perusvelvollisuudet, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa ja joista nykyisin säädetään ainoastaan alakohtaisissa asetuksissa, olisi SEUT-sopimuksen
  317 artiklan
  soveltamiseksi otettava tähän asetukseen. Sen vuoksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännöksiä, joilla luodaan yhdenmukainen kehys kaikkia kyseeseen tulevia toimintalohkoja varten ja joissa säädetään yhdenmukaistetuista kansallisen tason hallintorakenteista
  ,
  näille rakenteille
  asetetuista yhteisistä
  hallinnointi- ja
  valvontavelvollisuuksista, vuotuisesta hallinnollisesta vahvistuslausumasta
  ja siitä
  annettavasta riippumattomasta tarkastuslausunnosta
  , jäsenvaltioiden
  antamasta vuotuisesta lausumasta
  , jossa ne ottavat vastuun niille hoidettavaksi annettujen unionin varojen hallinnoinnista, sekä komission
  käyttämistä
  maksujen tarkastamis-, hyväksymis-, keskeytys- ja
  korjausmenettelyistä
  . Yksityiskohtaiset säännökset olisi edelleen annettava alakohtaisissa asetuksissa.

| (25) | Valvontaa ja tarkastuksia koskevat perusvelvollisuudet, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa ja joista nykyisin säädetään ainoastaan alakohtaisissa asetuksissa, olisi SEUT-sopimuksen
  317 ja 290 artiklan
  soveltamiseksi otettava tähän asetukseen. Sen vuoksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännöksiä, joilla luodaan yhdenmukainen kehys kaikkia kyseeseen tulevia toimintalohkoja varten ja joissa säädetään yhdenmukaistetuista kansallisen tason hallintorakenteista
  sekä jotka eivät synnytä lisää valvontarakenteita vaan antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden hyväksyä elimiä
  ,
  joille on annettu tehtäväksi unionin varojen täytäntöönpano. Jäsenvaltioilla olisi oltava valtuudet määrittää hyväksynnän antavan viranomaisen tehtäviä hoitava yksikkö tai organisaatio, joka voi olla samalla hallinnollisella tasolla kuin hyväksytty elin tai vastata jo sillä hetkellä muiden viranomaisten valvonnasta; tämä ei saisi estää jäsenvaltioita valitsemasta mitä muuta rakennetta tahansa, kunhan se tapahtuu tämän asetuksen säännösten mukaisesti. Lisäksi tähän asetukseen olisi otettava
  näille rakenteille
  asetetut yhteiset
  hallinnointi- ja
  valvontavelvollisuudet, vuotuinen hallinnollinen vahvistuslausuma
  ja siitä
  annettava riippumaton tarkastuslausunto
  , jäsenvaltioiden
  antama vuotuinen lausuma
  , jossa ne ottavat vastuun niille hoidettavaksi annettujen unionin varojen hallinnoinnista, sekä komission
  käyttämät
  maksujen tarkastamis-, hyväksymis-, keskeytys- ja
  korjausmenettelyt, jotta luotaisiin johdonmukainen lainsäädäntökehys, joka myös parantaa yleistä oikeusvarmuutta ja tarkastusten ja korjaavien toimien tehokkuutta sekä unionin taloudellisten etujen suojelua
  . Yksityiskohtaiset säännökset olisi edelleen annettava alakohtaisissa asetuksissa. |
| --- | --- |

(25)

Valvontaa ja tarkastuksia koskevat perusvelvollisuudet, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä silloin kun talousarviota toteutetaan välillisesti hallinnoiden yhteistyössä niiden kanssa ja joista nykyisin säädetään ainoastaan alakohtaisissa asetuksissa, olisi SEUT-sopimuksen
  317 ja 290 artiklan
  soveltamiseksi otettava tähän asetukseen. Sen vuoksi tähän asetukseen on tarpeen ottaa säännöksiä, joilla luodaan yhdenmukainen kehys kaikkia kyseeseen tulevia toimintalohkoja varten ja joissa säädetään yhdenmukaistetuista kansallisen tason hallintorakenteista
  sekä jotka eivät synnytä lisää valvontarakenteita vaan antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden hyväksyä elimiä
  ,
  joille on annettu tehtäväksi unionin varojen täytäntöönpano. Jäsenvaltioilla olisi oltava valtuudet määrittää hyväksynnän antavan viranomaisen tehtäviä hoitava yksikkö tai organisaatio, joka voi olla samalla hallinnollisella tasolla kuin hyväksytty elin tai vastata jo sillä hetkellä muiden viranomaisten valvonnasta; tämä ei saisi estää jäsenvaltioita valitsemasta mitä muuta rakennetta tahansa, kunhan se tapahtuu tämän asetuksen säännösten mukaisesti. Lisäksi tähän asetukseen olisi otettava
  näille rakenteille
  asetetut yhteiset
  hallinnointi- ja
  valvontavelvollisuudet, vuotuinen hallinnollinen vahvistuslausuma
  ja siitä
  annettava riippumaton tarkastuslausunto
  , jäsenvaltioiden
  antama vuotuinen lausuma
  , jossa ne ottavat vastuun niille hoidettavaksi annettujen unionin varojen hallinnoinnista, sekä komission
  käyttämät
  maksujen tarkastamis-, hyväksymis-, keskeytys- ja
  korjausmenettelyt, jotta luotaisiin johdonmukainen lainsäädäntökehys, joka myös parantaa yleistä oikeusvarmuutta ja tarkastusten ja korjaavien toimien tehokkuutta sekä unionin taloudellisten etujen suojelua
  . Yksityiskohtaiset säännökset olisi edelleen annettava alakohtaisissa asetuksissa.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 a kappale (uusi)

| (33 a) | Kaikkien lainsäätäjälle toimitettujen ehdotusluonnosten olisi oltava yhteensopivia käyttäjäystävällisten tietotekniikoiden (sähköinen hallinto eli e-government) kanssa, ja tehokkuuden lisäämiseksi olisi varmistettava, että talousarviota hallinnoitaessa kerätyt tiedot ovat yhteentoimivia. Sähköisessä muodossa saatavilla olevat tiedot olisi voitava siirtää yhtenäisten tiedonsiirtoa koskevien sääntöjen mukaisesti. Näiden tavoitteiden saavuttamiseen olisi annettava tämän asetuksen voimaantulon jälkeen kahden vuoden siirtymäaika. |
| --- | --- |

(33 a)

Kaikkien lainsäätäjälle toimitettujen ehdotusluonnosten olisi oltava yhteensopivia käyttäjäystävällisten tietotekniikoiden (sähköinen hallinto eli e-government) kanssa, ja tehokkuuden lisäämiseksi olisi varmistettava, että talousarviota hallinnoitaessa kerätyt tiedot ovat yhteentoimivia. Sähköisessä muodossa saatavilla olevat tiedot olisi voitava siirtää yhtenäisten tiedonsiirtoa koskevien sääntöjen mukaisesti. Näiden tavoitteiden saavuttamiseen olisi annettava tämän asetuksen voimaantulon jälkeen kahden vuoden siirtymäaika.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 a kappale (uusi)

| (38 a) | Kertakorvauksia ja kiinteämääräisiä maksuja olisi käytettävä vapaaehtoisesti ja ainoastaan tarvittaessa. Kiinteämääräisiin maksuihin ja kertakorvauksiin liittyvää terminologiaa olisi selvennettävä. |
| --- | --- |

(38 a)

Kertakorvauksia ja kiinteämääräisiä maksuja olisi käytettävä vapaaehtoisesti ja ainoastaan tarvittaessa. Kiinteämääräisiin maksuihin ja kertakorvauksiin liittyvää terminologiaa olisi selvennettävä.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 b kappale (uusi)

| (38 b) | Olisi ehdotettava lisäselvennystä tai järkevää määritelmää avustuskelpoisille kustannuksille, koska siten voitaisiin noudattaa paremmin kokonaiskustannusperiaatetta, jolla viitataan välittömiin ja välillisiin kustannuksiin tutkimusta edeltävässä tai sen jälkeisessä vaiheessa. |
| --- | --- |

(38 b)

Olisi ehdotettava lisäselvennystä tai järkevää määritelmää avustuskelpoisille kustannuksille, koska siten voitaisiin noudattaa paremmin kokonaiskustannusperiaatetta, jolla viitataan välittömiin ja välillisiin kustannuksiin tutkimusta edeltävässä tai sen jälkeisessä vaiheessa.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 a kappale (uusi)

| (43 a) | Jotta tarkastusten kohteille jäisi riittävästi aikaa reagoida tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin, jotka saattavat vaikuttaa tarkastusten kohteiden lopulliseen tilinpäätökseen tai tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen, tilintarkastustuomioistuimen on varmistettava, että kaikki tällaiset havainnot toimitetaan kyseiselle toimielimelle tai elimelle ajoissa. |
| --- | --- |

(43 a)

Jotta tarkastusten kohteille jäisi riittävästi aikaa reagoida tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin, jotka saattavat vaikuttaa tarkastusten kohteiden lopulliseen tilinpäätökseen tai tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja/tai asianmukaisuuteen, tilintarkastustuomioistuimen on varmistettava, että kaikki tällaiset havainnot toimitetaan kyseiselle toimielimelle tai elimelle ajoissa.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 44 kappale

| (44) | Alustavaa ja lopullista tilinpäätöstä koskevat säännökset olisi saatettava ajan tasalle, etenkin jotta voitaisiin antaa säännökset tiedoista, jotka olisi liitettävä komission tilinpitäjälle konsolidointia varten toimitettaviin tilinpäätöksiin. Lisäksi säännöksissä olisi viitattava vahvistuskirjeeseen, jonka talousarviosta rahoitettavat toimielimet ja elimet liittävät tilintarkastustuomioistuimelle toimittamiinsa lopullisiin tilinpäätöksiin, sekä vahvistuskirjeeseen, joka toimitetaan unionin lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen toimittamisen yhteydessä. Määräaikaa, johon mennessä tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä huomatuksensa muiden toimielinten kuin komission ja talousarviosta rahoitettavien elinten alustavista tilinpäätöksistä, olisi aikaistettava, jotta nämä voivat ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset lopullista tilinpäätöstä laatiessaan. |
| --- | --- |

(44)

Alustavaa ja lopullista tilinpäätöstä koskevat säännökset olisi saatettava ajan tasalle, etenkin jotta voitaisiin antaa säännökset tiedoista, jotka olisi liitettävä komission tilinpitäjälle konsolidointia varten toimitettaviin tilinpäätöksiin. Lisäksi säännöksissä olisi viitattava vahvistuskirjeeseen, jonka talousarviosta rahoitettavat toimielimet ja elimet liittävät tilintarkastustuomioistuimelle toimittamiinsa lopullisiin tilinpäätöksiin, sekä vahvistuskirjeeseen, joka toimitetaan unionin lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen toimittamisen yhteydessä. Määräaikaa, johon mennessä tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä huomatuksensa muiden toimielinten kuin komission ja talousarviosta rahoitettavien elinten alustavista tilinpäätöksistä, olisi aikaistettava, jotta nämä voivat ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset lopullista tilinpäätöstä laatiessaan.

| (44) | Alustavaa ja lopullista tilinpäätöstä koskevat säännökset olisi saatettava ajan tasalle, etenkin jotta voitaisiin antaa säännökset tiedoista, jotka olisi liitettävä komission tilinpitäjälle konsolidointia varten toimitettaviin tilinpäätöksiin. Lisäksi säännöksissä olisi viitattava vahvistuskirjeeseen, jonka talousarviosta rahoitettavat toimielimet ja elimet liittävät tilintarkastustuomioistuimelle toimittamiinsa lopullisiin tilinpäätöksiin, sekä vahvistuskirjeeseen, joka toimitetaan unionin lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen toimittamisen yhteydessä. Määräaikaa, johon mennessä tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä huomatuksensa muiden toimielinten kuin komission ja talousarviosta rahoitettavien elinten alustavista tilinpäätöksistä, olisi aikaistettava, jotta nämä voivat ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset lopullista tilinpäätöstä laatiessaan.
  Jotta vastuuvapausmenettely voitaisiin saada päätökseen tarkasteltavana olevaa vuotta seuraavana vuonna, perustetaan työryhmä laatimaan ehdotuksia tämän menettelyn keston lyhentämiseksi. |
| --- | --- |

(44)

Alustavaa ja lopullista tilinpäätöstä koskevat säännökset olisi saatettava ajan tasalle, etenkin jotta voitaisiin antaa säännökset tiedoista, jotka olisi liitettävä komission tilinpitäjälle konsolidointia varten toimitettaviin tilinpäätöksiin. Lisäksi säännöksissä olisi viitattava vahvistuskirjeeseen, jonka talousarviosta rahoitettavat toimielimet ja elimet liittävät tilintarkastustuomioistuimelle toimittamiinsa lopullisiin tilinpäätöksiin, sekä vahvistuskirjeeseen, joka toimitetaan unionin lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen toimittamisen yhteydessä. Määräaikaa, johon mennessä tilintarkastustuomioistuimen on esitettävä huomatuksensa muiden toimielinten kuin komission ja talousarviosta rahoitettavien elinten alustavista tilinpäätöksistä, olisi aikaistettava, jotta nämä voivat ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset lopullista tilinpäätöstä laatiessaan.
  Jotta vastuuvapausmenettely voitaisiin saada päätökseen tarkasteltavana olevaa vuotta seuraavana vuonna, perustetaan työryhmä laatimaan ehdotuksia tämän menettelyn keston lyhentämiseksi.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 45 kappale

| (45) | Komission olisi SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle osana vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä edellytettäviä tietoja myös unionin varoja koskeva arviointikertomus, joka perustuu saavutettuihin tuloksiin. Tähän asetukseen olisi sen vuoksi otettava riittävät, muihin nykyisiin raportointivaatimuksiin suhteutetut säännökset tällaista kertomusta varten. |
| --- | --- |

(45)

Komission olisi SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle osana vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä edellytettäviä tietoja myös unionin varoja koskeva arviointikertomus, joka perustuu saavutettuihin tuloksiin. Tähän asetukseen olisi sen vuoksi otettava riittävät, muihin nykyisiin raportointivaatimuksiin suhteutetut säännökset tällaista kertomusta varten.

| (45) | Komission olisi SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle osana vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä edellytettäviä tietoja myös unionin varoja koskeva arviointikertomus, joka perustuu saavutettuihin tuloksiin. Tähän asetukseen olisi sen vuoksi otettava riittävät, muihin nykyisiin raportointivaatimuksiin suhteutetut säännökset tällaista kertomusta varten.
  Kertomukseen olisi sisällytettävä erityisesti tietoja henkilöstösektorilla toteutettujen tasa-arvotoimien tuloksista. |
| --- | --- |

(45)

Komission olisi SEUT-sopimuksen 318 artiklan mukaisesti toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle osana vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä edellytettäviä tietoja myös unionin varoja koskeva arviointikertomus, joka perustuu saavutettuihin tuloksiin. Tähän asetukseen olisi sen vuoksi otettava riittävät, muihin nykyisiin raportointivaatimuksiin suhteutetut säännökset tällaista kertomusta varten.
  Kertomukseen olisi sisällytettävä erityisesti tietoja henkilöstösektorilla toteutettujen tasa-arvotoimien tuloksista.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 48 kappale

| (48) | Ulkoisten toimien toteuttamiseen liittyviä erityissäännöksiä on tarpeen mukauttaa täytäntöönpanomenetelmiin ehdotettujen muutosten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(48)

Ulkoisten toimien toteuttamiseen liittyviä erityissäännöksiä on tarpeen mukauttaa täytäntöönpanomenetelmiin ehdotettujen muutosten huomioon ottamiseksi.

| (48) | Ulkoisten toimien toteuttamiseen liittyviä erityissäännöksiä on tarpeen mukauttaa täytäntöönpanomenetelmiin ehdotettujen muutosten huomioon ottamiseksi
  , ja on ehdotettava eriytettyä menettelytapaa, jota sovelletaan, kun Euroopan unionin edellytetään reagoivan humanitaarisiin hätätilanteisiin, kansainvälisiin kriiseihin tai kolmansissa maissa meneillään oleviin demokraattisiin siirtymäprosesseihin
  . |
| --- | --- |

(48)

Ulkoisten toimien toteuttamiseen liittyviä erityissäännöksiä on tarpeen mukauttaa täytäntöönpanomenetelmiin ehdotettujen muutosten huomioon ottamiseksi
  , ja on ehdotettava eriytettyä menettelytapaa, jota sovelletaan, kun Euroopan unionin edellytetään reagoivan humanitaarisiin hätätilanteisiin, kansainvälisiin kriiseihin tai kolmansissa maissa meneillään oleviin demokraattisiin siirtymäprosesseihin
  .

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 54 a kappale (uusi)

| (54 a) | On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.




  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(54 a)

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.

Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 55 kappale

| (55) | Tätä asetusta olisi tarkistettava vain silloin kun se on tarpeen. Liian lyhyin aikavälein tehtävistä tarkistuksista on seurauksena, että hallintorakenteiden ja -menettelyjen mukauttamisesta uusiin sääntöihin aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. Lisäksi soveltamisaika voi tällöin olla niin lyhyt, ettei voimassa olevien sääntöjen soveltamisesta voida tehdä perusteltuja päätelmiä. |
| --- | --- |

(55)

Tätä asetusta olisi tarkistettava vain silloin kun se on tarpeen. Liian lyhyin aikavälein tehtävistä tarkistuksista on seurauksena, että hallintorakenteiden ja -menettelyjen mukauttamisesta uusiin sääntöihin aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. Lisäksi soveltamisaika voi tällöin olla niin lyhyt, ettei voimassa olevien sääntöjen soveltamisesta voida tehdä perusteltuja päätelmiä.

Poistetaan.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 a kappale (uusi)

| (56 a) | Asetuksen luettavuutta olisi parannettava hakemistolla, joka sisältää myös kunkin artiklan nimet, sekä varainhoitotermien sanastolla. |
| --- | --- |

(56 a)

Asetuksen luettavuutta olisi parannettava hakemistolla, joka sisältää myös kunkin artiklan nimet, sekä varainhoitotermien sanastolla.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin
  vuotuisen
  talousarvion, jäljempänä ‧talousarvio‧, laatimista ja toteuttamista sekä tilinpäätöksen laatimista ja tilintarkastusta.

1.
     Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat
  Euroopan
  unionin
  yleisen
  talousarvion, jäljempänä ‧talousarvio‧, laatimista ja toteuttamista sekä tilinpäätöksen laatimista ja tilintarkastusta.

2.
     
  Tätä asetusta sovellettaessa

| — | ‧toimielimellä‧ tarkoitetaan Euroopan parlamenttia, Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa, Euroopan komissiota, Euroopan unionin tuomioistuinta ja Euroopan tilintarkastustuomioistuinta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, Euroopan oikeusasiamiestä, Euroopan tietosuojavaltuutettua sekä Euroopan ulkosuhdehallintoa, jäljempänä ‧ulkosuhdehallinto‧; |
| --- | --- |

—

‧toimielimellä‧ tarkoitetaan Euroopan parlamenttia, Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa, Euroopan komissiota, Euroopan unionin tuomioistuinta ja Euroopan tilintarkastustuomioistuinta, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, Euroopan oikeusasiamiestä, Euroopan tietosuojavaltuutettua sekä Euroopan ulkosuhdehallintoa, jäljempänä ‧ulkosuhdehallinto‧;

| — | Euroopan keskuspankkia ei lasketa Euroopan unionin toimielimeksi. |
| --- | --- |

—

Euroopan keskuspankkia ei lasketa Euroopan unionin toimielimeksi.

Kaikki viittaukset ‧unioniin‧ katsotaan viittauksiksi Euroopan unioniin ja Euroopan atomienergiayhteisöön.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

2 artikla

Kaikkien muissa säädöksissä olevien säännösten, jotka liittyvät talousarvion toteuttamiseen tuloina tai menoina, on noudatettava
  II osastossa esitettyjä budjettiperiaatteita
  .

Kaikkien muissa säädöksissä olevien säännösten, jotka liittyvät talousarvion toteuttamiseen tuloina tai menoina, on noudatettava
  tätä asetusta sekä tämän asetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä 199 artiklassa tarkoitetun delegoidun asetuksen mukaisesti
  .

Tätä asetusta sovelletaan Euroopan parlamenttiin, Eurooppa-neuvostoon ja neuvostoon, Euroopan komissioon, Euroopan unionin tuomioistuimeen ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan, alueiden komiteaan, Euroopan oikeusasiamieheen, Euroopan tietosuojavaltuutettuun sekä Euroopan ulkosuhdehallintoon, jäljempänä ‧toimielimet‧.

Kaikkien lainsäätäjälle toimitettujen ehdotusten ja ehdotusten muutosten perusteluissa on mainittava selvästi erikseen sellaiset säännökset, jotka sisältävät poikkeuksia tähän asetukseen tai tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyihin delegoituihin asetuksiin, sekä esitettävä erityiset syyt tällaisille poikkeuksille asianomaisissa perusteluissa.

Tätä asetusta ei sovelleta Euroopan keskuspankkiin.

Tätä asetusta sovelletaan talousarviossa vahvistettuihin Euratomin hankintakeskuksen määrärahoihin liittyvien hallintomenojen toteuttamiseen.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

2 a artikla (uusi)

2 a artikla

Henkilötietojen suojaaminen

Tämä asetus ei rajoita yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY eikä yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 vaatimusten soveltamista.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

1.   
  Talousarvio on säädös, jossa arvioidaan ja vahvistetaan joka vuodeksi
  kaikki unionin
  ja Euroopan atomienergiayhteisön
  tarpeellisiksi katsotut tulot ja menot.

1.   Kaikki
  tulot ja menot, myös kutakin varainhoitovuotta koskevat ennusteet ja kaikki vahvistetut
  unionin tarpeellisiksi katsotut tulot ja menot
  , on sisällytettävä talousarvioon ja sen liitteisiin
  .

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

2.   Unionin menoihin ja tuloihin kuuluvat:

2.   Unionin menoihin ja tuloihin kuuluvat:

| a) | unionin menot ja tulot
  , mukaan lukien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaa koskevista määräyksistä toimielimille aiheutuvat hallintomenot sekä mainittujen määräysten täytäntöönpanosta johtuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon
  ; |
| --- | --- |

a)

unionin menot ja tulot
  , mukaan lukien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaa koskevista määräyksistä toimielimille aiheutuvat hallintomenot sekä mainittujen määräysten täytäntöönpanosta johtuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon
  ;

| a) | unionin menot ja tulot; |
| --- | --- |

a)

unionin menot ja tulot;

| b) | Euroopan atomienergiayhteisön menot ja tulot. |
| --- | --- |

b)

Euroopan atomienergiayhteisön menot ja tulot.

| b) | kunkin Euroopan kehitysrahaston toteuttamisesta aiheutuvat menot ja tulot. |
| --- | --- |

b)

kunkin Euroopan kehitysrahaston toteuttamisesta aiheutuvat menot ja tulot.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitettuihin unionin menoihin kuuluvat:

| a) | hallintomenot, mukaan lukien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaa koskevista määräyksistä toimielimille aiheutuvat menot sekä mainittujen määräysten täytäntöönpanosta johtuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon, sekä |
| --- | --- |

a)

hallintomenot, mukaan lukien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaa koskevista määräyksistä toimielimille aiheutuvat menot sekä mainittujen määräysten täytäntöönpanosta johtuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon, sekä

| b) | mainittujen määräysten täytäntöönpanosta aiheutuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon, mukaan lukien niihin liittyvät tukimenot. |
| --- | --- |

b)

mainittujen määräysten täytäntöönpanosta aiheutuvat toimintamenot, kun ne otetaan menoina talousarvioon, mukaan lukien niihin liittyvät tukimenot.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 b kohta (uusi)

2 b.
     
  Talousarvioon otetaan unionin lainanotto- ja lainanantotoimintaan liittyvät takaukset hallinnoitaessa Euroopan rahoitusvakausvälinettä ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismia sekä suoritukset takuurahastoon ulkosuhteisiin liittyville hankkeille.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 kohta

4.   Unionille kuuluvien varojen korkotuottoja ei makseta unionille, ellei 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii–viii alakohdassa lueteltujen yhteisöjen, joille tehtäviä on siirretty, kanssa tehdyissä sopimuksissa
  tai avustuspäätöksissä tai avustuksen saajien kanssa tehdyissä avustussopimuksissa
  toisin määrätä. Tällaisissa tapauksissa korot käytetään vastaavan ohjelman tarpeisiin tai peritään takaisin.

4.   Unionille kuuluvien varojen korkotuottoja ei makseta unionille, ellei 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii–viii alakohdassa lueteltujen yhteisöjen, joille tehtäviä on siirretty, kanssa tehdyissä sopimuksissa toisin määrätä. Tällaisissa tapauksissa korot käytetään vastaavan ohjelman tarpeisiin
  ja vähennetään kyseessä olevan saajan saamisista
  tai
  , jos se on mahdotonta, epäkäytännöllistä tai tehotonta,
  peritään takaisin.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

5 a artikla (uusi)

5 a artikla

Määräajan umpeutuminen

1.
     
  Päivinä ilmaistu määräaika päättyy kyseisen jakson viimeisen päivän päättyessä.

2.
     
  Viikkoina, kuukausina tai yli kuukauden kestävänä ajanjaksona – vuosi, puoli vuotta, neljännesvuosi – ilmaistu määräaika päättyy viimeisen sellaisen viikon tai viimeisen sellaisen kuukauden viimeisen päivän päättyessä, joka vastaa nimitykseltään tai järjestysnumeroltaan tapahtuman tai ajankohdan päivää.

3.
     
  Jos kuukausina ilmaistun määräajan viimeisessä kuukaudessa ei ole päivää, jona määräajan tulisi päättyä, määräaika päättyy tuon kuukauden viimeisen päivän päättyessä.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

5 b artikla (uusi)

5 b artikla

Kauden jatkaminen

Jos määräaikaa jatketaan, uusi määräaika lasketaan edellisen määräajan päättymisestä alkaen.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

5 c artikla (uusi)

5 c artikla

Sunnuntait, vapaapäivät ja lauantait

Jos toimi on tarkoitus toteuttaa tiettynä päivänä tai tietyn määräajan kuluessa ja jos kyseinen tietty päivä tai määräajan viimeinen päivä on sunnuntai, yleinen, virallisesti tunnustettu vapaapäivä tai lauantai, sen tilalle otetaan seuraava työpäivä.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| a a) | tai asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa 195 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin sellaisiin kiinteistöhankkeisiin varatut määrät, joita ei ole vielä saatettu päätökseen, jos sitoumusten edellyttämiä alustavia vaiheita ei ole saatu päätökseen joulukuun 31 päivään mennessä ja määriä tarvitaan, jotta voidaan vauhdittaa työn etenemistä tai maksaa velka aikaisemmin takaisin; näitä määriä voidaan sitoa seuraavan vuoden joulukuun 31 päivään saakka; sekä |
| --- | --- |

a a)

tai asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa 195 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin sellaisiin kiinteistöhankkeisiin varatut määrät, joita ei ole vielä saatettu päätökseen, jos sitoumusten edellyttämiä alustavia vaiheita ei ole saatu päätökseen joulukuun 31 päivään mennessä ja määriä tarvitaan, jotta voidaan vauhdittaa työn etenemistä tai maksaa velka aikaisemmin takaisin; näitä määriä voidaan sitoa seuraavan vuoden joulukuun 31 päivään saakka; sekä

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| b a) | omien varojen järjestelmän määriä vastaavat määrät. |
| --- | --- |

b a)

omien varojen järjestelmän määriä vastaavat määrät.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 4 kohta

4.   Jaksottamattomat määrärahat, jotka vastaavat ennen varainhoitovuoden tilinpäätöstä asianmukaisesti tehtyjä maksusitoumuksia, siirretään ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle.

4.   Jaksottamattomat määrärahat, jotka vastaavat ennen varainhoitovuoden tilinpäätöstä asianmukaisesti tehtyjä maksusitoumuksia, siirretään ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle.
  Tätä sovelletaan myös vapautettuihin ja käyttämättömiin määrärahoihin (maksusitoumukset ja maksut), jotka eivät kuulu 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin määriin, sekä kussakin otsakkeessa monivuotisen rahoituskehyksen yleiseen enimmäismäärään nähden käytettävissä oleviin, käyttämättä jääneisiin liikkumavaroihin, joista muodostuu monivuotisen rahoituskehyksen yleinen liikkumavara, joka osoitetaan seuraavana varainhoitovuonna eri otsakkeisiin niiden tarpeiden mukaisesti.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 6 kohta

6.   Rajoittamatta sitä, mitä 10 artiklassa säädetään, varauksiin otettuja tai henkilöstömenoihin liittyviä määrärahoja ei saa siirtää varainhoitovuodelta toiselle.

6.   Rajoittamatta sitä, mitä 10 artiklassa säädetään, varauksiin otettuja tai henkilöstömenoihin liittyviä määrärahoja ei saa siirtää varainhoitovuodelta toiselle.
  Tätä artiklaa sovellettaessa henkilöstömenoihin katsotaan sisältyvän toimielinten jäsenten ja henkilöstösääntöjen piiriin kuuluvan henkilöstön palkat ja korvaukset.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

9 a artikla (uusi)

9 a artikla

Sekä käyttämättä jääneet maksusitoumus- ja maksumäärärahat että vapautetut määrärahat vuodelta n voidaan siirtää vuoden n + 1 talousarvioon tai johonkin seuraavien vuosien talousarvioista vuotuisessa talousarviomenettelyssä budjettivallan käyttäjän päätöksellä.

Komissio esittää ennen 1 päivää lokakuuta vuonna n budjettivallan käyttäjälle arvionsa käyttämättä jääneistä ja vapautetuista maksusitoumus- tai maksumäärärahoista vuonna n.

Kumpikin budjettivallan käyttäjä voi esittää, miten käyttämättä jääneet määrärahat jaetaan vuoden n + 1 talousarvioon tai jopa sitä seuraavien vuosien talousarvioihin.

Budjettivallan käyttäjät tekevät päätöksen yhdessä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Käyttämättä jääneet ja vapautetut määrärahat otetaan johonkin näistä talousarvioista ja lisätään monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin.

Käyttämättä jääneet ja vapautetut määrärahat voidaan osoittaa joko tiettyyn ohjelmaan tai ottaa alustavaan lukuun. Tässä tapauksessa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia pyydetään vasta, kun budjettivallan käyttäjä on päättänyt tietystä kohteesta.

Jos vuotuisen talousarvion hyväksymisen jälkeen rahoituskehyksen otsakkeiden enimmäismääriin jää liikkumavaraa, budjettivallan käyttäjä voi ennen varainhoitovuoden päättymistä päättää siirtää käyttämättä jääneen liikkumavaran monivuotisen rahoituskehyksen minkä tahansa seuraavan vuoden enimmäismääriin. Monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärä pysyy ennallaan.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta

3.   Jos unionin toiminnan jatkuvuus ja hallinnon tarpeet sitä edellyttävät, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta antaa luvan käyttää
  kaksi väliaikaista kahdestoistaosaa tai useampia väliaikaisia kahdestoistaosia
  niiden lisäksi, jotka ovat käytettävissä ilman eri toimenpiteitä 1 ja 2 kohdan mukaisesti, toisaalta maksusitoumusten tekemiseen ja toisaalta suoritettaviin maksuihin. Neuvosto ilmoittaa päätöksestä välittömästi Euroopan parlamentille.

3.   Jos unionin toiminnan jatkuvuus ja hallinnon tarpeet sitä edellyttävät, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta antaa luvan käyttää
  yhden väliaikaisen kahdestoistaosan ylittäviä menoja
  niiden lisäksi, jotka ovat käytettävissä ilman eri toimenpiteitä 1 ja 2 kohdan mukaisesti, toisaalta maksusitoumusten tekemiseen ja toisaalta suoritettaviin maksuihin
  , ei kuitenkaan enempää kuin yhteensä kaksi väliaikaista kahdestoistaosaa
  . Neuvosto ilmoittaa päätöksestä välittömästi Euroopan parlamentille.

Päätös tulee voimaan 30 päivän kuluttua sen tekemisestä, jollei Euroopan parlamentti
  sitä ennen
  päätä pienentää näitä menoja jäsentensä enemmistöllä tekemällään ratkaisulla.

Päätös tulee voimaan 30 päivän kuluttua sen tekemisestä, jollei Euroopan parlamentti
  kyseisen jakson kuluessa
  päätä pienentää näitä menoja
  kaikkien
  jäsentensä enemmistöllä tekemällään ratkaisulla.

Jos Euroopan parlamentti päättää pienentää näitä menoja,
  neuvosto käsittelee lupaa koskevan päätöksen uudelleen siten, että se ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksymän määrän
  .

Jos Euroopan parlamentti päättää pienentää näitä menoja,
  sovelletaan pienennettyä määrää
  .

Täydentävät kahdestoistaosat hyväksytään kokonaisina eikä niitä voida jakaa osiin.

Jos jossain luvussa ensimmäisen kohdan mukaisesti myönnetyn kahden väliaikaisen kahdestoistaosan määrä ei riitä kattamaan menoja, jotka ovat tarpeellisia unionin toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi kyseisen luvun kattamalla alalla, edellisen varainhoitovuoden talousarvion vastaavaan lukuun otettujen määrärahojen määrän ylitys voidaan poikkeuksellisesti hyväksyä. Budjettivallan käyttäjä päättää asiasta tässä kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Edellisen varainhoitovuoden talousarviossa käyttöön annettujen määrärahojen kokonaismäärää ei kuitenkaan saa missään tapauksessa ylittää.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

15 artikla

Varainhoitovuoden yli- tai alijäämä

Yli- tai alijäämän siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

1.   Varainhoitovuoden ylijäämä otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon
  tulona
  ja
  alijäämä
  maksumäärärahana.

1.   Varainhoitovuoden ylijäämä
  9 ja 10 artiklan mukaisten siirtojen jälkeen
  otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon
  lisätulona
  ja
  vain alijäämätapauksessa
  maksumäärärahana
  noudattaen täysin omista varoista tehdyn neuvoston päätöksen 7 artiklaa ja ottamatta huomioon lähes puoliautomaattista mukautusta jäsenvaltioiden maksuosuuksiin unionin talousarvioon
  .

2.   Arviot näistä tuloista tai maksumäärärahoista otetaan talousarvioon talousarviomenettelyn kuluessa ja niitä voidaan tarkistaa 35 artiklan mukaisella oikaisukirjelmällä.
  Nämä arviot laaditaan unionin omista varoista tehdyn päätöksen soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen mukaisesti.

2.   Arviot näistä tuloista tai maksumäärärahoista otetaan talousarvioon talousarviomenettelyn kuluessa ja niitä voidaan tarkistaa 35 artiklan mukaisella oikaisukirjelmällä.

3.   Varainhoitovuoden tilinpäätöksen jälkeen poikkeamat arvioista otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon ainoastaan niitä koskevassa lisätalousarviossa.
  Tässä tapauksessa
  komission on esitettävä ehdotus lisätalousarvioksi
  15 päivän
  kuluessa siitä päivästä, jona alustava tilinpäätös esitettiin.

3.   Varainhoitovuoden tilinpäätöksen jälkeen poikkeamat arvioista otetaan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon ainoastaan niitä
  ja ylijäämän tapauksessa vastaavia lisämäärärahoja
  koskevassa lisätalousarviossa. Komission on esitettävä ehdotus lisätalousarvioksi
  45 päivän
  kuluessa siitä päivästä, jona alustava tilinpäätös esitettiin.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

15 a artikla (uusi)

15 a artikla

Maksuja ja maksusitoumuksia koskeva varaus

Nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvien edellisten varainhoitovuosien ylijäämä ja käyttämättä jääneet sitoumukset sekä vapautetut määrärahat otetaan maksuja ja maksusitoumuksia koskevaan varaukseen.

Tätä varausta käytetään ensisijaisesti kaikkiin ylimääräisiin ja/tai ennakoimattomiin tarpeisiin sekä mahdollisten negatiivisten varausten hyvittämiseksi 44 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

Budjettivallan käyttäjät tekevät päätöksen varauksen käyttöönotosta yhdessä komission ehdotuksen perusteella.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

16 artikla

Monivuotinen rahoituskehys ja talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina.

Monivuotinen rahoituskehys ja talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina.

Jäljempänä 65 artiklassa tarkoitettuja kassavaroja varten tilinpitäjällä, ennakkomaksujärjestelmien osalta ennakoiden hoitajalla ja komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon
  , jäljempänä ‧ulkosuhdehallinto‧,
  hallintotarpeiden osalta toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on valtuudet suorittaa maksutapahtumia kansallisissa valuutoissa
  199 artiklassa tarkoitetussa
  delegoidussa asetuksessa säädetyin edellytyksin.

Jäljempänä 65 artiklassa tarkoitettuja kassavaroja varten tilinpitäjällä, ennakkomaksujärjestelmien osalta ennakoiden hoitajalla ja komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon hallintotarpeiden osalta toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on valtuudet suorittaa maksutapahtumia kansallisissa valuutoissa delegoidussa asetuksessa säädetyin edellytyksin.

Tällaisten valuuttatapahtumien tulokset on esitettävä kunkin toimielimen tilinpäätöksessä erillisessä otsakkeessa; tätä säännöstä sovelletaan soveltuvin osin 196 b artiklassa tarkoitettuihin elimiin.

Komissio huolehtii asianmukaisesti siitä, että valuuttakurssierot tasataan unionin henkilöstön palkoissa ja korvauksissa vähintään kuukausittain, jotta voidaan varmistaa, että euromääräisiä tapahtumia ja palkkoja, joita koskevat maksut on suoritettava muissa valuutoissa, kohdellaan tasavertaisesti. Laskennan on perustuttava InforEURuron kurssiin.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – e a alakohta (uusi)

| e a) | kilpailualalla määrätyt sakot, muut sakot sekä saamiset, jotka aiheutuvat tuomioistuinten ulkopuolella tapahtuvasta riitojenratkaisusta, sopimusjärjestelyistä tai muista vastaavanlaisista sopimuksista muiden kolmansien osapuolten kuin valtioiden kanssa, sekä näiden osapuolten maksamat maksut; |
| --- | --- |

e a)

kilpailualalla määrätyt sakot, muut sakot sekä saamiset, jotka aiheutuvat tuomioistuinten ulkopuolella tapahtuvasta riitojenratkaisusta, sopimusjärjestelyistä tai muista vastaavanlaisista sopimuksista muiden kolmansien osapuolten kuin valtioiden kanssa, sekä näiden osapuolten maksamat maksut;

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta – 2 alakohta (uusi)

Edellä b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa maksusitoumusmäärärahoja voidaan kuitenkin antaa käyttöön, jos jäsenvaltio allekirjoittaa maksuosuutta koskevan euromääräisen sopimuksen. Tätä säännöstä ei sovelleta tapauksiin, joista säädetään 173 artiklan 2 kohdassa ja 175 artiklan 2 kohdassa.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta

3.   Sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista eristä:

3.   Sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot muodostuvat seuraavista eristä:

| a) | tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista; |
| --- | --- |

a)

tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista;

| a) | tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista; |
| --- | --- |

a)

tulot, jotka ovat peräisin kolmansilta osapuolilta näille tilauksesta toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista;

| b) | tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä, kun kirjanpitoarvo on täysin poistettu; |
| --- | --- |

b)

tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä, kun kirjanpitoarvo on täysin poistettu;

| b) | tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä, kun kirjanpitoarvo on täysin poistettu; |
| --- | --- |

b)

tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä, kun kirjanpitoarvo on täysin poistettu;

| c) | tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta; |
| --- | --- |

c)

tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta;

| c) | tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta
  , jollei 77 artiklasta muuta johdu
  ; |
| --- | --- |

c)

tulot, jotka saadaan aiheettomasti maksettujen budjettimäärärahojen palauttamisesta
  , jollei 77 artiklasta muuta johdu
  ;

| c a) | tulot, jotka saadaan ennakkomaksujen koroista, jollei 5 artiklasta muuta johdu; |
| --- | --- |

c a)

tulot, jotka saadaan ennakkomaksujen koroista, jollei 5 artiklasta muuta johdu;

| d) | tulot muille yksiköille, toimielimille tai elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut; |
| --- | --- |

d)

tulot muille yksiköille, toimielimille tai elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut;

| d) | tulot muille yksiköille, toimielimille tai elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut; |
| --- | --- |

d)

tulot muille yksiköille, toimielimille tai elimille toimitetuista tarvikkeista, suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista, mukaan lukien muiden toimielinten tai elinten lukuun maksetut ja näiden korvaamat virkamatkakulut;

| e) | vakuutuskorvauksista saadut määrät; |
| --- | --- |

e)

vakuutuskorvauksista saadut määrät;

| e) | vakuutuskorvauksista saadut määrät; |
| --- | --- |

e)

vakuutuskorvauksista saadut määrät;

| f) | tulot kiinteistöihin liittyvien oikeuksien myynnistä tai vuokrauksesta tai muista kyseisiin oikeuksiin liittyvistä sopimuksista; |
| --- | --- |

f)

tulot kiinteistöihin liittyvien oikeuksien myynnistä tai vuokrauksesta tai muista kyseisiin oikeuksiin liittyvistä sopimuksista;

| f) | tulot kiinteistöihin liittyvien oikeuksien myynnistä, vuokrauksesta
  , korvaamisesta
  tai muista kyseisiin oikeuksiin liittyvistä sopimuksista; |
| --- | --- |

f)

tulot kiinteistöihin liittyvien oikeuksien myynnistä, vuokrauksesta
  , korvaamisesta
  tai muista kyseisiin oikeuksiin liittyvistä sopimuksista;

| g) | julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä saatavat tulot. |
| --- | --- |

g)

julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä saatavat tulot.

| g) | julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä saatavat tulot. |
| --- | --- |

g)

julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä saatavat tulot.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Komissiolle vuosittain tehtävät yksittäiset lahjoitukset, jotka ovat vähintään 999 euron suuruisia, tai yhden lahjoittajan kaikki lahjoitukset, joiden kokonaismäärä ylittää tämän summan, on kyettävä jäljittämään erityisen verkkosivuston kautta.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 1 kohta

1.
     
  Jäljempänä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa voidaan säätää tapauksista, joissa maksupyynnöistä voidaan vähentää erilaisia tuloja; tässä tapauksessa ne voidaan hyväksyä nettomääräisinä.

1.
     
  Maksupyynnöistä, jotka tässä tapauksessa hyväksytään nettomääräisinä, voidaan vähentää:

| a) | hankintasopimusten osapuolille tai avustuksen saajille määrätyt taloudelliset seuraamukset; |
| --- | --- |

a)

hankintasopimusten osapuolille tai avustuksen saajille määrätyt taloudelliset seuraamukset;

| b) | laskuista ja menoilmoituksista myönnetyt alennukset, hyvitykset ja vähennykset; |
| --- | --- |

b)

laskuista ja menoilmoituksista myönnetyt alennukset, hyvitykset ja vähennykset;

| c) | ennakkomaksuista kertyneet korot; |
| --- | --- |

c)

ennakkomaksuista kertyneet korot;

| d) | aiheettomasti maksettujen rahamäärien oikaisut. |
| --- | --- |

d)

aiheettomasti maksettujen rahamäärien oikaisut.

Ensimmäisen kohdan d alakohdassa tarkoitetut oikaisut voidaan tehdä vähennyksinä samalle saajalle suoritettavista samanluonteisista väli- tai loppumaksuista, jotka katetaan samasta luvusta, samalta momentilta ja samana varainhoitovuotena kuin liikaa suoritettu määrä.

Ensimmäisen kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuihin eriin sovelletaan unionin kirjanpitosääntöjä.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta

1.   Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin.

1.   Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin.
  Toimintamäärärahat ja investoinnit esitetään erikseen.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 2 kohta

2.   Komissio voi omassa talousarvion pääluokassaan siirtää määrärahoja
  itsenäisesti
  siten kuin 23 artiklassa säädetään
  , tai
  24 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa
  se pyytää
  budjettivallan käyttäjältä hyväksyntää määrärahasiirrolle.

2.   Komissio voi omassa talousarvion pääluokassaan siirtää määrärahoja siten kuin 23 artiklassa säädetään
  ; vaihtoehtoisesti
  24 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa
  komissio tai muut toimielimet pyytävät
  budjettivallan käyttäjältä hyväksyntää määrärahasiirrolle.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 3 kohta

3.
     
  Määrärahoja saadaan siirtää ainoastaan budjettikohtiin, joihin on talousarviossa vahvistettu määräraha tai jotka on varustettu merkinnällä "pro memoria".

Poistetaan.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 4 kohta

4.
     
  Käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja vastaavat määrärahat saadaan siirtää ainoastaan, jos kyseiset tulot pysyvät sidottuina käyttötarkoitukseensa.

Poistetaan.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 3 kohta

3.   Muut toimielimet kuin komissio voivat esittää budjettivallan käyttäjälle omassa pääluokassaan määrärahasiirtoja osastosta toiseen, kun siirron määrä ylittää
  10 prosenttia
  siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään. Näihin siirtoihin sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä.

3.   Muut toimielimet kuin komissio voivat esittää budjettivallan käyttäjälle omassa pääluokassaan määrärahasiirtoja osastosta toiseen, kun siirron määrä ylittää
  15 prosenttia
  siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään. Näihin siirtoihin sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä.

Tarkistukset 54, 262, 267 ja 268

Ehdotus asetukseksi

23 artikla

1.   Komissio voi siirtää
  itsenäisesti
  omassa pääluokassaan:

1.   Komissio voi siirtää omassa pääluokassaan:

| a) | maksusitoumusmäärärahoja saman luvun sisällä; |
| --- | --- |

a)

maksusitoumusmäärärahoja saman luvun sisällä;

| a) | maksusitoumusmäärärahoja saman luvun sisällä; |
| --- | --- |

a)

maksusitoumusmäärärahoja saman luvun sisällä;

| b) | maksumäärärahoja saman osaston sisällä; |
| --- | --- |

b)

maksumäärärahoja saman osaston sisällä;

| b) | maksumäärärahoja saman osaston sisällä
  ilmoitettuaan asiasta ensin Euroopan parlamentille ja neuvostolle edellyttäen, että kumpikaan näistä ei vastusta määrärahojen siirtoa kolmen viikon kuluessa
  ; |
| --- | --- |

b)

maksumäärärahoja saman osaston sisällä
  ilmoitettuaan asiasta ensin Euroopan parlamentille ja neuvostolle edellyttäen, että kumpikaan näistä ei vastusta määrärahojen siirtoa kolmen viikon kuluessa
  ;

| c) | useisiin osastoihin sisältyvien samanlaisten
  henkilöstö- ja hallintomenojen osalta
  määrärahoja
  osastosta toiseen; |
| --- | --- |

c)

useisiin osastoihin sisältyvien samanlaisten
  henkilöstö- ja hallintomenojen osalta
  määrärahoja
  osastosta toiseen;

| c) | henkilöstö- ja hallintomenojen osalta osastosta toiseen
  enintään 15 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään, ja enintään 30 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, johon määrärahat siirretään
  ; |
| --- | --- |

c)

henkilöstö- ja hallintomenojen osalta osastosta toiseen
  enintään 15 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään, ja enintään 30 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, johon määrärahat siirretään
  ;

| d) | toimintamenojen osalta määrärahoja saman osaston luvusta toiseen. Kustakin budjettikohdasta voidaan siirtää kokonaisuudessaan enintään
  10 prosenttia
  siihen osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista. |
| --- | --- |

d)

toimintamenojen osalta määrärahoja saman osaston luvusta toiseen. Kustakin budjettikohdasta voidaan siirtää kokonaisuudessaan enintään
  10 prosenttia
  siihen osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista.

| d) | toimintamenojen osalta määrärahoja saman osaston luvusta toiseen. Kustakin budjettikohdasta voidaan siirtää kokonaisuudessaan enintään
  15 prosenttia
  siihen osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista. |
| --- | --- |

d)

toimintamenojen osalta määrärahoja saman osaston luvusta toiseen. Kustakin budjettikohdasta voidaan siirtää kokonaisuudessaan enintään
  15 prosenttia
  siihen osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista.

Kolme viikkoa ennen ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuja määrärahasiirtoja komissio ilmoittaa aikeestaan toimia näin budjettivallan käyttäjälle. Asianmukaisesti perustelluista syistä, jotka jompikumpi budjettivallan käyttäjä ottaa esille tämän kolmen viikon määräajan kuluessa, sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä.

2.   Komissio voi päättää siirtää omassa talousarvion pääluokassaan määrärahoja osastosta toiseen
  seuraavissa tapauksissa edellyttäen, että se ilmoittaa päätöksestään budjettivallan käyttäjälle välittömästi
  :

2.   Komissio voi päättää siirtää omassa talousarvion pääluokassaan määrärahoja osastosta toiseen

| a) | kun määrärahoja siirretään
  43 artiklassa tarkoitetusta osastosta "alustavat määrärahat"
  ja
  kun ainoa ehto varauksen purkamiselle on perussäädöksen hyväksyminen SEUT-sopimuksen 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen; |
| --- | --- |

a)

kun määrärahoja siirretään
  43 artiklassa tarkoitetusta osastosta "alustavat määrärahat"
  ja
  kun ainoa ehto varauksen purkamiselle on perussäädöksen hyväksyminen SEUT-sopimuksen 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen;

43 artiklassa tarkoitetusta osastosta "alustavat määrärahat"
  ,
  kun ainoa ehto varauksen purkamiselle on perussäädöksen hyväksyminen SEUT-sopimuksen 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen;
  edellytyksenä on, että komissio ilmoittaa aikeestaan toimia näin budjettivallan käyttäjälle välittömästi.

| b) | asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, kun varainhoitovuoden 1 päivän joulukuuta jälkeen tapahtuu jokin kansainvälinen humanitaarinen suuronnettomuus tai kriisi, komissio voi siirtää kuluvan varainhoitovuoden käyttämättä jääneitä talousarviomäärärahoja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 kuuluvista talousarvion osastoista osastoihin, jotka koskevat hätäavun ja humanitaaristen avustustoimien toteuttamista. |
| --- | --- |

b)

asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, kun varainhoitovuoden 1 päivän joulukuuta jälkeen tapahtuu jokin kansainvälinen humanitaarinen suuronnettomuus tai kriisi, komissio voi siirtää kuluvan varainhoitovuoden käyttämättä jääneitä talousarviomäärärahoja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 kuuluvista talousarvion osastoista osastoihin, jotka koskevat hätäavun ja humanitaaristen avustustoimien toteuttamista.

2 a.
     Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, kun varainhoitovuoden 1 päivän joulukuuta jälkeen tapahtuu jokin kansainvälinen humanitaarinen suuronnettomuus tai kriisi, komissio voi siirtää kuluvan varainhoitovuoden käyttämättä jääneitä talousarviomäärärahoja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 kuuluvista talousarvion osastoista osastoihin, jotka koskevat hätäavun ja humanitaaristen avustustoimien toteuttamista.

Komissio ilmoittaa kummallekin budjettivallan käyttäjälle välittömästi kyseisten määrärahasiirtojen tekemisestä tai määrärahojen käytöstä seuraavana vuonna.

2 b.
     
  Komissio voi esittää siirron perusteena olevat tiedot komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa.

2 c.
     
  Komissio voi omassa pääluokassaan esittää budjettivallan käyttäjälle myös muita kuin 1 kohdassa tarkoitettuja määrärahasiirtoja.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – otsikko

Budjettivallan käyttäjälle esitettävät
  komission
  määrärahasiirrot

Budjettivallan käyttäjälle esitettävät
  toimielinten
  määrärahasiirrot

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 1 kohta

1.   
  Komissio toimittaa määrärahasiirtoehdotuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  samanaikaisesti.

1.   
  Toimielimet toimittavat esityksensä
  samanaikaisesti
  kummallekin budjettivallan käyttäjälle
  .

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta

2.   Budjettivallan käyttäjä päättää määrärahasiirroista
  3–6 kohdassa
  säädetyin edellytyksin, jollei toisen osan I osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.

2.   Budjettivallan käyttäjä päättää määrärahasiirroista
  3, 4 ja 6 kohdassa
  säädetyin edellytyksin, jollei toisen osan I osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 3 kohta

3.   Kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta neuvosto, joka tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä, ja Euroopan parlamentti käsittelevät
  komission
  esityksen kuuden viikon kuluessa päivästä, jona ne ovat vastaanottaneet niille toimitetun siirtoesityksen.

3.   
  Asianmukaisesti perusteltuja
  kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta neuvosto, joka tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä, ja Euroopan parlamentti käsittelevät
  toimielimen
  esityksen kuuden viikon kuluessa päivästä, jona ne ovat vastaanottaneet niille toimitetun siirtoesityksen.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 4 kohta

4.   Siirtoesitys hyväksytään, jos kyseisen kuuden viikon kuluessa

4.   Siirtoesitys hyväksytään, jos kyseisen kuuden viikon kuluessa

| a) | Euroopan parlamentti ja neuvosto
  hyväksyvät sen, |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentti ja neuvosto
  hyväksyvät sen,

| — | molemmat budjettivallan käyttäjät
  hyväksyvät sen, |
| --- | --- |

—

molemmat budjettivallan käyttäjät
  hyväksyvät sen,

| b) | joko Euroopan parlamentti tai neuvosto
  hyväksyy sen ja toinen niistä pidättyy toimimasta, tai |
| --- | --- |

b)

joko Euroopan parlamentti tai neuvosto
  hyväksyy sen ja toinen niistä pidättyy toimimasta, tai

| — | toinen budjettivallan käyttäjistä
  hyväksyy sen ja toinen niistä pidättyy toimimasta, tai |
| --- | --- |

—

toinen budjettivallan käyttäjistä
  hyväksyy sen ja toinen niistä pidättyy toimimasta, tai

| c) | Euroopan parlamentti ja neuvosto
  pidättyvät kumpikin toimimasta tai kumpikaan ei ole tehnyt
  komission esityksen
  vastaista päätöstä. |
| --- | --- |

c)

Euroopan parlamentti ja neuvosto
  pidättyvät kumpikin toimimasta tai kumpikaan ei ole tehnyt
  komission esityksen
  vastaista päätöstä.

| — | molemmat budjettivallan käyttäjät
  pidättyvät toimimasta tai kumpikaan ei ole tehnyt
  siirtoesityksen
  vastaista päätöstä. |
| --- | --- |

—

molemmat budjettivallan käyttäjät
  pidättyvät toimimasta tai kumpikaan ei ole tehnyt
  siirtoesityksen
  vastaista päätöstä.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 5 kohta

5.
     
  Jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto toisin pyydä, 4 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon jakso lyhenee kolmeen viikkoon, jos

| a) | siirto on vähemmän kuin kymmenen prosenttia sen budjettikohdan määrärahoista, josta siirto tehdään, eikä ylitä viittä miljoonaa euroa, tai |
| --- | --- |

a)

siirto on vähemmän kuin kymmenen prosenttia sen budjettikohdan määrärahoista, josta siirto tehdään, eikä ylitä viittä miljoonaa euroa, tai

| b) | siirto koskee vain maksumäärärahoja eikä sen kokonaismäärä ylitä sataa miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b)

siirto koskee vain maksumäärärahoja eikä sen kokonaismäärä ylitä sataa miljoonaa euroa.

Poistetaan.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 6 kohta

6.   Jos
  joko Euroopan parlamentti tai neuvosto
  on muuttanut siirtoa ja toinen niistä on joko hyväksynyt sen tai pidättyy toimimasta, tai jos
  Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat
  kumpikin
  muuttaneet
  siirtoa, hyväksytyksi katsotaan joko Euroopan parlamentin tai neuvoston hyväksymä määrä sen mukaan kumpi näistä on pienempi, ellei
  komissio
  peruuta esitystään.

6.   Jos
  toinen budjettivallan käyttäjistä
  on muuttanut siirtoa ja toinen niistä on joko hyväksynyt sen tai pidättyy toimimasta, tai jos kumpikin
  on muuttanut
  siirtoa, hyväksytyksi katsotaan joko Euroopan parlamentin tai neuvoston hyväksymä määrä sen mukaan kumpi näistä on pienempi, ellei
  toimielin
  peruuta esitystään.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

24 a artikla (uusi)

24 a artikla

Määrärahojen siirtämistä koskevat erityissäännöt

1.
     
  Määrärahoja saadaan siirtää ainoastaan budjettikohtiin, joihin on talousarviossa vahvistettu määräraha tai jotka on varustettu merkinnällä "pro memoria".

2.
     
  Käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja vastaavat määrärahat saadaan siirtää ainoastaan, jos kyseiset tulot pysyvät sidottuina käyttötarkoitukseensa.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta

2.   Budjettivallan käyttäjä päättää komission esityksestä määrärahasiirroista, joiden tarkoituksena on käyttää hätäapuvarausta
  , tai tällaisesta määrärahasiirrosta päättää komissio silloin, kun siirto on enintään 10 prosenttia sen budjettikohdan varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään
  .

2.   Budjettivallan käyttäjä päättää komission esityksestä määrärahasiirroista, joiden tarkoituksena on käyttää hätäapuvarausta
  . Siirtoesitys on esitettävä erikseen kunkin toimen osalta.

Tässä tapauksessa sovelletaan 24 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyä menettelyä. Jos
  Euroopan parlamentti ja neuvosto
  eivät hyväksy komission ehdotusta eivätkä pääse kyseisen varauksen käyttämistä koskevaan yhteiseen kantaan, ne pidättäytyvät päättämästä määrärahojen siirtoa koskevasta komission ehdotuksesta.

Tässä tapauksessa sovelletaan 24 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädettyä menettelyä. Jos
  molemmat budjettivallan käyttäjät
  eivät hyväksy komission ehdotusta eivätkä pääse kyseisen varauksen käyttämistä koskevaan yhteiseen kantaan, ne pidättäytyvät päättämästä määrärahojen siirtoa koskevasta komission ehdotuksesta.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 3 kohta

3.   Kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Näiden tavoitteiden toteuttamista valvotaan toiminnoittain vahvistettujen tulosindikaattoreiden avulla, ja menosta vastaavat hallinnot toimittavat tiedot budjettivallan käyttäjälle. Nämä tiedot toimitetaan vuosittain viipymättä, ja ne esitetään viimeistään talousarvioesityksen liiteasiakirjoissa.

3.   Kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Näiden tavoitteiden toteuttamista valvotaan toiminnoittain vahvistettujen tulosindikaattoreiden avulla, ja menosta vastaavat hallinnot toimittavat tiedot budjettivallan käyttäjälle. Nämä
  34 artiklan 2 a kohdan d alakohdassa tarkoitetut
  tiedot toimitetaan vuosittain ja viimeistään talousarvioesityksen liiteasiakirjoissa.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  Komissio antaa talousarviomenettelyn yhteydessä tarvittavat tiedot määrärahatarpeen kehityksen vertailemiseksi rahoitusselvityksessä annettuihin alustaviin arvioihin. Näihin tietoihin sisältyy tilannekatsaus ja selvitys siitä, miten lainsäätäjän työ ehdotusten käsittelemiseksi on edistynyt. Määrärahatarvetta voidaan tarvittaessa tarkistaa perussäädöksen käsittelyn edistymisen mukaan.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 2 kohta

2.   Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien riskien vähentämiseksi 1 kohdassa tarkoitetussa rahoitusselvityksessä annetaan tietoja käyttöön otetusta sisäisestä valvontajärjestelmästä, arvio kulloisistakin riskeistä sekä tietoja käytössä tai suunnitteilla olevista petostentorjunta- ja suojelutoimenpiteistä.

2.   Petosten ja sääntöjenvastaisuuksien riskien vähentämiseksi 1 kohdassa tarkoitetussa rahoitusselvityksessä annetaan tietoja käyttöön otetusta sisäisestä valvontajärjestelmästä, arvio
  kyseisiin järjestelmiin sisältyvien tarkastusten kustannuksista ja niistä saatavasta hyödystä, arvio
  kulloisistakin riskeistä sekä tietoja käytössä tai suunnitteilla olevista petostentorjunta- ja suojelutoimenpiteistä.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| a a) | osapuolten oikeuksien valvontaa koskevat täsmälliset, yhtenäiset ja avoimet säännöt; |
| --- | --- |

a a)

osapuolten oikeuksien valvontaa koskevat täsmälliset, yhtenäiset ja avoimet säännöt;

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 kohta – d alakohta

| d) | petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy
  ,
  havaitseminen ja
  korjaaminen
  ; |
| --- | --- |

d)

petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy
  ,
  havaitseminen ja
  korjaaminen
  ;

| d) | petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy
  ja
  havaitseminen ja
  niiden korjaamisen seuranta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 luvussa määriteltyjen taloudellisten toimijoiden vastuuta
  ; |
| --- | --- |

d)

petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy
  ja
  havaitseminen ja
  niiden korjaamisen seuranta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 luvussa määriteltyjen taloudellisten toimijoiden vastuuta
  ;

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Vaikuttavan sisäisen valvonnan on perustuttava parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin, ja siihen on kuuluttava erityisesti seuraavat:

| a) | tehtävien erottaminen; |
| --- | --- |

a)

tehtävien erottaminen;

| b) | asianmukainen riskinhallinta- ja valvontastrategia, mukaan lukien edunsaajien tasolla tehtävät tarkastukset; |
| --- | --- |

b)

asianmukainen riskinhallinta- ja valvontastrategia, mukaan lukien edunsaajien tasolla tehtävät tarkastukset;

| c) | eturistiriitojen välttäminen; |
| --- | --- |

c)

eturistiriitojen välttäminen;

| d) | asianmukainen kirjausketju ja tietojärjestelmiin sisältyvien tietojen eheys; |
| --- | --- |

d)

asianmukainen kirjausketju ja tietojärjestelmiin sisältyvien tietojen eheys;

| e) | tulosten ja havaittujen sisäiseen valvontaan liittyvien puutteiden ja poikkeusten seurantamenettelyt; |
| --- | --- |

e)

tulosten ja havaittujen sisäiseen valvontaan liittyvien puutteiden ja poikkeusten seurantamenettelyt;

| f) | sisäisen valvontajärjestelmän moitteettoman toiminnan säännöllinen arviointi. |
| --- | --- |

f)

sisäisen valvontajärjestelmän moitteettoman toiminnan säännöllinen arviointi.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 b kohta (uusi)

2 b.
     
  Tehokkaan sisäisen valvonnan on perustuttava seuraaviin tekijöihin:

| a) | valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden kesken yhteensovitetun asianmukaisen riskinhallinta- ja valvontastrategian toteuttaminen; |
| --- | --- |

a)

valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden kesken yhteensovitetun asianmukaisen riskinhallinta- ja valvontastrategian toteuttaminen;

| b) | valvonnan tulosten asettaminen kaikkien valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden saataville; |
| --- | --- |

b)

valvonnan tulosten asettaminen kaikkien valvontaketjuun kuuluvien toimijoiden saataville;

| c) | tarvittaessa tukeutuminen täytäntöönpanokumppanien antamiin hallinnointia koskeviin ilmoituksiin ja riippumattomiin tarkastuslausuntoihin edellyttäen, että perustana oleva toiminta on asianmukaista ja hyväksyttävää ja se on suoritettu hyväksyttyjen standardien mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa tukeutuminen täytäntöönpanokumppanien antamiin hallinnointia koskeviin ilmoituksiin ja riippumattomiin tarkastuslausuntoihin edellyttäen, että perustana oleva toiminta on asianmukaista ja hyväksyttävää ja se on suoritettu hyväksyttyjen standardien mukaisesti;

| d) | korjaavien toimenpiteiden, tarvittaessa myös varoittavien seuraamusten, soveltaminen ajoissa; |
| --- | --- |

d)

korjaavien toimenpiteiden, tarvittaessa myös varoittavien seuraamusten, soveltaminen ajoissa;

| e) | menettelytapojen perusteena oleva selkeä ja yksiselitteinen lainsäädäntö; |
| --- | --- |

e)

menettelytapojen perusteena oleva selkeä ja yksiselitteinen lainsäädäntö;

| f) | päällekkäisten tarkastusten poistaminen; |
| --- | --- |

f)

päällekkäisten tarkastusten poistaminen;

| g) | tarkastusten kustannus-hyötysuhteen parantamista koskeva periaate ottaen huomioon 29 artiklassa tarkoitettu virheriski. |
| --- | --- |

g)

tarkastusten kustannus-hyötysuhteen parantamista koskeva periaate ottaen huomioon 29 artiklassa tarkoitettu virheriski.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

29 artikla

Hyväksyttävä
  virheriski

Virheriski

Lainsäätäjä päättää asianmukaisella talousarvion aggregointitasolla sovellettavasta hyväksyttävän virheriskin tasosta SEUT-sopimuksen 322 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Päätös otetaan huomioon 157 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutettavassa vuotuisessa vastuuvapausmenettelyssä.

Esittäessään tarkistettuja tai uusia menoehdotuksia komissio arvioi hallinto- ja valvontajärjestelmien kustannukset sekä ehdotettuun lainsäädäntöön liittyvän virheriskin rahoituslähteittäin ja jäsenvaltioittain.

Hyväksyttävän virheriskin taso perustuu valvonnan kustannus-hyötyanalyysiin. Jäsenvaltiot ja 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut yhteisöt ja henkilöt ilmoittavat pyydettäessä komissiolle valvontakustannuksensa sekä talousarviosta rahoitettavien toimien lukumäärän ja koon.

Jos virhetaso on ohjelman toteutuksen aikana jatkuvasti korkea, komissio yksilöi valvontajärjestelmien heikkoudet ja analysoi mahdollisten korjaavien toimien kustannukset ja hyödyt sekä toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, kuten sovellettavien säännösten yksinkertaistaminen, ohjelman uudelleensuunnittelu, valvonnan tiukentaminen, tai ehdottaa tarvittaessa toiminnan päättämistä.

Hyväksyttävän virheriskin tasoa seurataan tarkkaan ja sitä tarkistetaan, jos valvontaympäristössä tapahtuu merkittäviä muutoksia.

Jäsenvaltioiden hyväksymien elinten esittämät hallintolausumat näistä järjestelmistä ovat olennainen osa kansallisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien täyttä vaikuttavuutta.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

29 a artikla (uusi)

29 a artikla

Tehtävien eriyttäminen

Tilinpitäjän ja maksujen hoitajan tehtävät erotetaan toisistaan.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

Konsolidoitu tilinpäätös ja kunkin toimielimen laatima selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Konsolidoitu tilinpäätös ja kunkin toimielimen laatima selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  heti niiden hyväksymisen jälkeen
  .

Tarkistus 280

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 2 kohta

2.   Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot talousarviosta
  peräisin olevien varojen saajista
  , kun talousarviota toteutetaan keskitetysti
  suoraan komission yksiköissä tai 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustoissa
  , sekä
  varojen saajia
  koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille talousarvion toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.

2.   Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot
  toimeksisaajista ja tuensaajista sekä
  talousarviosta
  rahoitetun toimen tarkasta luonteesta ja tarkoituksesta
  , kun talousarviota toteutetaan keskitetysti, sekä
  toimeksisaajia ja tuensaajia
  koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille talousarvion toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.

Tätä velvollisuutta sovelletaan myös muihin toimielimiin niiden toimeksisaajien ja tarvittaessa tuensaajien osalta.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 3 kohta

3.   Kyseiset tiedot on asetettava saataville noudattaen asianmukaisesti luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia
  , erityisesti
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001
  säädettyjä vaatimuksia
  henkilötietojen
  suojasta, sekä turvallisuutta koskevia vaatimuksia ottaen huomioon kunkin 53 artiklassa tarkoitetun hallintomenettelyn erityispiirteet ja noudattaen asiaa koskevia alakohtaisia säännöksiä soveltuvin osin
  .

3.   Kyseiset tiedot on asetettava saataville noudattaen asianmukaisesti luottamuksellisuutta
  ja turvallisuutta
  koskevia vaatimuksia
  sekä, kun on kyse luonnollisista henkilöistä, oikeutta nauttia yksityiselämän kunnioitusta ja oikeutta
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001
  vahvistettuun
  henkilötietojen
  suojaan
  .

Kun on kyse luonnollisista henkilöistä, julkaiseminen on rajattava toimeksisaajan tai tuensaajan nimeen, tämän sijaintipaikkaan, myönnettyyn määrään ja sen tarkoitukseen, ja näiden tietojen ilmoittamisen on perustuttava asiaankuuluviin kriteereihin, kuten myöntämisen jaksottaisuus tai varojen tyyppi taikka suuruusluokka. Julkaistujen yksityiskohtien määrässä ja julkaisemisen kriteereissä on otettava huomioon alan ja kunkin 55 artiklassa tarkoitetun hallintotavan erityispiirteet; yksityiskohtien määrä ja kriteerit on määriteltävä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa ja tarvittaessa asiaankuuluvissa alakohtaisissa säännöissä.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 1 kohta

Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto ja neuvosto, Euroopan unionin tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, oikeusasiamies, Euroopan tietosuojavaltuutettu ja ulkosuhdehallinto laativat ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan tulevaa varainhoitovuotta varten ja toimittavat sen komissiolle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta.

Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto ja neuvosto, Euroopan unionin tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, oikeusasiamies, Euroopan tietosuojavaltuutettu ja ulkosuhdehallinto laativat ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan tulevaa varainhoitovuotta varten ja toimittavat sen komissiolle
  ja samanaikaisesti tiedoksi budjettivallan käyttäjille
  joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 3 kohta

Kyseiset toimielimet toimittavat ennakkoarvionsa tiedoksi myös budjettivallan käyttäjälle joka vuosi ennen 1 päivää heinäkuuta.
  Komissio laatii oman ennakkoarvionsa ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle
  ennen mainittua päivää
  .

Komissio laatii oman ennakkoarvionsa ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle
  heti hyväksymisen jälkeen
  .

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

33 artikla

Jokainen 200 artiklassa tarkoitettu elin toimittaa oman perustamissäädöksensä mukaisesti komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle vuosittain
  ennen 31 päivää
  maaliskuuta ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan ja sen mukana henkilöstötaulukon sekä työohjelmansa luonnoksen.

Jokainen 200 artiklassa tarkoitettu elin toimittaa oman perustamissäädöksensä mukaisesti komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle
  samanaikaisesti
  vuosittain
  viimeistään 31 päivänä
  maaliskuuta ennakkoarvion menoistaan ja tuloistaan ja sen mukana henkilöstötaulukon sekä työohjelmansa luonnoksen.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Talousarvioesitys käsittää yhteenvedon unionin menoista ja tuloista sekä 32 artiklassa tarkoitetut ennakkoarviot.

Talousarvioesitys käsittää yhteenvedon unionin menoista ja tuloista
  , johon kuuluu yhteenveto maksuja ja maksusitoumuksia koskevasta varauksesta,
  sekä 32 artiklassa tarkoitetut ennakkoarviot.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Komissio liittää
  tarvittaessa
  talousarvioesitykseen seuraavia varainhoitovuosia koskevan rahoitussuunnitelman.

2.   Komissio liittää talousarvioesitykseen seuraavia varainhoitovuosia koskevan rahoitussuunnitelman.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Lisäksi komissio liittää talousarvioesitykseen:

| a) | selvityksen kuluneen varainhoitovuoden taloushallinnosta sekä tilanteesta maksattamatta olevien sitoumusten osalta; |
| --- | --- |

a)

selvityksen kuluneen varainhoitovuoden taloushallinnosta sekä tilanteesta maksattamatta olevien sitoumusten osalta;

| b) | tarvittaessa lausunnon muiden toimielinten ennakkoarvioista; lausunnossa voi olla asianmukaisesti perusteltuja poikkeavia arvioita; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa lausunnon muiden toimielinten ennakkoarvioista; lausunnossa voi olla asianmukaisesti perusteltuja poikkeavia arvioita;

| c) | tarpeellisiksi katsottuja valmisteluasiakirjoja, jotka koskevat toimielinten henkilöstötaulukkoja ja avustuksia, joita komissio myöntää 196 b artiklassa tarkoitetuille elimille ja Eurooppa-kouluille. Tällaisissa valmisteluasiakirjoissa, joista käy ilmi viimeisin hyväksytty henkilöstötaulukko, on esitettävä:










  i) | koko unionin palveluksessa oleva henkilöstö, myös sen oikeudellisesti erillisten yksiköiden henkilöstö, sopimustyypin mukaan esitettynä, |
| --- | --- | --- |

c)

tarpeellisiksi katsottuja valmisteluasiakirjoja, jotka koskevat toimielinten henkilöstötaulukkoja ja avustuksia, joita komissio myöntää 196 b artiklassa tarkoitetuille elimille ja Eurooppa-kouluille. Tällaisissa valmisteluasiakirjoissa, joista käy ilmi viimeisin hyväksytty henkilöstötaulukko, on esitettävä:

i)

koko unionin palveluksessa oleva henkilöstö, myös sen oikeudellisesti erillisten yksiköiden henkilöstö, sopimustyypin mukaan esitettynä,

| ii) | lausuma toimia ja ulkopuolista henkilöstöä sekä sukupuolijakaumaa koskevasta politiikasta, |
| --- | --- |

ii)

lausuma toimia ja ulkopuolista henkilöstöä sekä sukupuolijakaumaa koskevasta politiikasta,

| iii) | sen vuoden alussa tosiasiallisesti täytettynä olleiden toimien lukumäärä, jona talousarvio esitetään, sekä toimien jakautuminen palkkaluokan ja hallinnollisten yksiköiden mukaan, |
| --- | --- |

iii)

sen vuoden alussa tosiasiallisesti täytettynä olleiden toimien lukumäärä, jona talousarvio esitetään, sekä toimien jakautuminen palkkaluokan ja hallinnollisten yksiköiden mukaan,

| iv) | selvitys henkilöstön jakautumisesta eri toimintalohkoihin, |
| --- | --- |

iv)

selvitys henkilöstön jakautumisesta eri toimintalohkoihin,

| v) | kunkin ulkopuolisen henkilöstöryhmän osalta hyväksyttyjen määrärahojen perusteella tehty alustava arvio kokoaikavastaavien määrästä sekä tosiasiallisesti työskentelevien henkilöiden määrä ja heidän jakautumisensa tehtäväryhmittäin ja tarvittaessa palkkaluokittain sen vuoden alussa, jona talousarvioesitys esitetään; sekä |
| --- | --- |

v)

kunkin ulkopuolisen henkilöstöryhmän osalta hyväksyttyjen määrärahojen perusteella tehty alustava arvio kokoaikavastaavien määrästä sekä tosiasiallisesti työskentelevien henkilöiden määrä ja heidän jakautumisensa tehtäväryhmittäin ja tarvittaessa palkkaluokittain sen vuoden alussa, jona talousarvioesitys esitetään; sekä

| d) | toimintoselvitykset, jotka sisältävät:










  i) | tiedot kaikkien ennalta vahvistettujen erityisten, mitattavissa ja saavutettavissa olevien, asiaankuuluvien ja ajallisesti määrättyjen tavoitteiden toteuttamisesta toimintokohtaisesti sekä indikaattoreilla mitatuista uusista tavoitteista, |
| --- | --- | --- |

d)

toimintoselvitykset, jotka sisältävät:

i)

tiedot kaikkien ennalta vahvistettujen erityisten, mitattavissa ja saavutettavissa olevien, asiaankuuluvien ja ajallisesti määrättyjen tavoitteiden toteuttamisesta toimintokohtaisesti sekä indikaattoreilla mitatuista uusista tavoitteista,

| ii) | määrärahoihin ehdotettujen muutosten täydelliset perustelut ja kustannus-hyötysuhteen arviointi, |
| --- | --- |

ii)

määrärahoihin ehdotettujen muutosten täydelliset perustelut ja kustannus-hyötysuhteen arviointi,

| iii) | selkeät perustelut unionin tasolla toteutettavalle tukitoimenpiteelle ottaen huomioon muun muassa toissijaisuusperiaate, |
| --- | --- |

iii)

selkeät perustelut unionin tasolla toteutettavalle tukitoimenpiteelle ottaen huomioon muun muassa toissijaisuusperiaate,

| iv) | tiedot edellisen vuoden toimien toteuttamisasteesta ja kuluvan vuoden toteuttamisasteesta. |
| --- | --- |

iv)

tiedot edellisen vuoden toimien toteuttamisasteesta ja kuluvan vuoden toteuttamisasteesta.

Arviointien tuloksia tarkastellaan ja käytetään niiden hyötyjen osoittamiseksi, joita ehdotetulla talousarviota koskevalla muutoksella voidaan saada aikaan.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 b kohta (uusi)

2 b.
     
  Kun komissio antaa talousarvion toteuttamisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tehtäväksi, se liittää talousarvioesitykseen valmisteluasiakirjan, jossa esitetään:

| a) | vuosikertomus nykyisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toiminnasta edelliseltä vuodelta; |
| --- | --- |

a)

vuosikertomus nykyisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toiminnasta edelliseltä vuodelta;

| b) | sille vuodelle asetetut tavoitteet, jota talousarvioesitys koskee, siten että näistä tavoitteista käyvät ilmi niiden saavuttamiseen varatut erityiset talousarviotarpeet; |
| --- | --- |

b)

sille vuodelle asetetut tavoitteet, jota talousarvioesitys koskee, siten että näistä tavoitteista käyvät ilmi niiden saavuttamiseen varatut erityiset talousarviotarpeet;

| c) | hallintokustannukset ja toteutettu talousarvio kokonaisuudessaan ja 196 a artiklassa tarkoitettujen kumppanuuden muotojen sekä edellisen vuoden yksittäisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien mukaan jaoteltuna; |
| --- | --- |

c)

hallintokustannukset ja toteutettu talousarvio kokonaisuudessaan ja 196 a artiklassa tarkoitettujen kumppanuuden muotojen sekä edellisen vuoden yksittäisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien mukaan jaoteltuna;

| d) | unionin talousarviosta maksettujen rahoitusosuuksien määrä ja muiden kumppaneiden kullekin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudelle suorittamien luontoissuoritusten arvo; |
| --- | --- |

d)

unionin talousarviosta maksettujen rahoitusosuuksien määrä ja muiden kumppaneiden kullekin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudelle suorittamien luontoissuoritusten arvo;

| e) | sellaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien henkilöstötaulukot, joiden henkilöstökustannukset maksetaan kokonaan tai osittain unionin varoista, soveltaen soveltuvin osin 2 a artiklan c kohtaa; nämä henkilöstötaulukot on otettava huomioon laadittaessa 2 a artiklan c kohdassa tarkoitettua valmisteluasiakirjaa. |
| --- | --- |

e)

sellaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien henkilöstötaulukot, joiden henkilöstökustannukset maksetaan kokonaan tai osittain unionin varoista, soveltaen soveltuvin osin 2 a artiklan c kohtaa; nämä henkilöstötaulukot on otettava huomioon laadittaessa 2 a artiklan c kohdassa tarkoitettua valmisteluasiakirjaa.

Jos julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet käyttävät rahoitusvälineitä, valmisteluasiakirjassa on esitettävä 2 c kohdassa tarkoitetut tiedot julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja rahoitusvälineiden mukaan jaoteltuna, sanotun rajoittamatta 2 c kohdan soveltamista.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 2 c kohta (uusi)

2 c.
     
  Kun komissio käyttää rahoitusvälineitä, se liittää talousarvioesitykseen valmisteluasiakirjan, jossa esitetään:

| a) | rahoitusvälineen muodossa liikkeeseenlaskettu ja unionin talousarviosta rahoitettu pääoma ja kutakin rahoitusvälinettä kohti sijoitettu kokonaispääoma, kolmansien osapuolten sijoittama pääoma mukaan luettuna, yhteensä ja rahoitusvälinekohtaisena velkaantumisasteena, sekä osuudet pääomasijoituksissa tai muissa oman pääoman luonteisissa sijoituksissa; |
| --- | --- |

a)

rahoitusvälineen muodossa liikkeeseenlaskettu ja unionin talousarviosta rahoitettu pääoma ja kutakin rahoitusvälinettä kohti sijoitettu kokonaispääoma, kolmansien osapuolten sijoittama pääoma mukaan luettuna, yhteensä ja rahoitusvälinekohtaisena velkaantumisasteena, sekä osuudet pääomasijoituksissa tai muissa oman pääoman luonteisissa sijoituksissa;

| b) | edellisenä vuonna saadut tulot ja maksujen palautukset sekä ennusteet vuodeksi, jota talousarvioesitys koskee; |
| --- | --- |

b)

edellisenä vuonna saadut tulot ja maksujen palautukset sekä ennusteet vuodeksi, jota talousarvioesitys koskee;

| c) | rahoitusvälineiden toteuttamisesta edellisenä vuonna aiheutuneiden ehdollisten ja nykyisten unionin velkojen kokonaismäärä yhteensä seuraavien tekijöiden mukaan jaoteltuna:










  i) | kaikki mahdolliset, takuista johtuvat velat kolmansille osapuolille, |
| --- | --- | --- |

c)

rahoitusvälineiden toteuttamisesta edellisenä vuonna aiheutuneiden ehdollisten ja nykyisten unionin velkojen kokonaismäärä yhteensä seuraavien tekijöiden mukaan jaoteltuna:

i)

kaikki mahdolliset, takuista johtuvat velat kolmansille osapuolille,

| ii) | kaikki mahdolliset velat, jotka johtuvat mahdollisten kolmansille osapuolille annettujen luottojen enimmäisveloituksesta, |
| --- | --- |

ii)

kaikki mahdolliset velat, jotka johtuvat mahdollisten kolmansille osapuolille annettujen luottojen enimmäisveloituksesta,

| iii) | kaikki mahdolliset etuoikeusasemaltaan heikompien joukkovelkakirjojen tai pääomasijoitusten tai muiden oman pääoman luonteisten sijoitusten tappiot, tai |
| --- | --- |

iii)

kaikki mahdolliset etuoikeusasemaltaan heikompien joukkovelkakirjojen tai pääomasijoitusten tai muiden oman pääoman luonteisten sijoitusten tappiot, tai

| iv) | muut mahdolliset tai ehdolliset velat sekä kaikki riskien arvioinnin kannalta merkittävät tai mahdollisesti merkittävät tiedot; |
| --- | --- |

iv)

muut mahdolliset tai ehdolliset velat sekä kaikki riskien arvioinnin kannalta merkittävät tai mahdollisesti merkittävät tiedot;

| d) | talousarvioon otetut, ennakoitavia riskejä ja odottamattomia riskejä koskevat määrärahat yhteensä ja rahoitusvälineen mukaan jaoteltuna; |
| --- | --- |

d)

talousarvioon otetut, ennakoitavia riskejä ja odottamattomia riskejä koskevat määrärahat yhteensä ja rahoitusvälineen mukaan jaoteltuna;

| e) | sellaisten tapausten prosenttiosuus ja absoluuttinen määrä, joissa käytettiin takuita tai joissa etuoikeusasemaltaan heikompia joukkovelkakirjoja tai osuuksia pääomasijoituksissa tai muissa oman pääoman luonteisissa sijoituksissa menetettiin omaisuuserien arvon alentumisen tai konkurssin vuoksi, yhteensä ja rahoitusvälineen mukaan jaoteltuna edellisenä vuonna ja kunkin rahoitusvälineen koko voimassaoloaikana; |
| --- | --- |

e)

sellaisten tapausten prosenttiosuus ja absoluuttinen määrä, joissa käytettiin takuita tai joissa etuoikeusasemaltaan heikompia joukkovelkakirjoja tai osuuksia pääomasijoituksissa tai muissa oman pääoman luonteisissa sijoituksissa menetettiin omaisuuserien arvon alentumisen tai konkurssin vuoksi, yhteensä ja rahoitusvälineen mukaan jaoteltuna edellisenä vuonna ja kunkin rahoitusvälineen koko voimassaoloaikana;

| f) | keskimääräinen kesto rahoitusvälineen maksamisen etuoikeusasemaltaan heikompien joukkovelkakirjojen pääoman (välirahoituksen) muodossa edunsaajille ja vastaavien pääomatulojen saamisen välillä; jos kesto on yli kolme vuotta, komissio antaa vuotuisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä toimintasuunnitelman keston lyhentämiseksi; |
| --- | --- |

f)

keskimääräinen kesto rahoitusvälineen maksamisen etuoikeusasemaltaan heikompien joukkovelkakirjojen pääoman (välirahoituksen) muodossa edunsaajille ja vastaavien pääomatulojen saamisen välillä; jos kesto on yli kolme vuotta, komissio antaa vuotuisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä toimintasuunnitelman keston lyhentämiseksi;

| g) | rahoitusvälineiden käytön (vastaanottokyky) maantieteellinen jakautuminen jäsenvaltioittain ja rahoitusvälineittäin jaoteltuna; |
| --- | --- |

g)

rahoitusvälineiden käytön (vastaanottokyky) maantieteellinen jakautuminen jäsenvaltioittain ja rahoitusvälineittäin jaoteltuna;

| h) | hallintomenot, jotka johtuvat hallinnollisista maksuista, palautuksista tai muista rahoitusvälineiden hallinnointia varten maksetuista summista, jos kolmannet osapuolet ovat vastanneet hallinnoinnista, yhteensä ja hallinnoivien osapuolten ja rahoitusvälineiden mukaan jaoteltuna; |
| --- | --- |

h)

hallintomenot, jotka johtuvat hallinnollisista maksuista, palautuksista tai muista rahoitusvälineiden hallinnointia varten maksetuista summista, jos kolmannet osapuolet ovat vastanneet hallinnoinnista, yhteensä ja hallinnoivien osapuolten ja rahoitusvälineiden mukaan jaoteltuna;

| i) | henkilöstötaulukot, jos henkilöstökustannukset maksetaan kokonaan tai osittain unionin varoista, soveltaen soveltuvin osin 2 a kohdan c alakohtaa; nämä henkilöstötaulukot on otettava huomioon laadittaessa 2 a kohdan c alakohdassa tarkoitettua valmisteluasiakirjaa. |
| --- | --- |

i)

henkilöstötaulukot, jos henkilöstökustannukset maksetaan kokonaan tai osittain unionin varoista, soveltaen soveltuvin osin 2 a kohdan c alakohtaa; nämä henkilöstötaulukot on otettava huomioon laadittaessa 2 a kohdan c alakohdassa tarkoitettua valmisteluasiakirjaa.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 3 kohta

3.   Lisäksi komissio liittää talousarvioesitykseen kaikki valmisteluasiakirjat, joiden se katsoo olevan tarpeen määrärahaesitysten perustelemiseksi.

3.   Lisäksi komissio liittää talousarvioesitykseen kaikki
  muut
  valmisteluasiakirjat, joiden se katsoo olevan tarpeen määrärahaesitysten perustelemiseksi.

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 kohta – 2 alakohta – d alakohta

| d) | annettava yksityiskohtainen kuvaus unionin edustustoissa talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevästä henkilöstöstä, mukaan lukien maantieteellisten alueiden, yksittäisten maiden ja operaatioiden mukainen erittely, jossa jaotellaan henkilöstötaulukon mukaiset toimet, sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt ja lähetetyt kansalliset asiantuntijat, sekä talousarvioesityksessä pyydetyt määrärahat tällaiselle muunlaiselle henkilöstölle ja vastaavat arviot kokopäivätoimisista henkilöstöresursseista, jotka voidaan ottaa käyttöön pyydettyjen määrärahojen turvin. |
| --- | --- |

d)

annettava yksityiskohtainen kuvaus unionin edustustoissa talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevästä henkilöstöstä, mukaan lukien maantieteellisten alueiden, yksittäisten maiden ja operaatioiden mukainen erittely, jossa jaotellaan henkilöstötaulukon mukaiset toimet, sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt ja lähetetyt kansalliset asiantuntijat, sekä talousarvioesityksessä pyydetyt määrärahat tällaiselle muunlaiselle henkilöstölle ja vastaavat arviot kokopäivätoimisista henkilöstöresursseista, jotka voidaan ottaa käyttöön pyydettyjen määrärahojen turvin.

| d) | annettava yksityiskohtainen kuvaus unionin edustustoissa talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevästä henkilöstöstä, mukaan lukien maantieteellisten alueiden,
  sukupuolen,
  yksittäisten maiden ja operaatioiden mukainen erittely, jossa jaotellaan henkilöstötaulukon mukaiset toimet, sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt ja lähetetyt kansalliset asiantuntijat, sekä talousarvioesityksessä pyydetyt määrärahat tällaiselle muunlaiselle henkilöstölle ja vastaavat arviot kokopäivätoimisista henkilöstöresursseista, jotka voidaan ottaa käyttöön pyydettyjen määrärahojen turvin. |
| --- | --- |

d)

annettava yksityiskohtainen kuvaus unionin edustustoissa talousarvioesityksen esittämisajankohtana työskentelevästä henkilöstöstä, mukaan lukien maantieteellisten alueiden,
  sukupuolen,
  yksittäisten maiden ja operaatioiden mukainen erittely, jossa jaotellaan henkilöstötaulukon mukaiset toimet, sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt ja lähetetyt kansalliset asiantuntijat, sekä talousarvioesityksessä pyydetyt määrärahat tällaiselle muunlaiselle henkilöstölle ja vastaavat arviot kokopäivätoimisista henkilöstöresursseista, jotka voidaan ottaa käyttöön pyydettyjen määrärahojen turvin.

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 a.
     
  Komissio liittää talousarvioesitykseen ehdotuksen maksuja ja maksusitoumuksia koskevan varauksen käyttöönottamisesta kaikkia sellaisia uusia tarpeita varten, joita ei alun perin katettu vuotuisesta talousarviosta tai monivuotista rahoituskehystä koskevasta asetuksesta.

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

34 artikla – 4 b kohta (uusi)

4 b.
     
  Lisäksi komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhdessä talousarvioesityksen kanssa kunkin toimielimen ja elimen laatiman kiinteistöpolitiikkaa koskevan, 196 b artiklan mukaisen valmisteluasiakirjan, jossa on seuraavat tiedot:

| a) | kunkin kiinteistön osalta vastaavien budjettikohtien määrärahojen kattamat menot ja alat; |
| --- | --- |

a)

kunkin kiinteistön osalta vastaavien budjettikohtien määrärahojen kattamat menot ja alat;

| b) | aloja ja kohteita koskevan yleissuunnitelman odotettu kehitys tulevina vuosina sekä kuvaus 195 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista suunnitteluvaiheessa olevista kiinteistöhankkeista, jotka on jo yksilöity; |
| --- | --- |

b)

aloja ja kohteita koskevan yleissuunnitelman odotettu kehitys tulevina vuosina sekä kuvaus 195 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista suunnitteluvaiheessa olevista kiinteistöhankkeista, jotka on jo yksilöity;

| c) | sellaisten uusien kiinteistöhankkeiden toteutuksen lopulliset ehdot ja kulut sekä asiaankuuluvat tiedot, joista on aiemmin ilmoitettu budjettivallan käyttäjälle 195 artiklan 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti mutta jotka eivät ole sisältyneet edellisen vuoden valmisteluasiakirjoihin; |
| --- | --- |

c)

sellaisten uusien kiinteistöhankkeiden toteutuksen lopulliset ehdot ja kulut sekä asiaankuuluvat tiedot, joista on aiemmin ilmoitettu budjettivallan käyttäjälle 195 artiklan 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti mutta jotka eivät ole sisältyneet edellisen vuoden valmisteluasiakirjoihin;

| d) | sellaisten kiinteistösopimusten jatkamista koskevat lopulliset ehdot ja kulut, jotka eivät kuulu 195 artiklan 3 kohdassa vahvistetun menettelyn piiriin mutta joiden vuotuiset kustannukset ovat yli 500 000 euroa. |
| --- | --- |

d)

sellaisten kiinteistösopimusten jatkamista koskevat lopulliset ehdot ja kulut, jotka eivät kuulu 195 artiklan 3 kohdassa vahvistetun menettelyn piiriin mutta joiden vuotuiset kustannukset ovat yli 500 000 euroa.

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

35 artikla

SEUT-sopimuksen 314 artiklassa tarkoitetun sovittelukomitean koollekutsumiseen saakka
  komissio voi omasta aloitteestaan tai muiden toimielinten pääluokkien osalta näiden pyynnöstä saattaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi oikaisukirjelmiä, joilla muutetaan talousarvioesitystä
  sellaisten tietojen perusteella
  ,
  jotka eivät olleet tiedossa sitä laadittaessa, mukaan luettuna oikaisukirjelmät,
  joilla muutetaan maatalousmenoja koskevia ennakkoarvioita.

Sellaisten uusien tietojen perusteella, jotka eivät olleet tiedossa talousarvioesitystä laadittaessa,
  komissio voi omasta aloitteestaan tai muiden toimielinten pääluokkien osalta näiden pyynnöstä saattaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi oikaisukirjelmiä, joilla muutetaan talousarvioesitystä
  , hyvissä ajoin ennen SEUT-sopimuksen 314 artiklassa tarkoitetun sovittelukomitean koollekutsumista. Tähän saattaa sisältyä oikaisukirjelmiä
  , joilla muutetaan maatalousmenoja koskevia ennakkoarvioita.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

36 artikla

Sovittelukomiteassa saavutetun tuloksen hyväksyminen

Poistetaan.

Kun sovittelukomitea on päässyt yhteisymmärrykseen yhteisestä tekstistä, Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät hyväksymään sovittelukomitean työn tuloksen mahdollisimman pian omia sisäisiä menettelysääntöjään noudattaen SEUT-sopimuksen 314 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

38 artikla

1.   
  Komissio antaa lisätalousarvioesitykset Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa varten sekä lisätalousarvioesitykset seuraavista syistä:

| a) | ylijäämä, |
| --- | --- |

a)

ylijäämä,

| b) | perinteisiä omia varoja, arvonlisäveroa ja bruttokansantuloon perustuvia omia varoja koskevien ennusteiden tarkistaminen, |
| --- | --- |

b)

perinteisiä omia varoja, arvonlisäveroa ja bruttokansantuloon perustuvia omia varoja koskevien ennusteiden tarkistaminen,

| c) | tuloennusteiden kasvu ja maksumäärärahojen väheneminen. |
| --- | --- |

c)

tuloennusteiden kasvu ja maksumäärärahojen väheneminen.

1.   Komissio voi tehdä
  lisätalousarvioesityksiä
  väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa.

Näiden lisäksi
  komissio voi tehdä
  vuoden aikana kaksi lisätalousarvioesitystä
  väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa.

Edellisessä alakohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa laaditut, lisätalousarvioesityksiä koskevat muiden toimielinten pyynnöt toimitetaan komissiolle.

Edellisessä alakohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa laaditut, lisätalousarvioesityksiä koskevat muiden toimielinten pyynnöt toimitetaan komissiolle.

Ennen lisätalousarvioesityksen esittämistä komissio ja muut toimielimet tarkastelevat asianomaisten määrärahojen jakamista uudelleen ottaen huomioon oletettu määrärahojen vajaakäyttö.

Ennen lisätalousarvioesityksen esittämistä komissio ja muut toimielimet tarkastelevat asianomaisten määrärahojen jakamista uudelleen ottaen huomioon oletettu määrärahojen vajaakäyttö.

2.   Komissio toimittaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäviksi
  vuoden kaikki
  lisätalousarvioesitykset
  viimeistään 1 päivänä syyskuuta poikkeustilanteita lukuun ottamatta
  . Se voi liittää lausunnon muiden toimielinten laatimiin lisätalousarvioesityksiin.

2.   Komissio toimittaa samanaikaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäviksi lisätalousarvioesitykset
  huhtikuussa ja/tai elokuussa, paitsi jos on kyse asianmukaisesti perustellusta poikkeustilanteesta tai solidaarisuusrahaston käyttöönotosta, josta voidaan esittää lisätalousarvioesitys milloin tahansa vuoden aikana
  . Se voi liittää lausunnon muiden toimielinten laatimiin lisätalousarvioesityksiin.

3.   Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät asian ottaen huomioon sen kiireellisyyden.

3.   Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät asian ottaen huomioon sen kiireellisyyden.

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

40 artikla – 1 kohta – a alakohta

| a) | yleinen tulo- ja menotaulukko; |
| --- | --- |

a)

yleinen tulo- ja menotaulukko;

| a) | yleinen tulo- ja menotaulukko
  , jossa toiminta erotetaan investoinneista
  ; |
| --- | --- |

a)

yleinen tulo- ja menotaulukko
  , jossa toiminta erotetaan investoinneista
  ;

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Hallintomenot luokitellaan seuraavasti:

| a) | henkilöstötaulukon mukaista henkilöstöä koskevat menot: näitä menoja varten osoitetaan määrärahat ja ilmoitetaan henkilöstötaulukon toimien määrä; |
| --- | --- |

a)

henkilöstötaulukon mukaista henkilöstöä koskevat menot: näitä menoja varten osoitetaan määrärahat ja ilmoitetaan henkilöstötaulukon toimien määrä;

| b) | ulkopuolista henkilöstöä koskevat menot ja muut 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut menot, jotka rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen hallintoa koskevasta otsakkeesta; |
| --- | --- |

b)

ulkopuolista henkilöstöä koskevat menot ja muut 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut menot, jotka rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen hallintoa koskevasta otsakkeesta;

| c) | kiinteistöjä koskevat menot ja muut niihin liittyvät menot, kuten siivous ja kunnossapito, vuokrat, televiestintä, vesi, kaasu ja sähkö; |
| --- | --- |

c)

kiinteistöjä koskevat menot ja muut niihin liittyvät menot, kuten siivous ja kunnossapito, vuokrat, televiestintä, vesi, kaasu ja sähkö;

| d) | ohjelmien täytäntöönpanoon välittömästi liittyvä ulkopuolinen henkilöstö ja tekninen tuki. |
| --- | --- |

d)

ohjelmien täytäntöönpanoon välittömästi liittyvä ulkopuolinen henkilöstö ja tekninen tuki.

Useille osastoille yhteiset komission hallintomenot esitetään erillisenä yhteenvetona menolajin mukaan luokiteltuina.

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 2 b kohta (uusi)

2 b.
     
  Aina kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, momenttien ja alamomenttien on vastattava tietyn yksittäisen toiminnan yhteydessä toteutettavia yksittäisiä toimenpiteitä. Jäljempänä 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa annetaan momenttien ja alamomenttien luokittelua koskevat suuntaviivat, millä pyritään talousarvion mahdollisimman hyvään seurattavuuteen ja ytimekkyyteen.

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 2 kohta

Varaus on otettava käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua 21 ja 23 artiklassa säädetyn menettelyn mukaan tehtävällä määrärahasiirrolla.

Varaus on otettava käyttöön
  mahdollisimman pian
  ennen varainhoitovuoden loppua
  ensisijaisesti maksuja ja maksusitoumuksia koskevalla varauksella 15 artiklan 3 a kohdan mukaisesti tai
  21 ja 23 artiklassa säädetyn menettelyn mukaan tehtävällä määrärahasiirrolla.

Tarkistukset 95 ja 287

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 1 kohta

1.   Talousarviossa esitetään:

1.   Talousarviossa esitetään:

| a) | yleisessä tulo- ja menotaulukossa: |
| --- | --- |

a)

yleisessä tulo- ja menotaulukossa:

| a) | yleisessä tulo- ja menotaulukossa: |
| --- | --- |

a)

yleisessä tulo- ja menotaulukossa:

| i) | unionin arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana; |
| --- | --- |

i)

unionin arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana;

| i) | unionin arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana; |
| --- | --- |

i)

unionin arvioidut tulot asianomaisen varainhoitovuoden aikana;

| ii) | edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot sekä varainhoitovuoden n – 2 tulot; |
| --- | --- |

ii)

edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot sekä varainhoitovuoden n – 2 tulot;

| ii) | edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot sekä varainhoitovuoden n – 2 tulot; |
| --- | --- |

ii)

edellisen varainhoitovuoden arvioidut tulot sekä varainhoitovuoden n – 2 tulot;

| iii) | asianomaisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat; |
| --- | --- |

iii)

asianomaisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat;

| iii) | asianomaisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat; |
| --- | --- |

iii)

asianomaisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat;

| iv) | edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat; |
| --- | --- |

iv)

edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat;

| iv) | edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat; |
| --- | --- |

iv)

edellisen varainhoitovuoden maksusitoumus- ja maksumäärärahat;

| v) | varainhoitovuoden n – 2 aikana sidotut ja maksetut menot; |
| --- | --- |

v)

varainhoitovuoden n – 2 aikana sidotut ja maksetut menot;

| v) | varainhoitovuoden n – 2 aikana sidotut ja maksetut menot
  , joista jälkimmäiset ilmaistaan myös prosenttiosuutena talousarviosta
  ; |
| --- | --- |

v)

varainhoitovuoden n – 2 aikana sidotut ja maksetut menot
  , joista jälkimmäiset ilmaistaan myös prosenttiosuutena talousarviosta
  ;

| vi) | asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta, sellaisena kuin se määritellään 41 artiklan 1 kohdassa; |
| --- | --- |

vi)

asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta, sellaisena kuin se määritellään 41 artiklan 1 kohdassa;

| vi) | asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta, sellaisena kuin se määritellään 41 artiklan 1 kohdassa; |
| --- | --- |

vi)

asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta, sellaisena kuin se määritellään 41 artiklan 1 kohdassa;

| b) | talousarvion kussakin pääluokassa tulot ja menot a alakohdassa esitetyn rakenteen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

talousarvion kussakin pääluokassa tulot ja menot a alakohdassa esitetyn rakenteen mukaisesti;

| b) | talousarvion kussakin pääluokassa tulot ja menot a alakohdassa esitetyn rakenteen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

talousarvion kussakin pääluokassa tulot ja menot a alakohdassa esitetyn rakenteen mukaisesti;

| c) | henkilöstön osalta: |
| --- | --- |

c)

henkilöstön osalta:

| c) | henkilöstön osalta: |
| --- | --- |

c)

henkilöstön osalta:

| i) | talousarvion jokaisen pääluokan osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin virkaryhmässä, sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä; |
| --- | --- |

i)

talousarvion jokaisen pääluokan osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin virkaryhmässä, sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä;

| i) | talousarvion jokaisen pääluokan osalta henkilöstötaulukko,
  joka sisältää kattavan esityksen henkilöresursseista ja
  jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin virkaryhmässä, sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä
  , täydennettynä asiakirjalla, jossa ilmoitetaan sopimussuhteisten ja paikallisten toimihenkilöiden kokoaikavastaavuus
  ; |
| --- | --- |

i)

talousarvion jokaisen pääluokan osalta henkilöstötaulukko,
  joka sisältää kattavan esityksen henkilöresursseista ja
  jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain kullakin ura-alueella ja kussakin virkaryhmässä, sekä talousarviomäärärahojen perusteella hyväksyttyjen vakinaisten ja väliaikaisten toimien määrä
  , täydennettynä asiakirjalla, jossa ilmoitetaan sopimussuhteisten ja paikallisten toimihenkilöiden kokoaikavastaavuus
  ;

| ii) | henkilöstötaulukko, joka käsittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen määrärahoista rahoitettavan suoran tutkimustoiminnan henkilöstön, ja henkilöstötaulukko, joka käsittää samoista määrärahoista rahoitettavan epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstön; taulukot jaotellaan palkkaluokittain ja ura-alueittain ja niissä erotellaan talousarviomäärärahojen perusteella hyväksytyt vakinaiset ja väliaikaiset toimet; |
| --- | --- |

ii)

henkilöstötaulukko, joka käsittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen määrärahoista rahoitettavan suoran tutkimustoiminnan henkilöstön, ja henkilöstötaulukko, joka käsittää samoista määrärahoista rahoitettavan epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstön; taulukot jaotellaan palkkaluokittain ja ura-alueittain ja niissä erotellaan talousarviomäärärahojen perusteella hyväksytyt vakinaiset ja väliaikaiset toimet;

| ii) | henkilöstötaulukko, joka käsittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen määrärahoista rahoitettavan suoran tutkimustoiminnan henkilöstön, ja henkilöstötaulukko, joka käsittää samoista määrärahoista rahoitettavan epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstön; taulukot jaotellaan palkkaluokittain ja ura-alueittain ja niissä erotellaan talousarviomäärärahojen perusteella hyväksytyt vakinaiset ja väliaikaiset toimet; |
| --- | --- |

ii)

henkilöstötaulukko, joka käsittää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen määrärahoista rahoitettavan suoran tutkimustoiminnan henkilöstön, ja henkilöstötaulukko, joka käsittää samoista määrärahoista rahoitettavan epäsuoran tutkimustoiminnan henkilöstön; taulukot jaotellaan palkkaluokittain ja ura-alueittain ja niissä erotellaan talousarviomäärärahojen perusteella hyväksytyt vakinaiset ja väliaikaiset toimet;

| iii) | tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti; henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään henkilöstösäännöissä olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja; |
| --- | --- |

iii)

tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti; henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään henkilöstösäännöissä olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja;

| iii) | tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti; henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään henkilöstösäännöissä olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja; |
| --- | --- |

iii)

tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti; henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään henkilöstösäännöissä olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja;

| iv) | kunkin talousarviosta avustusta saavan,
  200 artiklassa
  tarkoitetun elimen osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Henkilöstötaulukoissa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta; |
| --- | --- |

iv)

kunkin talousarviosta avustusta saavan,
  200 artiklassa
  tarkoitetun elimen osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Henkilöstötaulukoissa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta;

| iv) | kunkin talousarviosta avustusta saavan,
  196 b artiklassa
  tarkoitetun elimen osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Henkilöstötaulukoissa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta; |
| --- | --- |

iv)

kunkin talousarviosta avustusta saavan,
  196 b artiklassa
  tarkoitetun elimen osalta henkilöstötaulukko, jossa vahvistetaan toimien määrä palkkaluokittain ja ura-alueittain. Henkilöstötaulukoissa esitetään varainhoitovuodeksi hyväksyttyjen toimien määrän rinnalla vastaava luku edelliseltä varainhoitovuodelta;

| c a) | kansainvälisten järjestöjen rahoituksen osalta komission pääluokkaan liitetyssä asiakirjassa: |
| --- | --- |

c a)

kansainvälisten järjestöjen rahoituksen osalta komission pääluokkaan liitetyssä asiakirjassa:

| i) | tiivistelmä kaikista rahoitusosuuksista unionin ohjelman/rahaston ja kansainvälisen järjestön mukaan jaoteltuina, |
| --- | --- |

i)

tiivistelmä kaikista rahoitusosuuksista unionin ohjelman/rahaston ja kansainvälisen järjestön mukaan jaoteltuina,

| ii) | perustelut sille, miksi unionin oli tehokkaampaa rahoittaa kyseisiä kansainvälisiä järjestöjä kuin ryhtyä itse suoriin toimiin. |
| --- | --- |

ii)

perustelut sille, miksi unionin oli tehokkaampaa rahoittaa kyseisiä kansainvälisiä järjestöjä kuin ryhtyä itse suoriin toimiin.

| d) | lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden osalta: |
| --- | --- |

d)

lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden osalta:

| d) | lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden osalta: |
| --- | --- |

d)

lainanotto- ja lainanantotoimenpiteiden osalta:

| i) | yleisessä tulotaulukossa kyseisiä toimenpiteitä vastaavat budjettikohdat, joihin otetaan mahdolliset maksusuoritukset niiltä edunsaajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet niille kuuluvat maksut, minkä vuoksi on ollut tarpeen ottaa käyttöön niin sanottu suoritustakuu. Nämä kohdat varustetaan merkinnällä "pro memoria" ja niihin liitetään tarpeelliset selvitykset; |
| --- | --- |

i)

yleisessä tulotaulukossa kyseisiä toimenpiteitä vastaavat budjettikohdat, joihin otetaan mahdolliset maksusuoritukset niiltä edunsaajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet niille kuuluvat maksut, minkä vuoksi on ollut tarpeen ottaa käyttöön niin sanottu suoritustakuu. Nämä kohdat varustetaan merkinnällä "pro memoria" ja niihin liitetään tarpeelliset selvitykset;

| i) | yleisessä tulotaulukossa kyseisiä toimenpiteitä
  , erityisesti rahoitusvälineiden toteuttamista (130 ja 131 artikla)
  vastaavat budjettikohdat, joihin otetaan mahdolliset maksusuoritukset niiltä edunsaajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet niille kuuluvat maksut, minkä vuoksi on ollut tarpeen ottaa käyttöön niin sanottu suoritustakuu
  , sekä kaikki rahoitusvälineiden toteuttamisesta johtuvat tulot
  . Nämä kohdat varustetaan merkinnällä "pro memoria" ja niihin liitetään tarpeelliset selvitykset; |
| --- | --- |

i)

yleisessä tulotaulukossa kyseisiä toimenpiteitä
  , erityisesti rahoitusvälineiden toteuttamista (130 ja 131 artikla)
  vastaavat budjettikohdat, joihin otetaan mahdolliset maksusuoritukset niiltä edunsaajilta, jotka ovat aluksi laiminlyöneet niille kuuluvat maksut, minkä vuoksi on ollut tarpeen ottaa käyttöön niin sanottu suoritustakuu
  , sekä kaikki rahoitusvälineiden toteuttamisesta johtuvat tulot
  . Nämä kohdat varustetaan merkinnällä "pro memoria" ja niihin liitetään tarpeelliset selvitykset;

| ii) | komission pääluokassa: |
| --- | --- |

ii)

komission pääluokassa:

| ii) | komission pääluokassa: |
| --- | --- |

ii)

komission pääluokassa:

| — | budjettikohdat, joihin on otettu Euroopan unionin suoritustakuu kyseisten toimenpiteiden osalta. Näissä kohdissa on merkintä "pro memoria", kunnes ilmenee todellinen menoerä, joka on katettava lopullisesta talousarviosta; |
| --- | --- |

—

budjettikohdat, joihin on otettu Euroopan unionin suoritustakuu kyseisten toimenpiteiden osalta. Näissä kohdissa on merkintä "pro memoria", kunnes ilmenee todellinen menoerä, joka on katettava lopullisesta talousarviosta;

| — | budjettikohdat, joihin on otettu Euroopan unionin suoritustakuu
  ja rahoitusvälineet
  kyseisten toimenpiteiden osalta. Näissä kohdissa on merkintä "pro memoria", kunnes ilmenee todellinen menoerä, joka on katettava lopullisesta talousarviosta; |
| --- | --- |

—

budjettikohdat, joihin on otettu Euroopan unionin suoritustakuu
  ja rahoitusvälineet
  kyseisten toimenpiteiden osalta. Näissä kohdissa on merkintä "pro memoria", kunnes ilmenee todellinen menoerä, joka on katettava lopullisesta talousarviosta;

| — | selvitysosat, joista ilmenevät perussäädöksen viitetiedot ja suunniteltujen toimien laajuus ja kesto sekä niiden toteuttamiseen myönnetty Euroopan unionin rahoitustakuu; |
| --- | --- |

—

selvitysosat, joista ilmenevät perussäädöksen viitetiedot ja suunniteltujen toimien laajuus ja kesto sekä niiden toteuttamiseen myönnetty Euroopan unionin rahoitustakuu;

| — | selvitysosat, joista ilmenevät perussäädöksen viitetiedot ja suunniteltujen toimien laajuus ja kesto sekä niiden toteuttamiseen myönnetty Euroopan unionin rahoitustakuu
  tai muut toteutetut unionin rahoitusvälineet
  ; |
| --- | --- |

—

selvitysosat, joista ilmenevät perussäädöksen viitetiedot ja suunniteltujen toimien laajuus ja kesto sekä niiden toteuttamiseen myönnetty Euroopan unionin rahoitustakuu
  tai muut toteutetut unionin rahoitusvälineet
  ;

| — | kattava laskelma rahoitusvälineisiin varattujen varojen kokonaismäärästä suhteessa unionin talousarvioon; |
| --- | --- |

—

kattava laskelma rahoitusvälineisiin varattujen varojen kokonaismäärästä suhteessa unionin talousarvioon;

| iii) | komission pääluokkaan tiedoksi liitetyssä asiakirjassa: |
| --- | --- |

iii)

komission pääluokkaan tiedoksi liitetyssä asiakirjassa:

| iii) | komission pääluokkaan tiedoksi liitetyssä asiakirjassa: |
| --- | --- |

iii)

komission pääluokkaan tiedoksi liitetyssä asiakirjassa:

| — | kaikki osuudet rahoitusvälineiden tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla toteutetuissa pääomasijoituksissa sekä niihin liitetyt selvitykset niiden tuloksista; |
| --- | --- |

—

kaikki osuudet rahoitusvälineiden tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla toteutetuissa pääomasijoituksissa sekä niihin liitetyt selvitykset niiden tuloksista;

| — | vireillä olevat pääomaoperaatiot ja velanhoitoon liittyvät toimet; |
| --- | --- |

—

vireillä olevat pääomaoperaatiot ja velanhoitoon liittyvät toimet;

| — | vireillä olevat pääomaoperaatiot ja velanhoitoon liittyvät toimet; |
| --- | --- |

—

vireillä olevat pääomaoperaatiot ja velanhoitoon liittyvät toimet;

| — | asianomaisen varainhoitovuoden pääomaoperaatiot ja velanhoito; |
| --- | --- |

—

asianomaisen varainhoitovuoden pääomaoperaatiot ja velanhoito;

| — | asianomaisen varainhoitovuoden pääomaoperaatiot ja velanhoito; |
| --- | --- |

—

asianomaisen varainhoitovuoden pääomaoperaatiot ja velanhoito;

| e) | kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot otetaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja joka sisältää asianomaiset momentit. Nämä momentit kattavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot ja sisältävät
  erilliset budjettikohdat vähintään suurimpia yksittäisiä operaatioita varten. |
| --- | --- |

e)

kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot otetaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja joka sisältää asianomaiset momentit. Nämä momentit kattavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot ja sisältävät
  erilliset budjettikohdat vähintään suurimpia yksittäisiä operaatioita varten.

| e) | kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot otetaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja joka sisältää asianomaiset momentit. Nämä momentit kattavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot ja sisältävät
  erillisen budjettikohdan kutakin operaatiota kohden; |
| --- | --- |

e)

kaikki yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot otetaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja joka sisältää asianomaiset momentit. Nämä momentit kattavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan menot ja sisältävät
  erillisen budjettikohdan kutakin operaatiota kohden;

| e a) | kaikki Euroopan kehitysrahastojen tulot ja menot, jotka otetaan omaan otsakkeeseen komission pääluokassa
  . |
| --- | --- |

e a)

kaikki Euroopan kehitysrahastojen tulot ja menot, jotka otetaan omaan otsakkeeseen komission pääluokassa
  .

Tarkistus 281

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| b) | ne eivät ylitä henkilöstötaulukossa myönnettyjen toimien kokonaismäärää
  . |
| --- | --- |

b)

ne eivät ylitä henkilöstötaulukossa myönnettyjen toimien kokonaismäärää
  .

| b) | toimielin tai elin on osallistunut unionin muiden elinten ja muiden toimielinten kanssa vertailuun, joka käynnistettiin komission henkilöstökartoituksessa
  . |
| --- | --- |

b)

toimielin tai elin on osallistunut unionin muiden elinten ja muiden toimielinten kanssa vertailuun, joka käynnistettiin komission henkilöstökartoituksessa
  .

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

49 artikla

49 artikla

Jos unionin säädöksen täytäntöönpano johtaa siihen, että talousarviossa tai monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat määrärahat ylitetään, kyseinen säädös voidaan taloudelliselta kannalta panna täytäntöön vasta kun talousarviota on muutettu ja rahoituskehystä tarvittaessa tarkistettu asianmukaisesti.

49 artikla

Jos unionin säädöksen täytäntöönpano johtaa siihen, että talousarviossa tai monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat määrärahat ylitetään, kyseinen säädös voidaan taloudelliselta kannalta panna täytäntöön vasta kun talousarviota on muutettu ja rahoituskehystä tarvittaessa tarkistettu asianmukaisesti.
  Tätä artiklaa sovellettaessa ja sen estämättä, mitä 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, katsotaan, että unionin säädös on olemassa, jos lainanotto- ja lainanantotoimenpiteet vaikuttavat monivuotisen rahoituskehyksen yleiseen liikkumavaraan (9 artiklan 4 kohta) kuluvana vuonna tai minä tahansa sellaisena tulevana vuonna, johon monivuotista rahoituskehystä sovelletaan.

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 2 kohta

2.   Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa siten, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti.

2.   Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa siten, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti,
  ja ne toteuttavat valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteensa SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaisesti
  .

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Perussäädös on oikeudellinen toimi, joka muodostaa oikeudellisen perustan tällaiselle toiminnalle ja sitä vastaavalle, talousarvioon otetun menon käytölle.

Perussäädös on oikeudellinen toimi, joka muodostaa oikeudellisen perustan tällaiselle toiminnalle ja sitä vastaavalle, talousarvioon otetun menon käytölle.
  Asetuksen 2 artiklaa sovelletaan.

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 3 kohta

3.   Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston määräyksiä sovellettaessa perussäädös voi olla jokin
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 26 artiklan 2 kohdassa, 28 artiklan 1 kohdassa, 29 artiklassa, 31 artiklan 2 kohdassa, 33 artiklassa tai 37 artiklassa mainittu asiakirja.

3.   Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
  , jäljempänä ‧SEU-sopimus‧,
  V osaston määräyksiä sovellettaessa perussäädös voi olla jokin
  seuraavista:

| — | neuvoston päätös, joka tarvitaan määriteltäessä ja pantaessa täytäntöön yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (SEU-sopimuksen 26 artiklan 2 kohta); |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, joka tarvitaan määriteltäessä ja pantaessa täytäntöön yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (SEU-sopimuksen 26 artiklan 2 kohta);

| — | neuvoston päätös kansainvälisen tilanteen edellyttämistä operatiivisista toimista (SEU-sopimuksen 28 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös kansainvälisen tilanteen edellyttämistä operatiivisista toimista (SEU-sopimuksen 28 artiklan 1 kohta);

| — | neuvoston päätös, jossa määritellään unionin lähestymistapa johonkin maantieteelliseen tai tiettyä aihetta koskevaan kysymykseen (SEU-sopimuksen 29 artikla); |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, jossa määritellään unionin lähestymistapa johonkin maantieteelliseen tai tiettyä aihetta koskevaan kysymykseen (SEU-sopimuksen 29 artikla);

| — | neuvoston päätös, jossa määritellään unionin toiminta tai kanta tai jolla pannaan täytäntöön tällainen toiminta tai kanta (SEU-sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan 1–3 luetelmakohta), tai neuvoston päätös erityisedustajan nimittämisestä (SEU-sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan 4 luetelmakohta ja 33 artikla); |
| --- | --- |

—

neuvoston päätös, jossa määritellään unionin toiminta tai kanta tai jolla pannaan täytäntöön tällainen toiminta tai kanta (SEU-sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan 1–3 luetelmakohta), tai neuvoston päätös erityisedustajan nimittämisestä (SEU-sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan 4 luetelmakohta ja 33 artikla);

| — | sopimuksen tekeminen yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa (SEU-sopimuksen 37 artikla). |
| --- | --- |

—

sopimuksen tekeminen yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa (SEU-sopimuksen 37 artikla).

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 5 kohta – b alakohta – 2 a ja 2 b alakohta (uusi)

Edellä a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita koskevien määrärahojen kokonaismäärä saa olla varainhoitovuonna enintään 40 miljoonaa euroa.

Tämän alakohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja uusia valmistelutoimia koskevien määrärahojen kokonaismäärä saa olla varainhoitovuonna enintään 50 miljoonaa euroa, ja valmistelutoimiin saa sitoa määrärahoja enintään 100 miljoonaa euroa.

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 5 kohta – c alakohta

| c) | määrärahat valmisteleviin toimenpiteisiin, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston piiriin. Näiden toimenpiteiden kesto rajoitetaan lyhytaikaiseksi ja niillä pyritään luomaan edellytykset unionin toiminnalle yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden täyttämiseksi ja tarvittavien oikeudellisten asiakirjojen antamiseksi. |
| --- | --- |

c)

määrärahat valmisteleviin toimenpiteisiin, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston piiriin. Näiden toimenpiteiden kesto rajoitetaan lyhytaikaiseksi ja niillä pyritään luomaan edellytykset unionin toiminnalle yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden täyttämiseksi ja tarvittavien oikeudellisten asiakirjojen antamiseksi.

| c) | määrärahat valmisteleviin toimenpiteisiin, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston
  (yleiset määräykset unionin ulkoisesta toiminnasta ja erityismääräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta)
  piiriin. Näiden toimenpiteiden kesto rajoitetaan lyhytaikaiseksi ja niillä pyritään luomaan edellytykset unionin toiminnalle yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden täyttämiseksi ja tarvittavien oikeudellisten asiakirjojen antamiseksi. |
| --- | --- |

c)

määrärahat valmisteleviin toimenpiteisiin, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston
  (yleiset määräykset unionin ulkoisesta toiminnasta ja erityismääräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta)
  piiriin. Näiden toimenpiteiden kesto rajoitetaan lyhytaikaiseksi ja niillä pyritään luomaan edellytykset unionin toiminnalle yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden täyttämiseksi ja tarvittavien oikeudellisten asiakirjojen antamiseksi.

Unionin kriisinhallintaoperaatioita valmistelevilla toimenpiteillä pyritään muun muassa arvioimaan operatiivisia vaatimuksia, varmistamaan resurssien saaminen nopeasti käyttöön ja selvittämään kenttäolosuhteet ennen operaation käynnistämistä.

Unionin kriisinhallintaoperaatioita valmistelevilla toimenpiteillä pyritään muun muassa arvioimaan operatiivisia vaatimuksia, varmistamaan resurssien saaminen nopeasti käyttöön ja selvittämään kenttäolosuhteet ennen operaation käynnistämistä.

Neuvosto hyväksyy valmistelevat toimenpiteet
  unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta
  .

Neuvosto hyväksyy valmistelevat toimenpiteet
  täydessä yhteistyössä komission kanssa, ja Euroopan parlamenttia kuullaan hyvissä ajoin etukäteen ja sille tiedotetaan yksityiskohtaisesti valmistelevista toimenpiteistä, etenkin niistä, jotka koskevat YUTP:n ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toimia
  .

Varmistaakseen valmistelevien toimenpiteiden nopean toteutuksen korkea edustaja tiedottaa komissiolle mahdollisimman varhain neuvoston aikomuksesta toteuttaa valmisteleva toimenpide ja ilmoittaa erityisesti arvion tätä varten tarvittavista resursseista. Komissio toteuttaa tämän asetuksen mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että varat maksetaan viipymättä.

Varmistaakseen valmistelevien toimenpiteiden nopean toteutuksen korkea edustaja tiedottaa
  Euroopan parlamentille ja
  komissiolle mahdollisimman varhain neuvoston aikomuksesta toteuttaa valmisteleva toimenpide ja ilmoittaa erityisesti arvion tätä varten tarvittavista resursseista. Komissio toteuttaa tämän asetuksen mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että varat maksetaan viipymättä.

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 1 kohta

1.   Taloushallinnon toimija tai talousarvion toteuttamiseen, varainhallintoon, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan osallistuva muu henkilö ei saa ryhtyä sellaisiin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin etujen välille. Ristiriitatapauksessa kyseisen henkilön on pidättäydyttävä tällaisista toimista ja jätettävä asia
  toimivaltaisen viranomaisen
  ratkaistavaksi.

1.   Taloushallinnon toimija tai talousarvion toteuttamiseen
  ja
  varainhallintoon,
  niiden valmistelua koskevat säädökset mukaan luettuina,
  tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan osallistuva muu henkilö ei saa ryhtyä sellaisiin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin etujen välille. Ristiriitatapauksessa kyseisen henkilön on pidättäydyttävä tällaisista toimista ja jätettävä asia
  esimiehensä
  ratkaistavaksi
  , joka vahvistaa kirjallisesti, vallitseeko tilanteessa eturistiriita
  .
  Jos eturistiriita havaitaan, henkilön, jota eturistiriita koskee, on luovuttava kaikista toimistaan kyseisessä asiassa. Esimies ryhtyy henkilökohtaisesti asianmukaisiin jatkotoimiin.

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 2 kohta

2.   Eturistiriita vallitsee silloin, jos 1 kohdassa tarkoitetun taloushallinnon toimijan tai muun henkilön tehtävien puolueeton ja objektiivinen hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja edunsaajalla on yhteinen etu.

2.   Eturistiriita vallitsee silloin, jos 1 kohdassa tarkoitetun taloushallinnon toimijan tai muun henkilön tehtävien puolueeton ja objektiivinen hoitaminen vaarantuu
  tai saattaisi julkisuudessa muodostuvan käsityksen mukaan vaarantua
  perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja edunsaajalla on yhteinen etu.

Eturistiriita voi syntyä muun muassa seuraavissa tapauksissa:

| a) | itselle tai kolmannelle osapuolelle, joka on perhettä tai sukua tai muussa suhteessa myöntäjään, myönnetään asiaankuulumattomia välittömiä tai välillisiä etuuksia; |
| --- | --- |

a)

itselle tai kolmannelle osapuolelle, joka on perhettä tai sukua tai muussa suhteessa myöntäjään, myönnetään asiaankuulumattomia välittömiä tai välillisiä etuuksia;

| b) | kieltäydytään myöntämästä mahdolliselle edunsaajalle, vastaanottajalle, ehdokkaalle tai tarjoajalle oikeuksia tai etuuksia, joihin tällä on oikeus, tai niitä tarjotaan liikaa; |
| --- | --- |

b)

kieltäydytään myöntämästä mahdolliselle edunsaajalle, vastaanottajalle, ehdokkaalle tai tarjoajalle oikeuksia tai etuuksia, joihin tällä on oikeus, tai niitä tarjotaan liikaa;

| c) | toimitaan asiattomasti tai väärin tai laiminlyödään pakollisia toimia. |
| --- | --- |

c)

toimitaan asiattomasti tai väärin tai laiminlyödään pakollisia toimia.

Eturistiriidan katsotaan vallitsevan silloin, jos mahdollinen edunsaaja, hakija, ehdokas tai tarjoaja on henkilöstösääntöjen piiriin kuuluva henkilöstön jäsen, sopimussuhteinen toimihenkilö tai lähetetty kansallinen asiantuntija.

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – a alakohta

| a) | yksiköidensä, 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen tai 59 artiklassa tarkoitettujen toimeenpanovirastojen välityksellä; |
| --- | --- |

a)

yksiköidensä, 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen tai 59 artiklassa tarkoitettujen toimeenpanovirastojen välityksellä;

| a) | yksiköidensä, 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen
  päälliköiden johdolla toimivan henkilöstön
  tai 59 artiklassa tarkoitettujen toimeenpanovirastojen välityksellä; |
| --- | --- |

a)

yksiköidensä, 53 artiklan toisen kohdan mukaisesti unionin edustustojen
  päälliköiden johdolla toimivan henkilöstön
  tai 59 artiklassa tarkoitettujen toimeenpanovirastojen välityksellä;

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – b alakohta

| b) | välillisesti joko yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä: |
| --- | --- |

b)

välillisesti joko yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai siirtämällä talousarvion toteuttamistehtäviä:

| b) | välillisesti joko yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai
  , jos perussäädökseen sisältyy erityinen säännös, jossa säädetään myös täytäntöönpanokumppaneista ja toimintamuodoista i ja ii alakohdassa mainittuja tapauksia lukuun ottamatta,
  siirtämällä
  tiettyjä erikseen määriteltyjä
  talousarvion toteuttamistehtäviä: |
| --- | --- |

b)

välillisesti joko yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai
  , jos perussäädökseen sisältyy erityinen säännös, jossa säädetään myös täytäntöönpanokumppaneista ja toimintamuodoista i ja ii alakohdassa mainittuja tapauksia lukuun ottamatta,
  siirtämällä
  tiettyjä erikseen määriteltyjä
  talousarvion toteuttamistehtäviä:

| i) | kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille; |
| --- | --- |

i)

kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;

| i) | kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille; |
| --- | --- |

i)

kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;

| ii) | kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille; |
| --- | --- |

ii)

kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille;

| ii) | kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille; |
| --- | --- |

ii)

kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille;

| iii) | rahoituslaitoksille, joille on annettu tehtäväksi VIII osaston mukaisten rahoitusvälineiden täytäntöönpano; |
| --- | --- |

iii)

rahoituslaitoksille, joille on annettu tehtäväksi VIII osaston mukaisten rahoitusvälineiden täytäntöönpano;

| iv) | Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
  tai muille Euroopan investointipankin tytäryhteisöille
  ; |
| --- | --- |

iv)

Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
  tai muille Euroopan investointipankin tytäryhteisöille
  ;

| iv) | Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle; |
| --- | --- |

iv)

Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle;

| v) | 200 ja 201 artiklassa
  tarkoitetuille elimille; |
| --- | --- |

v)

200 ja 201 artiklassa
  tarkoitetuille elimille;

| v) | 196 b ja 196 c artiklassa
  tarkoitetuille elimille; |
| --- | --- |

v)

196 b ja 196 c artiklassa
  tarkoitetuille elimille;

| vi) | julkisoikeudellisille elimille tai sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut; |
| --- | --- |

vi)

julkisoikeudellisille elimille tai sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut;

| vi) | julkisoikeudellisille elimille tai sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut; |
| --- | --- |

vi)

julkisoikeudellisille elimille tai sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut;

| vii) | jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut; |
| --- | --- |

vii)

jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut;

| viii) | henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään tämän asetuksen 51 artiklassa tarkoitetussa asiaa koskevassa perussäädöksessä. |
| --- | --- |

viii)

henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään tämän asetuksen 51 artiklassa tarkoitetussa asiaa koskevassa perussäädöksessä.

| viii) | henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia
  yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan
  erityistoimia ja jotka nimetään tämän asetuksen 51 artiklassa tarkoitetussa asiaa koskevassa perussäädöksessä. |
| --- | --- |

viii)

henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia
  yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan
  erityistoimia ja jotka nimetään tämän asetuksen 51 artiklassa tarkoitetussa asiaa koskevassa perussäädöksessä.

Komissio vastaa edelleen talousarvion toteuttamisesta (SEUT-sopimuksen 317 artikla) ja tiedottaa Euroopan parlamentille i–viii alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen toteuttamista toimista. Rahoitusselvityksessä (27 artikla) on annettava kattavat perustelut i–viii alakohdassa tarkoitetun yhteisön valinnalle.

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  Vuotuiseen toimintakertomukseen (63 artiklan 9 kohta) liitettävässä rahoituspäätöksessä täsmennetään tavoite, odotetut tulokset, toteuttamistapa ja rahoitussuunnitelman kokonaismäärä. Siihen on sisällytettävä myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetusta määrärahasta sekä täytäntöönpanon alustava aikataulu.

Välillisen hallinnoinnin tapauksessa määritellään myös valittu täytäntöönpanokumppani, valinnassa käytetyt kriteerit ja kumppanille uskotut tehtävät.

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 b kohta (uusi)

1 b.
     
  Edellä 1 kohdan b alakohdan i–viii alakohdassa mainittujen yhteisöjen ja henkilöiden on tehtävä kattavaa yhteistyötä suojatessaan Euroopan unionin taloudellisia etuja. Euroopan tilintarkastustuomioistuimella ja OLAFilla on oikeus käyttää kaikissa tapauksissa toimivaltaansa täydellisesti SEUT-sopimuksen mukaisesti kyseisellä tavalla hallinnoitavien määrärahojen tarkastusten yhteydessä.

Komissio määrää, että toimeenpanotehtävien antamisen edellytyksenä ovat seurattavissa olevat, syrjimättömät, tehokkaat ja vaikuttavat muutoksenhakumenettelyt, jotka koskevat näiden tehtävien varsinaista toteuttamista tai tällaisten menettelyjen lujittamiseksi laaditun toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.

Tilinpitäjä pitää luetteloa yhteisöistä ja henkilöistä, joille on annettu tiettyjä erityisiä toteuttamistehtäviä, ja se liitetään vuotuiseen tilinpäätökseen. Kaikki kyseisten yhteisöjen ja henkilöiden kanssa tehdyt sopimukset on annettava pyynnöstä budjettivallan käyttäjälle.

Edellä 1 kohdan b alakohdan i–viii alakohdassa mainittujen yhteisöjen ja henkilöiden, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on varmistettava 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain jälkikäteen riittävät tiedot. Komissiolle on ilmoitettava toteutetuista toimenpiteistä.

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta

Yhteistyössä hallinnoitavan talousarvion toteuttamiseen liittyvät vastuut

1.   Jäsenvaltioiden on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys. Jäsenvaltioiden on tätä varten täytettävä tässä asetuksessa säädetyt valvonta- ja tarkastusvelvollisuutensa ja otettava hoitaakseen niistä johtuvat tässä asetuksessa säädetyt tehtävät. Täydentäviä säännöksiä
  voidaan antaa
  alakohtaisissa säännöissä.

1.   
  Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään jäsenvaltioille.
  Jäsenvaltioiden on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys.
  Komission ja
  jäsenvaltioiden on tätä varten täytettävä tässä asetuksessa säädetyt valvonta- ja tarkastusvelvollisuutensa ja otettava hoitaakseen niistä johtuvat tässä asetuksessa säädetyt tehtävät. Täydentäviä säännöksiä
  annetaan
  alakohtaisissa säännöissä.

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 2 kohta

Jäsenvaltioiden erityiset velvollisuudet

2.   Jäsenvaltioiden on talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä hoitaessaan
  ehkäistävä, todettava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet ja petokset. Tätä varten niiden on toimitettava ennakko- ja jälkitarkastuksia, joihin tarvittaessa kuuluvat myös paikalla toimitettavat tarkastukset, varmistaakseen, että talousarviosta rahoitettavat toimet toteutetaan tehokkaasti ja moitteettomasti, perittävä takaisin aiheettomasti maksetut varat sekä saatettava tarvittaessa asia tuomioistuinten käsiteltäväksi.

2.   Jäsenvaltioiden on talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä hoitaessaan
  annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi tarvittavat toimenpiteet; erityisesti niiden on

| a) | varmistettava, että talousarviosta rahoitettavat toimet todella toteutetaan ja että ne toteutetaan oikein, ja tätä tarkoitusta varten hyväksyttävä elimet, jotka vastaavat unionin varojen hallinnoinnista ja valvonnasta, ja valvottava niitä; |
| --- | --- |

a)

varmistettava, että talousarviosta rahoitettavat toimet todella toteutetaan ja että ne toteutetaan oikein, ja tätä tarkoitusta varten hyväksyttävä elimet, jotka vastaavat unionin varojen hallinnoinnista ja valvonnasta, ja valvottava niitä;

| b) | estettävä, havaittava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet ja petokset. |
| --- | --- |

b)

estettävä, havaittava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet ja petokset.

Tätä varten niiden on suhteellisuusperiaatteen sekä 2 kohdan a alakohdan ja 3–5 kohdan mukaisesti sekä asiaankuuluvia alakohtaisia sääntöjä noudattaen toimitettava ennakko- ja jälkitarkastuksia, joihin tarvittaessa kuuluvat myös paikalla toimitettavat edustavien tapahtumaotosten tarkastukset. Niiden on myös perittävä takaisin aiheettomasti maksetut varat sekä saatettava tarvittaessa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komissio voi arvioida jäsenvaltioissa käyttöön otettuja järjestelmiä oman riskinarviointinsa yhteydessä tai alakohtaisia erityissääntöjä noudattaen.

Jos jäsenvaltiot ilmoittavat havaitsemistaan virheistä ja/tai sääntöjenvastaisuuksista välittömästi komissiolle ja korjaavat ne perimällä takaisin aiheettomasti maksetut määrät, ne vapautetaan taloudellisista korvauksista tällaisten virheiden ja/tai sääntöjenvastaisuuksien osalta ilmoitusajankohtaan asti.

Jäsenvaltioiden on asetettava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia taloudellisia seuraamuksia varojen saajille,
  kuten
  alakohtaisissa säännöissä ja kansallisessa lainsäädännössä edellytetään.

Jäsenvaltioiden on asetettava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia taloudellisia seuraamuksia varojen saajille,
  kun
  alakohtaisissa säännöissä ja kansallisessa lainsäädännössä
  olevissa erityisissä säännöksissä niin
  edellytetään.

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 3 kohta

Hyväksynnän antavan viranomaisen tehtävä ja toimivaltuudet

3.   
  Alakohtaisten sääntöjen
  mukaisesti jäsenvaltioiden on hyväksyttävä
  yksi tai useampia julkisoikeudellisia
  elimiä, joilla on
  yksinomainen
  vastuu hyväksynnän kattamien varojen moitteettomasta hallinnoinnista ja valvonnasta. Tämä ei kuitenkaan rajoita edellä tarkoitettujen elinten mahdollisuutta hoitaa sellaisia tehtäviä, jotka eivät liity unionin varojen hallinnointiin, tai niiden mahdollisuutta siirtää tiettyjä tehtäviään muille elimille.

3.   
  Alakohtaisissa säännöissä vahvistettujen kriteerien ja menettelyjen
  mukaisesti jäsenvaltioiden on hyväksyttävä elimiä, joilla on vastuu hyväksynnän kattamien
  unionin
  varojen hallinnoinnista ja
  sisäisestä
  valvonnasta. Tämä ei kuitenkaan rajoita edellä tarkoitettujen elinten mahdollisuutta hoitaa sellaisia tehtäviä, jotka eivät liity unionin varojen hallinnointiin, tai niiden mahdollisuutta siirtää tiettyjä tehtäviään muille elimille.
  Lisäksi hyväksynnän antava viranomainen vastaa tarkastusten ja valvonnan olemassa olevien tulosten perusteella sen valvomisesta, että hyväksytyt elimet noudattavat hyväksyntäperusteita. Sen on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että sen hyväksymille elimille siirrettyjen tehtävien täytäntöönpanossa esiintyvät puutteet korjataan, mukaan luettuna hyväksynnän väliaikainen tai lopullinen peruuttaminen. Komission rooli 2 kohdan mukaisessa hyväksyntäprosessissa määritellään myös alakohtaisissa säännöissä ottaen huomioon kyseisen toimintalohkon riskit.

Hyväksynnän antaa jäsenvaltion viranomainen alakohtaisten sääntöjen mukaisesti, ja kyseinen viranomainen varmistaa, että elin pystyy hoitamaan varoja moitteettomasti. Alakohtaisissa säännöissä voidaan myös määritellä komission tehtävä hyväksymismenettelyssä.

Hyväksynnän antava viranomainen vastaa elimen valvonnasta ja kaikkien sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, jotka tarvitaan kyseisen elimen toiminnassa mahdollisesti olevien puutteiden korjaamiseksi ja joihin kuuluu myös hyväksynnän väliaikainen tai lopullinen peruuttaminen.

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 4 kohta

Hyväksyttyjen elinten tehtävät ja toimivaltuudet

4.   Tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen elinten
  on:

4.   
  Jäsenvaltioiden on
  tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen elinten
  kautta asianmukaisella tasolla

| a) | otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta; |
| --- | --- |

a)

otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;

| a) | otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta; |
| --- | --- |

a)

otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;

| b) | käytettävä
  vuotuisperiaatteeseen perustuvaa
  kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot; |
| --- | --- |

b)

käytettävä
  vuotuisperiaatteeseen perustuvaa
  kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot;

| b) | käytettävä kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat
  vuosikohtaiset
  tiedot; |
| --- | --- |

b)

käytettävä kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat
  vuosikohtaiset
  tiedot;

| c) | oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava hyväksytystä elimestä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö
  ; |
| --- | --- |

c)

oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava hyväksytystä elimestä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö
  ;

| c) | toimitettava ennalta edellytetyt tiedot 5 kohdan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

c)

toimitettava ennalta edellytetyt tiedot 5 kohdan mukaisesti
  ;

| d) | varmistettava 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen; |
| --- | --- |

d)

varmistettava 31 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen;

| d) | varmistettava
  , että unionin varojen saajat julkistetaan jälkikäteen
  31 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  . Kaikessa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanosta annettuja kansallisia säännöksiä. |
| --- | --- |

d)

varmistettava
  , että unionin varojen saajat julkistetaan jälkikäteen
  31 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  . Kaikessa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava direktiivin 95/46/EY täytäntöönpanosta annettuja kansallisia säännöksiä.

| f) | varmistettava, että henkilötietoja suojataan direktiivissä 95/46/EY säädettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

varmistettava, että henkilötietoja suojataan direktiivissä 95/46/EY säädettyjen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 5 kohta

Hyväksyttyjen elinten ilmoittamien tietojen sisältö, aikataulu ja tarkastaminen

5.   
  Tämän artiklan
  3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen elinten on toimitettava komissiolle seuraavan varainhoitovuoden
  helmikuun
  1 päivään mennessä:

5.   
  Edellä olevan
  3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen elinten on toimitettava komissiolle seuraavan varainhoitovuoden
  maaliskuun
  1 päivään mennessä:

| a) | kirjanpito
  niille
  siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista; |
| --- | --- |

a)

kirjanpito
  niille
  siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista;

| a) | hyväksyttyjen elinten vuotuinen
  kirjanpito siirrettyjen
  ja komissiolle korvauksia varten esitettävien
  tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista
  , mukaan luettuina ennakot ja summat, joista on käynnistetty tai saatu päätökseen takaisinperintämenettely. Kyseisiin tietoihin on liitettävä hallinnointivelvoitteita koskeva lausunto, jossa vahvistetaan, että varojen hallinnoinnista vastaavat tahot katsovat, että: |
| --- | --- |

a)

hyväksyttyjen elinten vuotuinen
  kirjanpito siirrettyjen
  ja komissiolle korvauksia varten esitettävien
  tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista
  , mukaan luettuina ennakot ja summat, joista on käynnistetty tai saatu päätökseen takaisinperintämenettely. Kyseisiin tietoihin on liitettävä hallinnointivelvoitteita koskeva lausunto, jossa vahvistetaan, että varojen hallinnoinnista vastaavat tahot katsovat, että:

| — | tiedot on esitetty asianmukaisesti, täydellisesti ja paikkansapitävästi; |
| --- | --- |

—

tiedot on esitetty asianmukaisesti, täydellisesti ja paikkansapitävästi;

| — | menot on käytetty aiottuun tarkoitukseen alakohtaisten sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

menot on käytetty aiottuun tarkoitukseen alakohtaisten sääntöjen mukaisesti;

| — | käytössä olevat valvontamenettelyt antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia; lausuntoon oheistettavassa liitteessä on esitettävä virhemäärä rahoituslähdekohtaisesti ja virheanalyysi sekä tarvittaessa varaumat
  ; |
| --- | --- |

—

käytössä olevat valvontamenettelyt antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia; lausuntoon oheistettavassa liitteessä on esitettävä virhemäärä rahoituslähdekohtaisesti ja virheanalyysi sekä tarvittaessa varaumat
  ;

| b) | kaikista käytettävissä olevien
  tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin
  järjestelmällisistä tai toistuvista
  puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista
  ; |
| --- | --- |

b)

kaikista käytettävissä olevien
  tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin
  järjestelmällisistä tai toistuvista
  puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista
  ;

| b) | lopullisten tarkastuskertomusten ja toteutettujen
  tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin
  toistuvista tai järjestelmällisistä
  puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista
  ja niiden tuloksista. |
| --- | --- |

b)

lopullisten tarkastuskertomusten ja toteutettujen
  tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin
  toistuvista tai järjestelmällisistä
  puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista
  ja niiden tuloksista.

| c) | hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, sisäisten valvontajärjestelmien moitteettomasta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta; |
| --- | --- |

c)

hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, sisäisten valvontajärjestelmien moitteettomasta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta;

Edellä a kohdassa tarkoitettuun vuotuiseen kirjanpitoon ja b kohdassa tarkoitettuun yhteenvetoon liitetään kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti laadittu riippumattoman tarkastuselimen lausunto siitä, ovatko tilinpäätöstiedot oikeat ja riittävät ja ovatko menot, joiden korvausta komissiolta on pyydetty, laillisia ja asianmukaisia sekä toimivatko käyttöön otetut valvontajärjestelmät moitteettomasti. Lausunnossa ilmoitetaan, onko tarkastuksen perusteella aihetta epäillä hallinnointivelvoitteita koskevassa lausunnossa annettuja tietoja. Lausunnon liitteessä on esitettävä virhetaso rahoituslähdekohtaisesti ja virheanalyysi sekä varaumat.

| d) | riippumattoman tarkastuselimen tämän kohdan c alakohdassa tarkoitetusta vahvistuslausumasta antama lausunto, joka kattaa sen kaikki osatekijät. |
| --- | --- |

d)

riippumattoman tarkastuselimen tämän kohdan c alakohdassa tarkoitetusta vahvistuslausumasta antama lausunto, joka kattaa sen kaikki osatekijät.

Jos jäsenvaltio on hyväksynyt useampia kuin yhden elimen toimintalohkoa kohti, sen on toimitettava komissiolle kyseiseltä toimintalohkolta seuraavan varainhoitovuoden
  helmikuun
  15 päivään mennessä yhteenvetokertomus, jossa esitetään kansallisen tason kokonaiskatsaus kaikista hallinnollisista vahvistuslausumista ja
  niistä annetuista
  riippumattomista tarkastuslausunnoista.

Jos jäsenvaltio on hyväksynyt useampia kuin yhden elimen toimintalohkoa kohti
  vastaamaan toimintalohkon varainhoidosta
  , sen on toimitettava komissiolle kyseiseltä toimintalohkolta seuraavan varainhoitovuoden
  maaliskuun
  15 päivään mennessä yhteenvetokertomus, jossa esitetään kansallisen tason kokonaiskatsaus kaikista hallinnollisista vahvistuslausumista ja
  vastaavista
  riippumattomista tarkastuslausunnoista.

Jäsenvaltioiden on julkaistava nämä tiedot asianmukaisella tasolla viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kyseisten asiakirjojen antamisesta komissiolle.

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 6 kohta

Komission erityistehtävät

6.   
  Komission tulee:

6.   
  Varmistaakseen, että varat käytetään asiaan sovellettavien säännösten mukaisesti, komissio

| -a) | valvoo tapaa, jolla jäsenvaltiot täyttävät velvollisuutensa, erityisesti toteuttamalla tarkastuksia ohjelman täytäntöönpanon aikana; |
| --- | --- |

-a)

valvoo tapaa, jolla jäsenvaltiot täyttävät velvollisuutensa, erityisesti toteuttamalla tarkastuksia ohjelman täytäntöönpanon aikana;

| a) | soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että hyväksyttyjen elinten tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa
  ,
  että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset
  ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa
  ; |
| --- | --- |

a)

soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että hyväksyttyjen elinten tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa
  ,
  että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset
  ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa
  ;

| a) | soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että hyväksyttyjen elinten tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa
  ja
  että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset; |
| --- | --- |

a)

soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että hyväksyttyjen elinten tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa
  ja
  että tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset;

| b) | sulkea unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu unionin oikeuden vastaisesti
  . |
| --- | --- |

b)

sulkea unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu unionin oikeuden vastaisesti
  .

| b) | sulkee unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu unionin oikeuden vastaisesti
  ; |
| --- | --- |

b)

sulkee unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu unionin oikeuden vastaisesti
  ;

| b a) | lykkää maksuja tai keskeyttää ne, jos jäsenvaltion valvonnassa tai 3 kohdan mukaisesti hyväksytyn elimen toiminnassa on merkittäviä puutteita, jos vaadittuihin toimiin ei ryhdytä välittömästi. |
| --- | --- |

b a)

lykkää maksuja tai keskeyttää ne, jos jäsenvaltion valvonnassa tai 3 kohdan mukaisesti hyväksytyn elimen toiminnassa on merkittäviä puutteita, jos vaadittuihin toimiin ei ryhdytä välittömästi.

Alakohtaisia sääntöjä sovelletaan edellytyksiin, joiden täyttyessä komissio voi keskeyttää tai valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi toistaiseksi lopettaa maksut jäsenvaltioille.

Komissio voi päättää lakkauttaa maksujen keskeytyksen tai määräaikaisen lopettamisen kokonaan tai osittain sen jälkeen, kun jäsenvaltio on esittänyt huomautuksensa. Komission toimivaltaisten valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisissa toimintakertomuksissa on käsiteltävä kaikkia tämän kohdan mukaisia velvoitteita.

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 6 a kohta (uusi)

Euroopan alueellista yhteistyötä koskevat erityissäännökset

6 a.
     
  Alakohtaisissa säännöissä on otettava huomioon Euroopan alueellista yhteistyötä koskevien ohjelmien erityistarpeet, jotka liittyvät etenkin vuotuisen hallintolausuman sisältöön, hyväksymismenettelyyn ja tarkastustoimintaan.

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 6 b kohta (uusi)

Kansalliset vahvistuslausumat

6 b.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava kansallinen lausuma yhteistyössä toteutettavasta hallinnoinnista aiheutuneista menoista. Tällainen lausuma on allekirjoitettava asianmukaisella poliittisella tasolla, sen on perustuttava 5 kohdan c alakohdan mukaisesti annettaviin tietoihin ja siinä on käsiteltävä ainakin käyttöön otettujen sisäisten valvontajärjestelmien moitteetonta toimintaa sekä tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Riippumattoman tarkastuselimen on annettava siitä lausunto, ja se on toimitettava komissiolle kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden maaliskuun 15 päivään mennessä.

Tilintarkastustuomioistuinta ja Euroopan unionin ylimpien tarkastuselinten yhteyskomiteaa kuullaan tällaisten kansallisten lausumien laatimista koskevista suuntaviivoista.

Jos jäsenvaltio on antanut kansallisen lausuman tämän kohdan mukaisesti, se on otettava huomioon laadittaessa 6 kohdan mukaisia komission tarkastus- ja valvontastrategioita ja määritettäessä jäsenvaltioiden tasolla vallitsevaa riskiä 29 artiklan mukaisesti; se toimitetaan budjettivallan käyttäjälle soveltaen 63 artiklan 9 kohtaa soveltuvin osin.

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 1 kohta

1.   Sellaisten yhteisöjen ja henkilöiden, joille on siirretty talousarvion toteuttamistehtäviä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys. Niiden on unionin varoja hallinnoidessaan huolehdittava siitä, että unionin taloudellisia etuja suojataan tässä asetuksessa edellytettyä vastaavalla tavalla siten, että huomioon on otettu seuraavat tekijät:

1.   Sellaisten yhteisöjen ja henkilöiden,
  jotka eivät ole jäsenvaltioita ja
  joille on siirretty talousarvion toteuttamistehtäviä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, on unionin varoja hallinnoidessaan noudatettava moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja syrjimättömyyden periaatteita sekä varmistettava unionin toiminnan näkyvyys. Niiden on unionin varoja hallinnoidessaan huolehdittava siitä, että unionin taloudellisia etuja suojataan tässä asetuksessa edellytettyä vastaavalla tavalla siten, että huomioon on otettu seuraavat tekijät:

| a) | siirrettyjen tehtävien luonne ja kyseessä olevat määrät; |
| --- | --- |

a)

siirrettyjen tehtävien luonne ja kyseessä olevat määrät;

| a) | siirrettyjen tehtävien luonne ja kyseessä olevat määrät; |
| --- | --- |

a)

siirrettyjen tehtävien luonne ja kyseessä olevat määrät;

| b) | kyseeseen tulevat taloudelliset riskit; |
| --- | --- |

b)

kyseeseen tulevat taloudelliset riskit;

| b) | kyseeseen tulevat taloudelliset riskit; |
| --- | --- |

b)

kyseeseen tulevat taloudelliset riskit;

| c) | niiden omien järjestelmien, sääntöjen ja menettelyjen perusteella saatavan varmuuden taso sekä toimenpiteet, joilla komissio valvoo ja tukee siirrettyjen tehtävien hoitamista. |
| --- | --- |

c)

niiden omien järjestelmien, sääntöjen ja menettelyjen perusteella saatavan varmuuden taso sekä toimenpiteet, joilla komissio valvoo ja tukee siirrettyjen tehtävien hoitamista.

| c) | niiden omien järjestelmien, sääntöjen ja menettelyjen perusteella saatavan varmuuden taso sekä toimenpiteet, joilla komissio valvoo ja tukee siirrettyjen tehtävien hoitamista. |
| --- | --- |

c)

niiden omien järjestelmien, sääntöjen ja menettelyjen perusteella saatavan varmuuden taso sekä toimenpiteet, joilla komissio valvoo ja tukee siirrettyjen tehtävien hoitamista.

Tarkistukset 117 ja 282

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 2 kohta

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja henkilöiden on tässä tarkoituksessa:

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja henkilöiden on tässä tarkoituksessa
  unionissa yleisesti sovellettavia standardeja vastaavien standardien mukaisesti tai, jos sellaisia ei ole, kansainvälisesti hyväksyttyjen ja tiettyjen erityisten toteuttamistehtävien siirtämistä koskevassa sopimuksessa määriteltyjen standardien mukaisesti
  :

| a) | otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta; |
| --- | --- |

a)

otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;

| a) | otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta; |
| --- | --- |

a)

otettava käyttöön vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä ja varmistettava sen toiminta;

| b) | käytettävä vuotuisperiaatteeseen perustuvaa kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot; |
| --- | --- |

b)

käytettävä vuotuisperiaatteeseen perustuvaa kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot;

| b) | käytettävä vuotuisperiaatteeseen perustuvaa kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot; |
| --- | --- |

b)

käytettävä vuotuisperiaatteeseen perustuvaa kirjapitojärjestelmää, josta saadaan ajoissa oikeelliset, täydelliset ja luotettavat tiedot;

| c) | oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava kyseisestä yhteisöstä tai henkilöstä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö; |
| --- | --- |

c)

oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava kyseisestä yhteisöstä tai henkilöstä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö;

| c) | oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava kyseisestä yhteisöstä tai henkilöstä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö; |
| --- | --- |

c)

oltava riippumattoman ulkoisen tarkastuksen kohteena; kyseisessä tarkastuksessa on noudatettava kansainvälisesti hyväksyttyjä tarkastusstandardeja, ja sen suorittajan on oltava kyseisestä yhteisöstä tai henkilöstä toiminnallisesti riippumaton tarkastusyksikkö;

| d) | sovellettava asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä myöntäessään unionin varoista rahoitusta avustuksien, hankintojen tai rahoitusvälineiden muodossa; |
| --- | --- |

d)

sovellettava asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä myöntäessään unionin varoista rahoitusta avustuksien, hankintojen tai rahoitusvälineiden muodossa;

| d) | sovellettava asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä myöntäessään unionin varoista rahoitusta avustuksien, hankintojen tai rahoitusvälineiden muodossa; |
| --- | --- |

d)

sovellettava asianmukaisia sääntöjä ja menettelyjä myöntäessään unionin varoista rahoitusta avustuksien, hankintojen tai rahoitusvälineiden muodossa;

| e) | varmistettava
  31 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen; |
| --- | --- |

e)

varmistettava
  31 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  , että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen;

| e) | varmistettava, että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen
  31 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja että henkilötietoja suojataan direktiivissä 95/46/EY säädettyjen periaatteiden mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

e)

varmistettava, että unionin varojen saajat julkistetaan vuosittain jälkikäteen
  31 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja että henkilötietoja suojataan direktiivissä 95/46/EY säädettyjen periaatteiden mukaisesti
  ;

| f) | varmistettava, että henkilötietoja suojataan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

f)

varmistettava, että henkilötietoja suojataan asianmukaisesti.

| f) | varmistettava, että henkilötietoja suojataan asianmukaisesti
  direktiivissä 95/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädetyllä tavalla
  . |
| --- | --- |

f)

varmistettava, että henkilötietoja suojataan asianmukaisesti
  direktiivissä 95/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädetyllä tavalla
  .

Edellä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan viii alakohdassa tarkoitetut henkilöt voivat täyttää
  nämä
  vaatimukset asteittain.
  Niiden on saatava komission hyväksyntä varainhoitosäännöilleen ennen kuin ne hyväksyvät kyseiset säännöt
  .

Niiden on saatava komission hyväksyntä varainhoitosäännöilleen, ennen kuin ne hyväksyvät kyseiset säännöt, ellei 196 b ja 196 c artiklasta muuta johdu.
  Edellä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan viii alakohdassa tarkoitetut henkilöt voivat täyttää
  tämän kohdan a–e alakohdassa säädetyt
  vaatimukset asteittain
  toimikautensa kuuden ensimmäisen kuukauden aikana.

Tarkistus 300

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 2 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Oikeusvarmuuden turvaamiseksi tiukempia osallistumissääntöjä ei saa soveltaa takautuvasti eikä edunsaajilta saa vaatia komission jo hyväksymien rahoitusselvitysten uudelleen laskemista.

Tarkistus 288

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Unionin toimielimet ja elimet kannustavat aktiivisesti ilmoittamaan epäillyistä sääntöjenvastaisuuksista, jotka liittyvät unionin rahoitukseen jäsenvaltioissa.

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisätarkistuksia tehdäkseen osittain tai kokonaan lopettaa toistaiseksi maksut kyseisille yhteisöille tai henkilöille silloin, kun hän saa tietoja, joiden mukaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminnassa on merkittävä puute tai joiden mukaan kyseisen yhteisön tai henkilön vahvistama meno liittyy vakavaan sääntöjenvastaisuuteen eikä kyseistä menoa ole korjattu, jos maksujen lopettaminen toistaiseksi on tarpeen, jotta voitaisiin estää unionin taloudellisiin etuihin kohdistuva merkittävä vahinko.

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisätarkistuksia tehdäkseen osittain tai kokonaan lopettaa toistaiseksi maksut kyseisille yhteisöille tai henkilöille silloin, kun hän saa tietoja, joiden mukaan sisäisen valvontajärjestelmän toiminnassa on merkittävä puute tai joiden mukaan kyseisen yhteisön tai henkilön vahvistama meno liittyy vakavaan sääntöjenvastaisuuteen eikä kyseistä menoa ole korjattu, jos maksujen lopettaminen toistaiseksi on tarpeen, jotta voitaisiin estää unionin taloudellisiin etuihin kohdistuva merkittävä vahinko
  , sen estämättä, mitä 89 artiklassa säädetään
  .

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 5 kohta

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja henkilöiden on toimitettava komissiolle:

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja henkilöiden on toimitettava komissiolle:

| a) | selvitys siirrettyjen tehtävien hoitamisesta; |
| --- | --- |

a)

selvitys siirrettyjen tehtävien hoitamisesta;

| a) | selvitys siirrettyjen tehtävien hoitamisesta; |
| --- | --- |

a)

selvitys siirrettyjen tehtävien hoitamisesta;

| b) | kirjanpito niille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista; |
| --- | --- |

b)

kirjanpito niille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista;

| b) | kirjanpito niille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista; |
| --- | --- |

b)

kirjanpito niille siirrettyjen tehtävien hoitamisesta aiheutuneista menoista;

| c) | kaikista käytettävissä olevien tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin järjestelmällisistä tai toistuvista puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista; |
| --- | --- |

c)

kaikista käytettävissä olevien tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin järjestelmällisistä tai toistuvista puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista;

| c) | kaikista käytettävissä olevien tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin järjestelmällisistä tai toistuvista puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista; |
| --- | --- |

c)

kaikista käytettävissä olevien tarkastusten tuloksista laadittu yhteenveto, joka sisältää myös analyysin järjestelmällisistä tai toistuvista puutteista sekä niiden korjaamiseksi toteutetuista tai suunnitelluista toimista;

| d) | hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, sisäisten valvontajärjestelmien moitteettomasta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta; |
| --- | --- |

d)

hallinnollinen vahvistuslausuma tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, sisäisten valvontajärjestelmien moitteettomasta toiminnasta, tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamisesta;

| d) | hallintolausuma, jonka avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, että |
| --- | --- |

d)

hallintolausuma, jonka avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, että

| i) | tilinpäätöksen tiedot ovat oikeat ja riittävät; |
| --- | --- |

i)

tilinpäätöksen tiedot ovat oikeat ja riittävät;

| ii) | tilinpäätöksessä tarkoitetut menot on käytetty aiottuun tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

tilinpäätöksessä tarkoitetut menot on käytetty aiottuun tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti;

| iii) | käytössä olevat valvontamenettelyt antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia. |
| --- | --- |

iii)

käytössä olevat valvontamenettelyt antavat riittävät takeet siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.

| e) | riippumattoman tarkastuselimen
  tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vahvistuslausumasta antama
  lausunto
  , joka kattaa sen kaikki osatekijät. |
| --- | --- |

e)

riippumattoman tarkastuselimen
  tämän kohdan d alakohdassa tarkoitetusta vahvistuslausumasta antama
  lausunto
  , joka kattaa sen kaikki osatekijät.

| e) | Näihin asiakirjoihin liitetään kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti laadittu
  riippumattoman tarkastuselimen lausunto
  tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, käyttöön otettujen valvontamenettelyjen moitteettomasta toiminnasta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastuselimen on ilmoitettava, jos tutkimus antaa aihetta epäillä hallintolausumassa esitettyjä tietoja. |
| --- | --- |

e)

Näihin asiakirjoihin liitetään kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti laadittu
  riippumattoman tarkastuselimen lausunto
  tilinpäätöstietojen täydellisyydestä, oikeellisuudesta ja totuudenmukaisuudesta, käyttöön otettujen valvontamenettelyjen moitteettomasta toiminnasta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastuselimen on ilmoitettava, jos tutkimus antaa aihetta epäillä hallintolausumassa esitettyjä tietoja.

Nämä asiakirjat on toimitettava komissiolle seuraavan varainhoitovuoden helmikuun 1 päivään mennessä lukuun ottamatta e alakohdassa tarkoitettua tarkastuslausuntoa. Kyseinen lausunto on toimitettava viimeistään 15 päivänä maaliskuuta.

Nämä asiakirjat on toimitettava komissiolle seuraavan varainhoitovuoden helmikuun 1 päivään mennessä lukuun ottamatta e alakohdassa tarkoitettua tarkastuslausuntoa. Kyseinen lausunto on toimitettava viimeistään 15 päivänä maaliskuuta.

Nämä velvollisuudet eivät vaikuta kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyviin määräyksiin. Kyseiset yhteisöt on näissä määräyksissä velvoitettava vähintään toimittamaan komissiolle vuosittain selvitys siitä, että unionin rahoitusosuus on kyseisenä varainhoitovuonna käytetty ja siitä on tehty tiliä tämän artiklan 2 kohdassa asetettujen vaatimusten ja kyseisen kansainvälisen järjestön tai kolmannen maan kanssa tehdyssä sopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti.

Nämä velvollisuudet eivät vaikuta kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyviin määräyksiin. Kyseiset yhteisöt on näissä määräyksissä velvoitettava vähintään toimittamaan komissiolle vuosittain selvitys siitä, että unionin rahoitusosuus on kyseisenä varainhoitovuonna käytetty ja siitä on tehty tiliä tämän artiklan 2 kohdassa asetettujen vaatimusten ja kyseisen kansainvälisen järjestön tai kolmannen maan kanssa tehdyssä sopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti
  ja että toimivaltainen ylin tarkastuselin on tarkastanut sen
  .
  Tarkastusten tulokset on annettava vastuuvapauden myöntävän viranomaisen käyttöön. Tämä ei sulje pois Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin tutkintavaltuuksia.

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 6 kohta

6.   Komission tulee:

6.   Komissio:

| a) | huolehtia siitä, että siirrettyjen tehtävien hoitamista valvotaan ja arvioidaan
  ; |
| --- | --- |

a)

huolehtia siitä, että siirrettyjen tehtävien hoitamista valvotaan ja arvioidaan
  ;

| a) | valvoo, että nämä yhteisöt täyttävät velvollisuutensa, erityisesti toimittamalla tarkastuksia ja suorittamalla arviointeja ohjelman täytäntöönpanon aikana
  ; |
| --- | --- |

a)

valvoo, että nämä yhteisöt täyttävät velvollisuutensa, erityisesti toimittamalla tarkastuksia ja suorittamalla arviointeja ohjelman täytäntöönpanon aikana
  ;

| b) | soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että
  niiden
  yhteisöjen
  ja henkilöiden, joille tehtäviä on siirretty,
  tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa,
  että
  tilit
  ovat
  täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa; |
| --- | --- |

b)

soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että
  niiden
  yhteisöjen
  ja henkilöiden, joille tehtäviä on siirretty,
  tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa,
  että
  tilit
  ovat
  täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa;

| b) | soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että yhteisöjen tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa,
  ja osoitetaan, ovatko
  tilit täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa; |
| --- | --- |

b)

soveltaa menettelyjä, joilla varmistetaan, että yhteisöjen tilit tarkastetaan ja hyväksytään ajoissa,
  ja osoitetaan, ovatko
  tilit täydelliset, oikeelliset ja totuudenmukaiset ja että sääntöjenvastaisuudet voidaan selvittää ajoissa;

| c) | sulkea unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu
  sovellettavien sääntöjen
  vastaisesti. |
| --- | --- |

c)

sulkea unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu
  sovellettavien sääntöjen
  vastaisesti.

| c) | sulkee unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu
  unionin oikeuden
  vastaisesti. |
| --- | --- |

c)

sulkee unionin rahoitusmenojen ulkopuolelle maksut, jotka on suoritettu
  unionin oikeuden
  vastaisesti.

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 7 kohta

7.   Tämän artiklan 5 ja 6 kohtaa ei sovelleta sellaisiin yhteisöihin
  ja henkilöihin
  , joiden osalta
  budjettivallan käyttäjä soveltaa
  erillistä vastuuvapausmenettelyä.

7.   Tämän artiklan 5 ja 6 kohtaa ei sovelleta sellaisiin
  unionin
  yhteisöihin, joiden osalta
  sovelletaan
  erillistä vastuuvapausmenettelyä
  niiden toteuttaessa unionin talousarviota
  .

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 7 a kohta (uusi)

7 a.
     
  Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin Euroopan parlamentin poliittisille ryhmille myönnettyjen määrärahojen välilliseen hallinnointiin. Euroopan parlamentti hyväksyy asiaa koskevat soveltamissäännöt, joissa otetaan huomioon poliittisten ryhmien erityisvaatimukset.

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 6 a kohta (uusi)

6 a.
     
  Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää tehtävänsä hoidossa henkilöstöön kuuluvia henkilöitä, joiden tehtävänä on suorittaa hänen vastuullaan tiettyjä talousarvion toteuttamisessa sekä taloutta ja hallintoa koskevien tietojen tuottamisessa tarvittavia toimia. Eturistiriitojen välttämiseksi valtuutettujen tai edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien apuna toimivien henkilöiden on noudatettava 54 artiklassa tarkoitettuja velvollisuuksia.

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 6 b kohta (uusi)

6 b.
     
  Kukin toimielin ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle aina kun valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä aloittaa tehtävänsä, ottaa vastuulleen uusia tehtäviä tai luopuu tehtävästään.

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 6 c kohta (uusi)

6 c.
     
  Kukin toimielin vahvistaa omissa sisäisissä säännöissään talousarvion oman pääluokkansa moitteetonta toteuttamista varten tarpeellisiksi katsomansa määrärahojen hallintotoimenpiteet. Nämä sisäiset säännöt annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille vastuuvapausmenettelyn aikana.

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

63 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

Ennakkotarkastuksia eivät saa suorittaa samat henkilöstön jäsenet, jotka suorittavat jälkitarkastuksia. Jälkitarkastuksista vastaavat henkilöstön jäsenet eivät saa olla ennakkotarkastuksista vastaavien henkilöstön jäsenten alaisia.

Ennakkotarkastuksia eivät saa suorittaa samat henkilöstön jäsenet, jotka suorittavat jälkitarkastuksia. Jälkitarkastuksista vastaavat henkilöstön jäsenet eivät saa olla ennakkotarkastuksista vastaavien henkilöstön jäsenten alaisia
  , ja sama pätee myös toisinpäin
  .

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

63 artikla – 8 kohta

8.   Jos toimien taloushallintoon ja valvontaan osallistuva henkilöstön jäsen katsoo, että päätös, jonka hänen esimiehensä antaa hänen täytäntöönpantavakseen tai hyväksyttäväkseen, on sääntöjenvastainen tai vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita tai ammatillisia sääntöjä, joita hänen on noudatettava, hänen on ilmoitettava kirjallisesti asiasta valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle ja, jos tämä ei puutu asiaan, 70 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulle elimelle. Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja,
  hänen
  on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.

8.   Jos toimien taloushallintoon ja valvontaan osallistuva henkilöstön jäsen katsoo, että päätös, jonka hänen esimiehensä antaa hänen täytäntöönpantavakseen tai hyväksyttäväkseen, on sääntöjenvastainen tai vastoin moitteettoman varainhoidon periaatteita tai ammatillisia sääntöjä, joita hänen on noudatettava, hänen on ilmoitettava kirjallisesti asiasta valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle ja, jos tämä ei puutu asiaan, 70 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulle elimelle.

Jos kyseessä on laiton toiminta, petos tai lahjonta, joka saattaa vahingoittaa unionin etuja,
  henkilöstön jäsenen
  on ilmoitettava asiasta sovellettavassa lainsäädännössä nimetyille viranomaisille ja elimille.
  Petostapauksissa tämä viimeksi mainittu ilmoitusvelvollisuus koskee myös riippumattomia tarkastajia, jotka osallistuvat unionin varainhoitoon. Heitä ei voida saattaa vastuuseen tällaisten tietojen ilmoittamisesta.

Henkilöstösääntöjen asiaa koskevia määräyksiä sovelletaan kyseiseen henkilöstön jäseneen tämän kohdan osalta.

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 7 a kohta (uusi)

7 a.
     
  Komission tilinpitäjä laatii varainhoitotilien hallinnoinnissa ja niiden käytössä noudatettavat säännöt.

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 2 kohta

2.   Tulojen ja menojen hyväksyjään, tilinpitäjään tai ennakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 70, 71 ja 72 artiklan soveltamista. Unionin etuja haittaava laiton toiminta, petos tai lahjonta on saatettava voimassa olevassa lainsäädännössä nimetyn viranomaisen tai elimen käsiteltäväksi.

2.   Tulojen ja menojen hyväksyjään, tilinpitäjään tai ennakoiden hoitajaan voidaan kohdistaa kurinpitomenettely ja hänet voidaan saattaa korvausvelvolliseksi henkilöstösääntöjen ehtojen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 70, 71 ja 72 artiklan soveltamista. Unionin etuja haittaava laiton toiminta, petos tai lahjonta on saatettava voimassa olevassa lainsäädännössä nimetyn viranomaisen tai elimen
  , erityisesti OLAFin,
  käsiteltäväksi.

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

4 jakso – otsikko

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

-76 artikla (uusi)

-76 artikla

Määritelmät

Tässä jaksossa:

| a) | ‧perintä‧ on väline, jota käytetään sääntöjenvastaisen menon vastaanottamisen korjaamiseen; aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin lähtökohtaisesti nimenomaan maksujen saajilta. Jos ei ole mahdollista määrittää kyseisen menon tosiasiallista määrää, perittävä määrä voidaan vahvistaa muilla tieteellisillä keinoilla. Keinot olisi lähtökohtaisesti ilmoitettava ennen menojen sitomista; |
| --- | --- |

a)

‧perintä‧ on väline, jota käytetään sääntöjenvastaisen menon vastaanottamisen korjaamiseen; aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin lähtökohtaisesti nimenomaan maksujen saajilta. Jos ei ole mahdollista määrittää kyseisen menon tosiasiallista määrää, perittävä määrä voidaan vahvistaa muilla tieteellisillä keinoilla. Keinot olisi lähtökohtaisesti ilmoitettava ennen menojen sitomista;

| b) | ‧rahoitusoikaisu‧ on väline, jolla puututaan pääasiassa hallinnointijärjestelmien heikkouksiin. Rahoitusoikaisuissa on kyse siitä, että jäsenvaltioille tai unionin ulkopuolisille valtioille tai muille osapuolille tarkoitettuja varoja peruutetaan, koska kyseiset toimijat eivät kykene takaamaan, että unionin sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti. Rahoitusoikaisuja voidaan käyttää myös edistämään unionin rahoitusosuuksien oikeusperustassa mainittujen unionin toimintalinjojen toteuttamista. |
| --- | --- |

b)

‧rahoitusoikaisu‧ on väline, jolla puututaan pääasiassa hallinnointijärjestelmien heikkouksiin. Rahoitusoikaisuissa on kyse siitä, että jäsenvaltioille tai unionin ulkopuolisille valtioille tai muille osapuolille tarkoitettuja varoja peruutetaan, koska kyseiset toimijat eivät kykene takaamaan, että unionin sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti. Rahoitusoikaisuja voidaan käyttää myös edistämään unionin rahoitusosuuksien oikeusperustassa mainittujen unionin toimintalinjojen toteuttamista.

Kaikki rahoitusoikaisut, joista on tehty päätös ja jotka ovat maksattamatta, on esitettävä kirjanpidossa 132 artiklan mukaisesti rahoituslähdekohtaisesti ja jäsenvaltioittain jaoteltuna.

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

76 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Perintämääräystä koskeva veloitusilmoitus toimitetaan velalliselle, ja sen sisältö sitoo komissiota toimittamisen ajankohtana.

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

76 artikla – 2 kohta

2.   
  Toimielin
  voi määrätä saamisen maksuvelvollisuuden myös muille kuin jäsenvaltioille SEUT-sopimuksen 299 artiklassa tarkoitetulla täytäntöönpanokelpoisella päätöksellä.

2.   
  Neuvosto, komissio tai Euroopan keskuspankki
  voi määrätä saamisen maksuvelvollisuuden myös muille kuin jäsenvaltioille SEUT-sopimuksen 299 artiklassa tarkoitetulla täytäntöönpanokelpoisella päätöksellä.
  Muiden toimielinten osalta komissio voi tehdä niiden puolesta SEUT-sopimuksen 299 artiklassa tarkoitetun täytäntöönpanokelpoisen päätöksen 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa asetettujen edellytysten mukaisesti.

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Periessään saamisia tilinpitäjä ottaa huomioon velallisen omat
  selvät, rahassa määritellyt ja erääntyneet
  saamiset unionilta.

Periessään saamisia tilinpitäjä ottaa huomioon velallisen omat saamiset unionilta.
  Näiden saamisten on oltava selviä, rahassa määriteltyjä ja erääntyneitä.

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta

2.   Aikoessaan luopua vahvistetun saamisen perimisestä kokonaisuudessaan tai osittain toimivaltainen valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa, että luopuminen on
  199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädettyjen menettelyjen ja perusteiden mukaisesti
  asianmukainen ja moitteettoman varainhoidon ja suhteellisuuden periaatteen mukainen. Luopumispäätös on perusteltava. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää tätä päätöstä
  koskevaa toimivaltaa ainoastaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyin edellytyksin
  .

2.   Aikoessaan luopua vahvistetun saamisen perimisestä kokonaisuudessaan tai osittain toimivaltainen valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa, että luopuminen on asianmukainen ja moitteettoman varainhoidon ja suhteellisuuden periaatteen mukainen. Luopumispäätös on perusteltava
  ja esitettävä 63 artiklan 9 kohdassa tarkoitetuissa vuotuisissa toimintakertomuksissa
  . Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää tätä päätöstä
  koskevan toimivallan
  .

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi kokonaan tai osittain peruuttaa vahvistetun saamisen
  199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyin edellytyksin
  . Vahvistetun saamisen osittainen peruuttaminen ei tarkoita, että unioni luopuisi vahvistetusta saamisoikeudestaan.

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi kokonaan tai osittain peruuttaa vahvistetun saamisen. Vahvistetun saamisen osittainen peruuttaminen ei tarkoita, että unioni luopuisi vahvistetusta saamisoikeudestaan.

Menettelyä koskevat säännöt sekä perusteet, joiden mukaisesti tulojen ja menojen hyväksyjä voi tehdä luopumista koskevan päätöksen tai siirtää sen sekä peruuttaa vahvistetun saamisen, annetaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi takaisin perimät määrät on suoritettava korkoineen hallintoviranomaiselle, joka palauttaa ne tuloina merkiten määrät sille kuukaudelle, jona ne tosiasiallisesti saadaan perittyä takaisin.

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 b kohta (uusi)

2 b.
     
  Jäsenvaltio voi edellä mainittuja määriä unionin talousarvioon palauttaessaan pidättää niistä 20 prosenttia kiinteänä korvauksena takaisinperintäkustannuksista lukuun ottamatta määriä, joihin liittyvät väärinkäytökset tai laiminlyönnit johtuvat kyseisen jäsenvaltion viranomaisista tai muista elimistä.

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 c kohta (uusi)

2 c.
     
  Jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jättää takaisinperinnän suorittamatta. Tällainen päätös voidaan tehdä vain, jos

| a) | takaisinperinnästä aiheutuneet ja ennakoitavat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä, tai |
| --- | --- |

a)

takaisinperinnästä aiheutuneet ja ennakoitavat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä, tai

| b) | takaisinperintä osoittautuu mahdottomaksi velallisen tai väärinkäytöksestä oikeudellisesti vastuussa olevien henkilöiden maksukyvyttömyyden vuoksi, joka on todettu ja hyväksytty asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

takaisinperintä osoittautuu mahdottomaksi velallisen tai väärinkäytöksestä oikeudellisesti vastuussa olevien henkilöiden maksukyvyttömyyden vuoksi, joka on todettu ja hyväksytty asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

77 a artikla (uusi)

77 a artikla

Jäsenvaltioiden rahoitusoikaisut toisen osan II osastossa tarkoitetun yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin yhteydessä

1.
     
  Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu sääntöjenvastaisuuksien tutkimisesta ja tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta silloin, kun havaitaan toisen osan II osastossa tarkoitettujen toimien tai toimenpideohjelmien luonteeseen tai niiden täytäntöönpano- tai valvontaedellytyksiin vaikuttavia merkittäviä muutoksia, sekä 2–4 kohdan mukaisesti tarvittavien rahoitusoikaisujen tekemisestä.

Niiden on perittävä takaisin myös varat, joihin toisen osan I osaston mukaisesti käytettyjä menoja koskevat sääntöjenvastaisuudet liittyvät.

2.
     
  Jäsenvaltion on tehtävä tarpeelliset rahoitusoikaisut, jotka liittyvät toimissa tai toimenpideohjelmissa havaittuihin yksittäisiin tai järjestelmällisiin sääntöjenvastaisuuksiin. Jäsenvaltion tekemiin oikaisuihin sisältyy toimenpideohjelman julkisen rahoitusosuuden peruuttaminen kokonaan tai osittain. Jäsenvaltion on otettava huomioon sääntöjenvastaisuuksien luonne ja vakavuus sekä niistä rahastolle aiheutunut taloudellinen tappio.

Jäsenvaltio voi käyttää näin vapautuneet varat uudelleen kyseisen toimenpideohjelman toimiin (korvaava toimenpide), jos asiaa koskevassa oikeusperustassa näin säädetään.

3.
     
  Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti peruutettua rahoitusosuutta ei voi käyttää uudelleen:

| a) | oikaisun kohteena olleeseen toimeen tai olleisiin toimiin, eikä |
| --- | --- |

a)

oikaisun kohteena olleeseen toimeen tai olleisiin toimiin, eikä

| b) | koko toimintalinjaa tai sen osaa koskeviin olemassa oleviin toimiin, joiden osalta järjestelmästä aiheutuva sääntöjenvastaisuus tapahtui, jos rahoitusoikaisu tehdään järjestelmästä aiheutuvan sääntöjenvastaisuuden vuoksi, eikä |
| --- | --- |

b)

koko toimintalinjaa tai sen osaa koskeviin olemassa oleviin toimiin, joiden osalta järjestelmästä aiheutuva sääntöjenvastaisuus tapahtui, jos rahoitusoikaisu tehdään järjestelmästä aiheutuvan sääntöjenvastaisuuden vuoksi, eikä

| c) | tapauksissa, joissa rahoitusoikaisu tehdään korvaavaan toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

c)

tapauksissa, joissa rahoitusoikaisu tehdään korvaavaan toimenpiteeseen.

4.
     
  Kun on kyse järjestelmästä aiheutuvasta sääntöjenvastaisuudesta, jäsenvaltion on laajennettava tutkimuksiaan siten, että ne kattavat kaikki toimet, joihin sääntöjenvastaisuudet ovat voineet vaikuttaa.

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

77 b artikla (uusi)

77 b artikla

Komission tekemien rahoitusoikaisujen perusteet

1.
     
  Komissio soveltaa rahoitusoikaisuja peruuttamalla toimintaohjelmalle myönnetyn unionin rahoitusosuuden kokonaan tai osittain, jos se tarvittavan tutkinnan jälkeen päätyy siihen, että

| a) | ohjelman hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä on vakava puute, joka on vaarantanut ohjelmaan jo maksetun unionin rahoitusosuuden; |
| --- | --- |

a)

ohjelman hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä on vakava puute, joka on vaarantanut ohjelmaan jo maksetun unionin rahoitusosuuden;

| b) | todennettuun menoilmoitukseen sisältyvät menot ovat sääntöjenvastaisia, eikä jäsenvaltio ole oikaissut niitä ennen tässä kohdassa tarkoitetun oikaisumenettelyn aloittamista; |
| --- | --- |

b)

todennettuun menoilmoitukseen sisältyvät menot ovat sääntöjenvastaisia, eikä jäsenvaltio ole oikaissut niitä ennen tässä kohdassa tarkoitetun oikaisumenettelyn aloittamista;

| c) | jäsenvaltio ei ole täyttänyt 77 a artiklan mukaisia velvoitteitaan ennen tässä kohdassa tarkoitetun oikaisumenettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio ei ole täyttänyt 77 a artiklan mukaisia velvoitteitaan ennen tässä kohdassa tarkoitetun oikaisumenettelyn aloittamista.

2.
     
  Komissio perustaa rahoitusoikaisunsa havaittuihin yksittäisiin sääntöjenvastaisuuksiin ja ottaa huomioon sääntöjenvastaisuuksien järjestelmällisyyden päättäessään, onko sovellettava kiinteämääräistä vai ekstrapoloitua oikaisua.

Kiinteämääräisiä oikaisuja voidaan käyttää vain, jos tapauksen luonteen vuoksi on mahdotonta määrittää havaitun sääntöjenvastaisuuden laajuutta ja määrää tai ekstrapoloida oikaistavaa määrää.

3.
     
  Oikaisun määrää päättäessään komissio ottaa huomioon sääntöjenvastaisuuden luonteen ja merkittävyyden samoin kuin kyseisessä toimenpideohjelmassa havaittujen puutteiden johdosta aiheutuvien taloudellisten vaikutusten suuruuden. Jos sovellettavassa oikeusperustassa ei toisin säädetä, oikaisuihin sovelletaan seuraavia määriä:

| a) | oikaisu 100 prosenttia



  Oikaisun määräksi voidaan asettaa 100 prosenttia, jos jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmän puutteet tai yksittäiset rikkomukset ovat niin vakavia, että niiden vuoksi yhteisön säännöt on jätetty täysin huomiotta, minkä johdosta kaikki maksut ovat sääntöjenvastaisia; |
| --- | --- |

a)

oikaisu 100 prosenttia

| b) | oikaisu 25 prosenttia



  Jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmän soveltaminen jäsenvaltiossa on huomattavan puutteellista ja on todisteita laajalle levinneistä sääntöjenvastaisuuksista ja laiminlyönneistä sääntöjenvastaisten tai vilpillisten käytäntöjen kurissapidossa, on perusteltua määrätä 25 prosentin oikaisu, koska tällöin voidaan kohtuudella olettaa, että mahdollisuus esittää sääntöjenvastaisia maksupyyntöjä ilman seuraamuksia aiheuttaa rahastolle erityisen suuria tappioita. Tämän suuruinen oikaisu sopii myös yksittäisiin tapauksiin, joissa sääntöjenvastaisuus on vakava, mutta ei tee koko tointa tukikelvottomaksi; |
| --- | --- |

b)

oikaisu 25 prosenttia

| c) | oikaisu 10 prosenttia



  Jos yksi tai useampi järjestelmän päätoiminnoista ei toimi tai toimii niin puutteellisesti tai niin harvoin, että se ei pysty varmistamaan maksupyyntöjen tukikelpoisuutta tai ehkäisemään sääntöjenvastaisuuksia, on perusteltua määrätä 10 prosentin oikaisu, koska tällöin voidaan kohtuudella olettaa, että riski merkittävästä tappiosta rahastolle on suuri. Tämän suuruinen oikaisu sopii myös yksittäisiin suhteellisen vakaviin sääntöjenvastaisuuksiin, jotka liittyvät järjestelmän päätoimintoihin. |
| --- | --- |

c)

oikaisu 10 prosenttia

| d) | oikaisu 5 prosenttia



  Jos kaikki järjestelmän päätoiminnot toimivat, mutta eivät kuitenkaan niin jatkuvasti, toistuvasti tai perusteellisesti kuin säännöt edellyttävät, on perusteltua määrätä 5 prosentin oikaisu, koska tällöin voidaan kohtuudella olettaa, että ne eivät anna riittävää varmuutta maksupyyntöjen asianmukaisuudesta ja että rahastoon kohdistunut riski on merkittävä. Tämän suuruinen oikaisu voi tulla kysymykseen myös lievemmissä sääntöjenvastaisuustapauksissa, jotka liittyvät järjestelmän päätoimintoihin.


  Se, että järjestelmä ei toimi moitteettomasti, ei sinänsä riitä rahoitusoikaisun perusteeksi. Unionin nimenomaisten sääntöjen tai parhaiden käytänteiden noudattamisessa on oltava vakavia puutteita, ja puutteiden vuoksi rahastoon on kohdistuttava todellinen tappioiden tai sääntöjenvastaisuuksien riski. |
| --- | --- |

d)

oikaisu 5 prosenttia

| e) | oikaisu 2 prosenttia



  Jos toiminta järjestelmän päätoimintojen osalta on asianmukaista, mutta yhden tai useamman aputoiminnon osalta täysin puutteellista, on perusteltua määrätä 2 prosentin oikaisu, koska rahastoon kohdistunut riski tai yksittäisen rikkomisen vakavuus on lievempi.


  Tämä 2 prosentin oikaisu nostetaan 5 prosenttiin, jos sama puute todetaan aikaisemman oikaisun tekemisen jälkeen syntyneissä menoissa ja jäsenvaltio ei ole toteuttanut riittäviä toimenpiteitä sen järjestelmän toiminnon korjaamiseksi, jossa ensimmäiseen oikaisuun johtanut puute todettiin.


  Mainittu 2 prosentin oikaisu on määrättävä myös, kun komissio on oikaisua vaatimatta ilmoittanut jäsenvaltiolle tarpeesta korjata järjestelmän aputoimintoja, jotka ovat olemassa mutta toimivat huonosti, eikä jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

e)

oikaisu 2 prosenttia

Oikaisuja määrätään hallinnointi- ja valvontajärjestelmän aputoimintojen puutteiden vuoksi vain silloin, kun päätoiminnoissa ei ole havaittu puutteita. Mikäli sekä järjestelmän apu- että päätoiminnoissa on puutteita, oikaisu tehdään vain päätoimintoja koskevien prosenttiosuuksien mukaisesti.

4.
     
  Jos jäsenvaltio ei täytä sovellettavassa oikeusperustassa tarkoitettuja velvoitteitaan, komissio voi suhteessa siihen, missä määrin näitä velvoitteita on jätetty noudattamatta, tehdä rahoitusoikaisun peruuttamalla rahoitusosuuden kyseiselle jäsenvaltiolle joko kokonaan tai osittain.

Jollei sovellettavassa oikeusperustassa toisin säädetä, rahoitusoikaisuista, jotka koskevat:

| a) | hankintasääntöjen noudattamatta jättämistä ja |
| --- | --- |

a)

hankintasääntöjen noudattamatta jättämistä ja

| b) | tavoitteeksi asetettujen tasojen ja saavutettujen tasojen välisiä eroja sekä |
| --- | --- |

b)

tavoitteeksi asetettujen tasojen ja saavutettujen tasojen välisiä eroja sekä

| c) | kaikkia muita velvoitteita, jotka johtuvat suoraan oikeusperustan soveltamisesta, tai jos rahoitussopimuksessa näin määrätään tai jos velvoitteen rikkominen tekee kokonaan tai osittain tyhjäksi unionin politiikan, johon rahoitus perustuu, tai jos unionin taloudellisten etujen suojaaminen niin vaatii, |
| --- | --- |

c)

kaikkia muita velvoitteita, jotka johtuvat suoraan oikeusperustan soveltamisesta, tai jos rahoitussopimuksessa näin määrätään tai jos velvoitteen rikkominen tekee kokonaan tai osittain tyhjäksi unionin politiikan, johon rahoitus perustuu, tai jos unionin taloudellisten etujen suojaaminen niin vaatii,

säädetään 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.

5.
     
  Kun komissio perustaa kantansa muiden kuin omien yksiköidensä tilintarkastajien toteamiin seikkoihin, se tekee omat johtopäätöksensä taloudellisista seurauksista tarkasteltuaan kyseisen jäsenvaltion 77 a artiklan mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä, 56 artiklan mukaisesti toimitettuja selvityksiä ja jäsenvaltioiden mahdollisesti antamia vastineita.

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

77 c artikla (uusi)

77 c artikla

Rahoitusoikaisujen vähentäminen

1.
     
  Niiden rahoitusoikaisujen määrää, jotka koskevat tiettyjä yksittäisiä, tällaisen oikaisun kohteena jossakin jäsenvaltiossa olevia varoja, on vähennettävä seuraavasti, jos hallintoelin on antanut oikean ja riittävän hallintolausuman:

| a) | jos komissio on vahvistanut kahden edeltävän peräkkäisen vuoden osalta, että jäsenvaltio on saavuttanut virhetason, joka on alle 2 prosenttia, oikaisun määrää vähennetään 10 prosentilla, |
| --- | --- |

a)

jos komissio on vahvistanut kahden edeltävän peräkkäisen vuoden osalta, että jäsenvaltio on saavuttanut virhetason, joka on alle 2 prosenttia, oikaisun määrää vähennetään 10 prosentilla,

| b) | jos komissio on vahvistanut viiden edeltävän peräkkäisen vuoden osalta, että jäsenvaltio on saavuttanut virhetason, joka on alle 2 prosenttia, oikaisun määrää vähennetään 20 prosentilla, |
| --- | --- |

b)

jos komissio on vahvistanut viiden edeltävän peräkkäisen vuoden osalta, että jäsenvaltio on saavuttanut virhetason, joka on alle 2 prosenttia, oikaisun määrää vähennetään 20 prosentilla,

| c) | jos komissio on vahvistanut kymmenen edeltävän peräkkäisen vuoden osalta, että jäsenvaltio on saavuttanut virhetason, joka on alle 2 prosenttia, oikaisun määrää vähennetään 50 prosentilla, |
| --- | --- |

c)

jos komissio on vahvistanut kymmenen edeltävän peräkkäisen vuoden osalta, että jäsenvaltio on saavuttanut virhetason, joka on alle 2 prosenttia, oikaisun määrää vähennetään 50 prosentilla,

ellei virhetason vahvistamiseen itsessään liity petosta tai muuta tarkoituksellista tai vakavaan laiminlyöntiin perustuvaa väärinkäytöstä.

2.
     
  Rahoitusoikaisua vähennetään 15 prosentilla rahoituslähdettä kohti, jos jäsenvaltio on toimittanut kansallisen lausuman 56 artiklan 6 b kohdassa tarkoitetun yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin yhteydessä aiheutuneista menoista.

3.
     
  Hallintoelin, joka antaa virheellisen hallintoilmoituksen, jätetään tässä artiklassa tarkoitettujen vähennysten ulkopuolelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita komission toteuttamia toimenpiteitä.

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

77 d artikla (uusi)

77 d artikla

Kuulemismenettely

1.
     
  Ennen päätöksen tekemistä rahoitusoikaisusta komissio käynnistää kuulemismenettelyn ilmoittamalla jäsenvaltiolle väliaikaisista päätelmistään.

Jäsenvaltion on kahden kuukauden kuluessa väliaikaisen päätelmien vastaanottamisesta:

| a) | vahvistettava vastaanottaneensa ja hyväksyvänsä väliaikaiset päätelmät tai |
| --- | --- |

a)

vahvistettava vastaanottaneensa ja hyväksyvänsä väliaikaiset päätelmät tai

| b) | saatava mahdollisuus osoittaa kyseisiä asiakirjoja tutkimalla, että sääntöjenvastaisuuden todellinen suuruus oli komission arviota pienempi, jos komissio ehdottaa rahoitusoikaisua ekstrapoloinnin tai kiinteämääräisen tason perusteella.



  Sovittuaan asiasta komission kanssa jäsenvaltio voi rajoittaa tämän tutkimuksen laajuutta aiheelliseen aineiston osaan tai otokseen tai |
| --- | --- |

b)

saatava mahdollisuus osoittaa kyseisiä asiakirjoja tutkimalla, että sääntöjenvastaisuuden todellinen suuruus oli komission arviota pienempi, jos komissio ehdottaa rahoitusoikaisua ekstrapoloinnin tai kiinteämääräisen tason perusteella.

| c) | saatava kutsu kuulemistilaisuuteen, jonka järjestää komissio ja jonka puheenjohtajana on etukäteen valittu, jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijoista koostuva tutkintaelin ja jossa molemmat osapuolet pyrkivät kumppanuuteen perustuvassa yhteistyössä pääsemään yhteisymmärrykseen havainnoista ja niistä tehtävistä päätelmistä. |
| --- | --- |

c)

saatava kutsu kuulemistilaisuuteen, jonka järjestää komissio ja jonka puheenjohtajana on etukäteen valittu, jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijoista koostuva tutkintaelin ja jossa molemmat osapuolet pyrkivät kumppanuuteen perustuvassa yhteistyössä pääsemään yhteisymmärrykseen havainnoista ja niistä tehtävistä päätelmistä.

Edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuihin menettelyihin varattua aikaa voidaan jatkaa kummankin osapuolen osalta vain kerran enintään kahdella kuukaudella jommankumman osapuolen toiselle esittämästä perustellusta ilmoituksesta.

Edellä c alakohdassa tarkoitettuihin menettelyihin varattu aika voi olla enintään neljä kuukautta, mikäli asiantuntijaelin ei perustajajäsentensä äänten enemmistöllä myönnä lisäaikaa, joka voi olla enintään kuusi kuukautta sen kuulemisen päivämäärästä lähtien, jolloin jatkamisesta päätettiin.

2.
     
  Komissio ottaa huomioon kaikki jäsenvaltion 1 kohdassa mainittujen määräaikojen kuluessa toimittamat todisteet. Jos sopimukseen ei päästä, komissio tekee päätöksen rahoitusoikaisusta kolmen kuukauden kuluessa tutkinnan tai kuulemisen viimeisestä päivämäärästä ottaen huomioon kaikki menettelyn kuluessa toimitetut tiedot ja huomautukset.

3.
     
  Jos sopimukseen päästään, jäsenvaltio voi käyttää uudelleen asianomaisia unionin varoja 77 a artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

77 e artikla (uusi)

77 e artikla

Takaisin maksaminen

1.
     
  Kaikki Euroopan unionin yleiseen talousarvioon takaisin maksettavat varat on suoritettava 76 artiklan mukaisesti laaditussa perintämääräyksessä vahvistettuna määräaikana. Eräpäivä on määräyksen antamista seuraavan toisen kuukauden viimeinen päivä.

2.
     
  Takaisinmaksun viivästyminen johtaa viivästyskorkoon, joka lasketaan määräpäivästä tosiasialliseen maksupäivään. Viivästyskoron korkokanta on puolitoista prosenttiyksikköä korkeampi kuin korkokanta, jota Euroopan keskuspankki soveltaa pääasiallisiin jälleenrahoitustoimiinsa sen kuukauden ensimmäisenä työpäivänä, jolle eräpäivä ajoittuu.

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

81 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Rahoituspäätöksessä täsmennetään tavoite, odotetut tulokset, toteuttamistapa ja rahoitussuunnitelman kokonaismäärä. Siihen sisältyy myös kuvaus rahoitettavista toimista ja ilmoitus kullekin toimelle myönnetyistä määristä sekä suuntaa-antava toteutusaikataulu.

Välillisen hallinnoinnin tapauksessa määritellään myös valittu täytäntöönpanokumppani, valinnassa käytetyt kriteerit ja kumppanille uskotut tehtävät.

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 1 kohta

1.   Toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä talousarviositoumus jokaisesta toimenpiteestä, josta aiheutuu meno talousarvioon, ennen kuin hän voi tehdä oikeudellisen sitoumuksen kolmansiin osapuoliin nähden tai siirtää varoja erityisrahastoon 178 artiklan nojalla.

1.   
  Sen estämättä, mitä 82 artiklan 3 kohdassa säädetään,
  toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä talousarviositoumus jokaisesta toimenpiteestä, josta aiheutuu meno talousarvioon, ennen kuin hän voi tehdä oikeudellisen sitoumuksen kolmansiin osapuoliin nähden tai siirtää varoja erityisrahastoon 178 artiklan nojalla.

Kun on kyse humanitaarisista avustustoimista, pelastuspalvelutoimista tai hätäavusta ja unionin ulkopuolinen kiireellinen tilanne niin vaatii, talousarviositoumus voidaan kuitenkin tehdä viipymättä, kun oikeudellinen sitoumus kolmansiin osapuoliin nähden on tehty, mikäli se on välttämätöntä unionin toiminnan tehokkaan toteutuksen varmistamiseksi.

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

83 artikla – 3 kohta – 4 alakohta

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä kirjaa ennen kokonaissitoumuksen perusteella tehdyn yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamista sen määrän talousarviokirjanpitoon vähentämällä sen kokonaissitoumuksesta.
  Kun on kyse humanitaarisista avustustoimista, pelastuspalvelutoimista tai hätäavusta ja asialla on kiire, määrät voidaan kirjata välittömästi vastaavan yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamisen jälkeen.

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä kirjaa ennen kokonaissitoumuksen perusteella tehdyn yksittäisen oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamista sen määrän talousarviokirjanpitoon vähentämällä sen kokonaissitoumuksesta.

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

87 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Maksut suoritetaan tilisiirtona, sekillä tai maksukortilla.

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

87 artikla – 4 kohta

4.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä selvittää säännöllisesti ennakkomaksut. Hankintasopimuksiin, avustuspäätöksiin, avustussopimuksiin ja valtuutussopimuksiin, joilla toteuttamistehtäviä siirretään 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja henkilöille, otetaan asianmukaiset määräykset ja säännökset tätä varten.

4.   Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä selvittää säännöllisesti ennakkomaksut
  kyseisen hankkeen taloudellisen sisällön ja ajoituksen perusteella
  .
  Kun on kyse yli 2 miljoonan euron ennakkomaksuista, jotka ovat yli 50 prosenttia koko rahoitettavasta toiminnasta, jälkitarkastuksia on suoritettava vähintään vuosittain koko toiminta-ajan.
  Hankintasopimuksiin, avustuspäätöksiin, avustussopimuksiin ja valtuutussopimuksiin, joilla toteuttamistehtäviä siirretään 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja henkilöille, otetaan asianmukaiset määräykset ja säännökset tätä varten.

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

89 artikla

Menot on vahvistettava, hyväksyttävä ja maksettava 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa vahvistettujen määräaikojen mukaisesti. Kyseisessä asetuksessa täsmennetään myös edellytykset, joiden täyttyessä velkojilla on oikeus saada myöhässä maksetuista määristä viivästyskorkoa.

1.
     
  Maksujen suorittamiseen varattu aika on

| a) | 90 kalenteripäivää sellaisten hankintasopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten yhteydessä, joihin perustuvia teknisiä palveluja tai työsuorituksia on erityisen vaikea arvioida ja joiden osalta maksu edellyttää kertomuksen tai lausunnon hyväksymistä; |
| --- | --- |

a)

90 kalenteripäivää sellaisten hankintasopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten yhteydessä, joihin perustuvia teknisiä palveluja tai työsuorituksia on erityisen vaikea arvioida ja joiden osalta maksu edellyttää kertomuksen tai lausunnon hyväksymistä;

| b) | 60 kalenteripäivää kaikkien muiden sellaisten hankintasopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten yhteydessä, joiden osalta maksu edellyttää kertomuksen tai lausunnon hyväksymistä; |
| --- | --- |

b)

60 kalenteripäivää kaikkien muiden sellaisten hankintasopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten yhteydessä, joiden osalta maksu edellyttää kertomuksen tai lausunnon hyväksymistä;

| c) | 30 kalenteripäivää kaikissa muissa tapauksissa. |
| --- | --- |

c)

30 kalenteripäivää kaikissa muissa tapauksissa.

Kyseisiä määräaikoja ei sovelleta jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin yhteydessä suoritettaviin maksuihin.

2.
     
  Toimivaltainen valtuutettu tai edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi lykätä maksun määräaikaa ilmoittamalla velkojille milloin tahansa, ettei maksupyyntöä voida täyttää joko siksi, ettei määrä ole erääntynyt, tai siksi, ettei asianmukaisia tositteita ole toimitettu. Jos toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä saa tietoja, joiden perusteella on aihetta epäillä maksupyynnössä ilmoitettujen menojen avustuskelpoisuutta, tämä voi lykätä maksun määräaikaa tehdäkseen lisätarkastuksia myös paikalla, jotta ennen maksun suorittamista voidaan varmistaa, että kaikki menot ovat tosiasiallisesti avustuskelpoisia.

Asianomaisille velkojille on ilmoitettava lykkäyksen syistä kirjallisesti.

Jos määräaikaa lykätään enemmän kuin kaksi kuukautta, toimivaltainen selvityskomitea tekee päätöksen lykkäyksen jatkamisesta velkojan pyynnöstä.

Velkojalla on oikeus saada korkoa 1 kohdassa säädettyjen määräaikojen päätyttyä.

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

7 luku – otsikko

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

91 artikla

Asiakirjoja voidaan siirtää toimielinten välillä sähköisesti edellyttäen, että
  kyseiset toimielimet
  ovat sopineet asiasta etukäteen.

Asiakirjoja voidaan siirtää toimielinten
  ja jäsenvaltioiden
  välillä sähköisesti edellyttäen, että
  ne
  ovat sopineet asiasta etukäteen.

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

91 a artikla (uusi)

91 a artikla

Sähköinen hallinto

Kaikkien lainsäätäjälle toimitettujen ehdotusluonnosten on oltava yhteensopivia käyttäjäystävällisten tietotekniikoiden kanssa kaikilla tasoilla ja erityisesti varojen lopullisten saajien tasolla.

Kun varoja hallinnoidaan 56 artiklan mukaisesti yhteistyössä, komissio ja jäsenvaltiot varmistavat talousarvion hallinnoinnin yhteydessä kerättyjen tai muulla tavoin saatujen ja siirrettyjen tietojen yhteentoimivuuden.

Jos tiedot ovat saatavilla sähköisinä, on varauduttava myös niiden siirtämiseen samassa muodossa. Tarvittaessa jäsenvaltiot ja komissio sopivat yhtenäisistä tiedonsiirtoa koskevista säännöistä.

Komission osastot ja toimeenpanovirastot sekä 200 artiklassa tarkoitetut yhteisöt soveltavat hankinta- ja avustusmenettelyissä kolmansille osapuolille sähköisesti toimitettuja tietoja koskevia yhtenäisiä sääntöjä. Aina kun se on mahdollista, ne suunnittelevat avustus- ja hankintamenettelyissä toimitettujen tietojen antamista, säilyttämistä ja käsittelyä koskevat yhtenäiset säännöt ja soveltavat niitä, ja tässä tarkoituksessa ne nimeävät yhtenäisen "sähköisten tietojen vaihtamisjärjestelmän" mahdollisia tai tosiasiallisia edunsaajia taikka ehdokkaita ja tarjoajia varten.

Komissio nimeää tietojärjestelmistä vastaavan johtajan, jonka on talousarvion toteutuksen yhteydessä valvottava tämän säännöksen täytäntöönpanoa ja raportoitava saavutetuista tuloksista säännöllisesti budjettivallan käyttäjälle.

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

7 a luku (uusi)

7 a
     
  LUKU

HALLINTOPERIAATTEET

91 b artikla

Oikeus hyvään hallintoon

Jos vilpittömässä mielessä toimivan hakijan hakemukseen tai tarjoajan tarjoukseen liittyvän ilmeisen asiavirheen takia asiakirjatodisteita ei voida toimittaa, hakemusta tai tarjousta koskevia lausuntoja ei voida antaa, hakemusta tai tarjousta ei voida täydentää eikä menettelyyn liittyviä toimia voida toteuttaa muulla tavoin, toimivaltaisen viranomaisen on kehotettava hakijaa tai tarjoajaa toteuttamaan tarvittavat korjaustoimenpiteet. Tarvittaessa hakijalle tai tarjoajalle annetaan neuvoja menettelyä koskevista oikeuksista tai velvoitteista.

Todisteiden ja/tai asiakirja-aineiston toimittamisen tarve, kyseisen aineiston muoto ja siltä vaadittu sisältö ilmoitetaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja siitä keskustellaan mahdollisten hakijoiden ja tarjoajien kanssa.

Tarvittaessa tarjoajille ja hakijoille tiedotetaan välittömästi hakemuksen tai tarjouksen vastaanottamisen jälkeen, kuinka paljon aikaa sen käsittelyyn tarvitaan ja milloin menettelyn odotetaan päättyvän sekä onko jätetty hakemus tai tarjous täydellinen.

91 c artikla

Muutoksenhakukeinoista ilmoittaminen

Jos tulojen ja menojen hyväksyjän menettelytoimi vahingoittaa hakijan, tarjoajan, edunsaajan tai toimeksisaajan oikeuksia, siinä osoitetaan käytettävissä olevat hallinnolliset ja/tai oikeudelliset muutoksenhakukeinot toimen riitauttamiseksi.

Erityisesti on ilmoitettava muutoksenhaun luonne, elin tai elimet, joiden käsiteltäväksi asia voidaan antaa, sekä muutoksenhakukeinojen käytön määräajat.

Jollei toisin määrätä, muutoksenhaun määräaika päättyy kahden kuukauden kuluttua siitä, kun on toimitettu täydelliset ja tarkat tiedot hakijan tai tarjoajan käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista.

Tarkistus 291

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Sisäisen tarkastajan yhteystiedot asetetaan kaikkien menotapahtumiin osallistuvien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saataville, jotta nämä voivat ottaa luottamuksellisesti yhteyttä sisäiseen tarkastajaan.

Sisäiselle tarkastajalle tai hänelle tietoja toimittaville luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille ei saa aiheutua tästä kielteisiä seurauksia.

Sisäinen tarkastaja on velvollinen pitämään salassa tietolähteidensä henkilöllisyyden.

Kunkin toimielimen sisäisellä tarkastajalla on oikeus ilmoittaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaisille tapauksista, joista hän katsoo olevan hyötyä.

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 4 kohta

4.   Toimielin toimittaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuosittain kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon tehtyjen sisäisten tarkastusten määrästä ja tyypistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista jatkotoimista.

4.   
  Kaikki tarkastuskertomukset toimitetaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle heti, kun ne ilmestyvät.
  Toimielin toimittaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuosittain kertomuksen, joka sisältää yhteenvedon tehtyjen sisäisten tarkastusten määrästä ja tyypistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista jatkotoimista.

Yhteenvedossa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ilmoitetaan mahdollisista selvityksistä, joissa suositellaan muutoksia tärkeisiin hankintahankkeisiin tai avustuksiin tai joissa suositellaan huomattavia talousarviosäästöjä.

Jos on olemassa sisäisen tarkastuksen seurantakomitea, se antaa erillisen lausunnon toimielintä koskevien suositusten johdosta toteutettujen toimien vaikutuksista ja mahdollisista lisäparannuksista.

Tarkistus 269

Ehdotus asetukseksi

93 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 a.
     
  Sisäisen tarkastajan kertomukset ja havainnot sekä toimielimen kertomus asetetaan yleisön saataville vasta, kun sisäinen tarkastaja on vahvistanut niiden johdosta toteutetut toimet.

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

95 artikla – 3 kohta

3.   Rajoittamatta 100–103 artiklan soveltamista tätä osastoa ei sovelleta avustuksiin
  eikä palveluhankintasopimuksiin, jotka on tehty komission ja Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston tai minkä tahansa muun Euroopan investointipankin tytäryhteisön välillä
  .

3.   Rajoittamatta 100–103 artiklan soveltamista tätä osastoa ei sovelleta avustuksiin.

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 1 kohta

1.   Komissio perustaa keskustietokannan ja hoitaa sitä henkilötietojen suojelua koskevia unionin säännöksiä noudattaen. Keskustietokanta sisältää tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 100 artiklassa tai 103 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista. Tietokanta on toimielinten, toimeenpanovirastojen ja
  200 artiklassa
  tarkoitettujen elinten yhteinen.

1.   Komissio perustaa keskustietokannan ja hoitaa sitä henkilötietojen suojelua koskevia unionin säännöksiä noudattaen. Keskustietokanta sisältää tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 100 artiklassa
  , 101 artiklassa
  tai 103 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista. Tietokanta on toimielinten, toimeenpanovirastojen ja
  196 b artiklassa
  tarkoitettujen elinten yhteinen
  ja julkisesti saatavilla
  .
  Vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle on ilmoitettava tietokantaan kirjattaviksi ilmoitettujen tapausten määrästä sekä tietokantaan todellisuudessa kirjattujen tapausten määrästä, jos se poikkeaa ilmoitettujen tapausten määrästä.

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

102 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 a.
     
  Kolmansien maiden viranomaisille voidaan myöntää pääsy tietokannan tietoihin ainoastaan tapauskohtaisen harkinnan jälkeen ja edellyttäen, että noudatetaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 9 artiklassa esitettyjä sääntöjä.

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

103 artikla – 3 kohta

3.   
  Toimielin voi
  julkaista
  päätökset tai niiden yhteenvedot, joissa ilmoitetaan taloudellisen toimijan nimi, kuvataan lyhyesti tosiseikat ja ilmoitetaan poissulkemisen kesto tai taloudellisten seuraamusten määrä.

3.   
  Toimielimet voivat unionin taloudellisten etujen suojan vahvistamiseksi päättää suhteellisuusperiaatteen mukaisesti
  julkaista
  1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten tai taloudellisten seuraamusten määräämistä koskevat päätöksensä, kun 1 kohdassa säädettyä menettelyä on noudatettu täysimääräisesti.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa hallinnollisten tai taloudellisten seuraamusten määräämistä koskevan päätöksen julkaisemispäätöksessä on otettava huomioon erityisesti väärinkäytöksen vakavuus ja vaikutus unionin taloudellisiin etuihin ja julkisuuskuvaan, väärinkäytöksestä kulunut aika, sen kesto ja mahdollinen toistuminen, sen tahallisuus tai tuottamuksellisuuden aste sekä toimenpiteet, jotka asianomainen yhteisö on toteuttanut tilanteen korjaamiseksi.

Julkaisemispäätös on sisällytettävä hallinnollisten tai taloudellisten seuraamusten määräämistä koskevaan päätökseen ja siinä on nimenomaisesti määrättävä, että seuraamusten määräämistä koskeva päätös tai sen yhteenveto julkaistaan toimielimen internetsivustolla.

Julkaistavaan yhteenvetoon on ennaltaehkäisevän vaikutuksen varmistamiseksi sisällytettävä väärinkäytöksestä vastuussa olevan henkilön nimi, väärinkäytöksen lyhyt kuvaus, kyseessä oleva ohjelma sekä poissulkemisen kesto ja/tai taloudellisten seuraamusten määrä.

Päätös julkaistaan sen jälkeen, kun kaikki muutoksenhakukeinot päätöksen suhteen on käytetty tai muutoksenhaun määräajat ovat päättyneet, ja julkaisua on pidettävä internetsivustolla poissulkemisen keston päättymiseen asti tai siihen asti, että 6 kuukautta on kulunut taloudellisten seuraamusten maksamisesta, jos päätöksessä ei määrätä muita toimenpiteitä kuin mainitut taloudelliset seuraamukset.

Jos päätös koskee luonnollisia henkilöitä, julkaisupäätöstä tehtäessä on otettava asianmukaisesti huomioon oikeus yksityisyyteen ja kunnioitettava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä oikeuksia.

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

105 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  Komissio varmistaa asianmukaisin keinoin ja 91 a artiklan mukaisesti, että tarjoajat voivat halutessaan jättää tarjoukset ja niitä koskevat todisteet sähköisesti (sähköinen hankinta), ja tarjoajan suostumuksella se säilyttää näitä todisteita tulevien sähköisten hankintamenettelyjen varalle kaikkien toimielinten ja yhteisöjen, joihin tätä asetusta sovelletaan, yhteisessä keskustietokannassa. Tiedot poistetaan tietokannasta kuuden kuukauden kuluttua, ellei tarjoaja pyydä pysyvää säilytystä. Tallennettujen tietojen ylläpito ja päivittäminen on tarjoajan vastuulla.

Komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän säännöksen täytäntöönpanon edistymisestä kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja säännöllisesti sen jälkeen.

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

107 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Hankintaviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle hylätylle ehdokkaalle tai tarjoajalle seikat, joiden perusteella tämän ehdokkuus tai tarjous on hylätty, sekä jokaiselle valintaperusteet täyttävälle tarjoajalle, jota poissulkemisperusteet eivät koske ja joka sitä kirjallisesti pyytää, valitun tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimi.

2.   Hankintaviranomaisen on ilmoitettava jokaiselle hylätylle ehdokkaalle tai tarjoajalle seikat, joiden perusteella tämän ehdokkuus tai tarjous on hylätty,
  ja päivämäärä, jolloin 112 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu odotusaika päättyy,
  sekä jokaiselle valintaperusteet täyttävälle tarjoajalle, jota poissulkemisperusteet eivät koske ja joka sitä kirjallisesti pyytää, valitun tarjouksen ominaisuudet ja siihen liittyvät edut sekä valitun tarjouksen tekijän nimi.

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

109 artikla – 1 kohta

1.
     
  Hankintaviranomainen vaatii toimeksisaajilta etukäteen vakuuden 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädetyissä tapauksissa.

Poistetaan.

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

109 artikla – 2 kohta

2.   Hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia toimeksisaajilta etukäteen vakuuden:

2.   
  Lukuun ottamatta arvoltaan hyvin vähäisiä hankintoja
  hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi,
  tapauskohtaisesti ja riskinarvioinnin perusteella
  vaatia toimeksisaajilta etukäteen vakuuden:

| a) | sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

a)

sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi;

| a) | sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

a)

sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi;

| b) | ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

b)

ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.

| b) | ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

b)

ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.

Komissio voi määritellä riskinarviointia koskevat perusteet 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

113 artikla

Tarjouskilpailuun voivat osallistua tasapuolisin edellytyksin luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka kuuluvat perussopimusten soveltamisalaan, sekä sellaisen kolmannen maan, joka on tehnyt unionin kanssa erillissopimuksen yhteistyöstä julkisten hankintojen alalla, luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin.

Tarjouskilpailuun voivat osallistua tasapuolisin edellytyksin luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka kuuluvat perussopimusten soveltamisalaan, sekä sellaisen kolmannen maan, joka on tehnyt unionin kanssa erillissopimuksen yhteistyöstä julkisten hankintojen alalla, luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin
  , jos sopimuksessa nimenomaisesti määrätään Euroopan unionin standardeja vastaavasta tarkastustoimivallasta ja erityisesti siitä, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF saavat tarkastettavakseen kaikki tarvittavat asiakirjat ja että niillä on oikeus toteuttaa tarkastuskäyntejä
  .

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

115 artikla – 1 kohta – b alakohta

| b) | sellaisen elimen toimintaan, joka edistää unionin yleisen edun tai unionin politiikan mukaista tavoitetta (toiminta-avustukset). |
| --- | --- |

b)

sellaisen elimen toimintaan, joka edistää unionin yleisen edun tai unionin politiikan mukaista tavoitetta (toiminta-avustukset).

| b) | sellaisen elimen toimintaan, joka edistää unionin yleisen edun tai unionin politiikan mukaista tavoitetta
  ja tukee unionin politiikkaa
  (toiminta-avustukset). |
| --- | --- |

b)

sellaisen elimen toimintaan, joka edistää unionin yleisen edun tai unionin politiikan mukaista tavoitetta
  ja tukee unionin politiikkaa
  (toiminta-avustukset).

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

115 artikla – 2 kohta – c alakohta

| c) | ensimmäisen osan VIII osastossa tarkoitetut rahoitusvälineet sekä osuudet ja osakkuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD), tai unionin erityiselimissä, kuten Euroopan investointirahastossa; |
| --- | --- |

c)

ensimmäisen osan VIII osastossa tarkoitetut rahoitusvälineet sekä osuudet ja osakkuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD), tai unionin erityiselimissä, kuten Euroopan investointirahastossa;

| c) | ensimmäisen osan VIII osastossa tarkoitetut rahoitusvälineet
  , lainat, unionin riskinjakovälineet tai unionin rahoitusosuudet tällaisiin välineisiin, yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukaiset oman pääoman ehtoiset instrumentit ja oman pääoman luonteinen rahoitus
  sekä osuudet ja osakkuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD), tai unionin erityiselimissä, kuten Euroopan investointirahastossa; |
| --- | --- |

c)

ensimmäisen osan VIII osastossa tarkoitetut rahoitusvälineet
  , lainat, unionin riskinjakovälineet tai unionin rahoitusosuudet tällaisiin välineisiin, yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukaiset oman pääoman ehtoiset instrumentit ja oman pääoman luonteinen rahoitus
  sekä osuudet ja osakkuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD), tai unionin erityiselimissä, kuten Euroopan investointirahastossa;

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

115 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Tämän osaston säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin seuraaviin, avustuksiin rinnastettaviin eriin:

| a) | tiettyjen lainojen korkotuesta johtuva hyöty; |
| --- | --- |

a)

tiettyjen lainojen korkotuesta johtuva hyöty;

| b) | muut kuin 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut pääomasijoitukset tai osuudet. |
| --- | --- |

b)

muut kuin 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut pääomasijoitukset tai osuudet.

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

115 a artikla (uusi)

115 a artikla

Avustuksen saajat

1.
     
  Tässä osastossa ‧saajalla‧ tarkoitetaan yhtä tai useampaa yhteisöä, jolle avustus myönnetään.

2.
     
  Kun toimintaa toteuttaa yksi tai useampi oikeushenkilö, jota edustaa koordinoiva oikeushenkilö tai joka on sidoksissa tällaiseen oikeushenkilöön, avustussopimuksen voi allekirjoittaa koordinoiva oikeushenkilö siihen sidoksissa olevien jäsenten puolesta, joiden katsotaan olevan saajakumppaneita.

3.
     
  Jos avustus myönnetään usealle saajalle (saajakumppanille), kyseiset saajat ja niiden ja komission väliset oikeudet ja velvollisuudet mainitaan avustussopimuksessa. Siinä määrätään erityisesti, muttei yksinomaan, seuraavista:

| a) | sovellettava lainsäädäntö ja oikeuspaikka, |
| --- | --- |

a)

sovellettava lainsäädäntö ja oikeuspaikka,

| b) | koordinoivan oikeushenkilön ja siihen sidoksissa olevien jäsenten taloudellinen vastuu komissiolle koko toiminnan toteuttamisesta, |
| --- | --- |

b)

koordinoivan oikeushenkilön ja siihen sidoksissa olevien jäsenten taloudellinen vastuu komissiolle koko toiminnan toteuttamisesta,

| c) | mahdollisuus mukauttaa saajakumppaneiden välisiä oikeuksia ja velvollisuuksia niiden enemmistön päätöksen mukaisesti; osallistuvien avustuksen saajien määrään tai henkilöllisyyteen liittyvät mahdolliset muutokset edellyttävät toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän hyväksyntää, joka myönnetään, ellei aiheudu sitä vaaraa, että kyseinen muutos tekee tyhjäksi avustuksen tarkoituksen tai vaikuttaa haitallisesti ja olennaisesti avustussopimuksen mukaisiin komission laillisiin oikeuksiin. |
| --- | --- |

c)

mahdollisuus mukauttaa saajakumppaneiden välisiä oikeuksia ja velvollisuuksia niiden enemmistön päätöksen mukaisesti; osallistuvien avustuksen saajien määrään tai henkilöllisyyteen liittyvät mahdolliset muutokset edellyttävät toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän hyväksyntää, joka myönnetään, ellei aiheudu sitä vaaraa, että kyseinen muutos tekee tyhjäksi avustuksen tarkoituksen tai vaikuttaa haitallisesti ja olennaisesti avustussopimuksen mukaisiin komission laillisiin oikeuksiin.

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

116 artikla

Avustuksia ovat:

Avustuksia ovat:

| a) | korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden tosiasiallisesti
  syntyneistä avustuskelpoisista kustannuksista
  ; |
| --- | --- |

a)

korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden tosiasiallisesti
  syntyneistä avustuskelpoisista kustannuksista
  ;

| a) | korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden tosiasiallisesti
  syntyneiden taloudellisten kokonaiskustannusten avustuskelpoisesta osasta
  ; |
| --- | --- |

a)

korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden tosiasiallisesti
  syntyneiden taloudellisten kokonaiskustannusten avustuskelpoisesta osasta
  ;

| a a) | korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden vakioyksikkökustannuksista; |
| --- | --- |

a a)

korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden vakioyksikkökustannuksista;

| b) | kertakorvaukset; |
| --- | --- |

b)

kertakorvaukset;

| b) | kertakorvaukset; |
| --- | --- |

b)

kertakorvaukset;

| c) | vakioyksikkökustannukset; |
| --- | --- |

c)

vakioyksikkökustannukset;

| d) | kiinteämääräinen rahoitus; |
| --- | --- |

d)

kiinteämääräinen rahoitus;

| d) | kiinteämääräinen rahoitus; |
| --- | --- |

d)

kiinteämääräinen rahoitus;

| e) | a–d alakohdassa tarkoitettujen avustusmuotojen yhdistelmät. |
| --- | --- |

e)

a–d alakohdassa tarkoitettujen avustusmuotojen yhdistelmät.

| e) | a–d alakohdassa tarkoitettujen avustusmuotojen yhdistelmät
  ottaen huomioon, mitä tavanomaisia kirjanpitoperiaatteita avustuksen saajat suosivat
  . |
| --- | --- |

e)

a–d alakohdassa tarkoitettujen avustusmuotojen yhdistelmät
  ottaen huomioon, mitä tavanomaisia kirjanpitoperiaatteita avustuksen saajat suosivat
  .

Tarkistus 270

Ehdotus asetukseksi

116 a artikla (uusi)

116 a artikla

Kertakorvaukset, vakioyksikkökustannukset ja kiinteämääräinen rahoitus

1.
     
  Kertakorvausten, vakioyksikkökustannusten tai kiinteämääräisen rahoituksen käyttö hyväksytään komission päätöksellä varmistaen, että noudatetaan samaan toimintaluokkaan tai työohjelmaan kuuluvien avustuksen saajien tasapuolisen kohtelun periaatetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perussäädöksen säännösten soveltamista.

Jos enimmäismäärä avustusta kohden ei ylitä 50 000:ta euroa, hyväksynnän voi antaa toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä.

2.
     
  Hyväksyminen edellyttää vähintään seuraavia:

| a) | näiden rahoitusmuotojen asianmukaisuus on perusteltava suhteessa tuetun toiminnan tai tuettujen työohjelmien luonteeseen sekä sääntöjenvastaisuuden ja petosten riskeihin ja valvontakustannuksiin; |
| --- | --- |

a)

näiden rahoitusmuotojen asianmukaisuus on perusteltava suhteessa tuetun toiminnan tai tuettujen työohjelmien luonteeseen sekä sääntöjenvastaisuuden ja petosten riskeihin ja valvontakustannuksiin;

| b) | kertakorvauksiin, vakioyksikkökustannuksiin tai kiinteämääräiseen rahoitukseen liittyvät kustannukset tai kustannusluokat on yksilöitävä siten, että huomioon ei oteta kustannuksia, jotka eivät ole avustuskelpoisia unionissa sovellettavien sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kertakorvauksiin, vakioyksikkökustannuksiin tai kiinteämääräiseen rahoitukseen liittyvät kustannukset tai kustannusluokat on yksilöitävä siten, että huomioon ei oteta kustannuksia, jotka eivät ole avustuskelpoisia unionissa sovellettavien sääntöjen mukaisesti;

| c) | on kuvattava kertakorvausten, vakioyksikkökustannusten tai kiinteämääräisen rahoituksen määrittelyssä käytettävät menetelmät, joihin perustuvin edellytyksin voidaan varmistaa kohtuudella, että voiton tuottamisen kieltämistä ja yhteisrahoitusta koskevia sääntöjä noudatetaan ja että vältetään kustannusten kaksinkertainen rahoitus. Nämä menetelmät perustuvat:










  i) | tilastotietoihin tai muihin objektiivisiin perusteisiin, tai |
| --- | --- | --- |

c)

on kuvattava kertakorvausten, vakioyksikkökustannusten tai kiinteämääräisen rahoituksen määrittelyssä käytettävät menetelmät, joihin perustuvin edellytyksin voidaan varmistaa kohtuudella, että voiton tuottamisen kieltämistä ja yhteisrahoitusta koskevia sääntöjä noudatetaan ja että vältetään kustannusten kaksinkertainen rahoitus. Nämä menetelmät perustuvat:

i)

tilastotietoihin tai muihin objektiivisiin perusteisiin, tai

| ii) | saajakohtaiseen lähestymistapaan, jossa hyödynnetään vahvistettuja tai tarkastettavissa olevia avustuksen saajaa koskevia aiempia tietoja tai sen tavanomaista kustannuslaskentakäytäntöä. |
| --- | --- |

ii)

saajakohtaiseen lähestymistapaan, jossa hyödynnetään vahvistettuja tai tarkastettavissa olevia avustuksen saajaa koskevia aiempia tietoja tai sen tavanomaista kustannuslaskentakäytäntöä.

3.
     
  Jos avustuksen saajan tavanomaisen kustannuslaskentakäytännön hyödyntäminen hyväksytään, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi arvioida ennakolta, onko tämä käytäntö 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukainen, tai arvioida tämän käytännön noudattamista asianmukaisen jälkitarkastusstrategian avulla.

Jos avustuksen saajan tavanomaisen kustannuslaskentakäytännön yhteensopivuus 2 kohdassa säädettyjen edellytysten kanssa on vahvistettu ennakolta, tämän käytännön mukaisesti määriteltyjä kertakorvausten, vakioyksikkökustannusten tai kiinteämääräisen rahoituksen määriä ei voi riitauttaa jälkitarkastuksissa.

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi katsoa, että avustuksen saajan tavanomainen kustannuslaskentakäytäntö on 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukainen, jos kansalliset viranomaiset hyväksyvät sen vastaavissa rahoitusjärjestelmissä.

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

117 artikla – 3 kohta

3.   Avustettavaan toimintaan on saatava rahoitusta myös muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen osan IV osastossa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä.

3.   Avustettavaan toimintaan on saatava rahoitusta myös muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen osan IV osastossa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta unionin tason poliittisiin puolueisiin tai poliittisiin säätiöihin.

Avustusten yhteenlaskettu arvo ei saa ylittää enimmäismäärää, joka ilmaistaan arvioitujen avustuskelpoisten kustannusten perusteella vahvistettuna absoluuttisena arvona.

Avustuksen saaja voi korvata omat varansa muilla, kolmansien osapuolten rahoituslähteillä edellyttäen, että yhteisrahoitusperiaatetta noudatetaan.

Avustus ei saa ylittää avustuskelpoisia kustannuksia.

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

117 artikla – 4 kohta

4.   Avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajan toiminnan tai työohjelman puitteissa.

4.   Avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajan toiminnan tai työohjelman puitteissa.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta:

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta:

| a) | toimintaan, jonka tavoitteena on parantaa saajan rahoitusvalmiuksia tai tuottaa tuloa; |
| --- | --- |

a)

toimintaan, jonka tavoitteena on parantaa saajan rahoitusvalmiuksia tai tuottaa tuloa;

| a) | toimintaan, jonka tavoitteena on parantaa saajan rahoitusvalmiuksia
  ,
  tai
  toimintaan, joka
  tuottaa tuloa
  , jolla varmistetaan toiminnan kestävyys avustuspäätöksessä tai -sopimuksessa määrätyn unionin rahoituksen päätyttyä
  ; |
| --- | --- |

a)

toimintaan, jonka tavoitteena on parantaa saajan rahoitusvalmiuksia
  ,
  tai
  toimintaan, joka
  tuottaa tuloa
  , jolla varmistetaan toiminnan kestävyys avustuspäätöksessä tai -sopimuksessa määrätyn unionin rahoituksen päätyttyä
  ;

| b) | luonnollisille henkilöille opiskelua, tutkimusta tai ammatillista koulutusta varten myönnettyihin apurahoihin. |
| --- | --- |

b)

luonnollisille henkilöille opiskelua, tutkimusta tai ammatillista koulutusta varten myönnettyihin apurahoihin.

| b) | luonnollisille henkilöille opiskelua, tutkimusta tai ammatillista koulutusta varten myönnettyihin apurahoihin
  ; |
| --- | --- |

b)

luonnollisille henkilöille opiskelua, tutkimusta tai ammatillista koulutusta varten myönnettyihin apurahoihin
  ;

| b a) | muuhun eniten tukea tarvitseville luonnollisille henkilöille, kuten työttömille ja/tai pakolaisia koskeviin unionin ulkoisiin toimiin liittyvien ohjelmien piiriin kuuluville henkilöille, myönnettyyn suoraan tukeen; |
| --- | --- |

b a)

muuhun eniten tukea tarvitseville luonnollisille henkilöille, kuten työttömille ja/tai pakolaisia koskeviin unionin ulkoisiin toimiin liittyvien ohjelmien piiriin kuuluville henkilöille, myönnettyyn suoraan tukeen;

| b b) | avustuksiin, jotka perustuvat kiinteämääräisiin summiin ja/tai kertakorvauksiin ja/tai yksikkökustannuksiin, jos ne täyttävät 116 a artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset; |
| --- | --- |

b b)

avustuksiin, jotka perustuvat kiinteämääräisiin summiin ja/tai kertakorvauksiin ja/tai yksikkökustannuksiin, jos ne täyttävät 116 a artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset;

| b c) | vähäisiin avustuksiin. |
| --- | --- |

b c)

vähäisiin avustuksiin.

Jos voittoa syntyy, komissiolla on oikeus periä voitosta takaisin prosenttiosuus, joka vastaa unionin rahoitusosuutta avustuskelpoisista kustannuksista, joita avustuksen saajalle on tosiasiallisesti aiheutunut toiminnan tai työohjelman toteuttamisesta
  .

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

117 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 a.
     
  Tässä osastossa "voitto" määritellään seuraavasti:

| a) | toimintaa koskevan avustuksen kohdalla voitto tarkoittaa ylijäämää, joka syntyy, kun tuloista vähennetään avustuksen saajalle aiheutuneet kustannukset loppumaksua koskevan vaatimuksen esittämisen yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

toimintaa koskevan avustuksen kohdalla voitto tarkoittaa ylijäämää, joka syntyy, kun tuloista vähennetään avustuksen saajalle aiheutuneet kustannukset loppumaksua koskevan vaatimuksen esittämisen yhteydessä;

| b) | toiminta-avustuksen kohdalla voitto tarkoittaa avustuksen saajan toimintatalousarvion ylijäämää. Avustuksen saajilla on oikeus siirtää 3 prosentin voitto vuodelle N+2. Avustuksen saajan on käytettävä siirretyt varat ensin. Vakuuksia koskevia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin, kun siirretty määrä on suurempi kuin hyvin vähäisille ja/tai vähäisille avustuksille vahvistettu kynnysarvo. |
| --- | --- |

b)

toiminta-avustuksen kohdalla voitto tarkoittaa avustuksen saajan toimintatalousarvion ylijäämää. Avustuksen saajilla on oikeus siirtää 3 prosentin voitto vuodelle N+2. Avustuksen saajan on käytettävä siirretyt varat ensin. Vakuuksia koskevia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin, kun siirretty määrä on suurempi kuin hyvin vähäisille ja/tai vähäisille avustuksille vahvistettu kynnysarvo.

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

117 artikla – 6 kohta

6.
     
  Edellä 3 ja 4 kohdassa säädettyjen, voiton tuottamisen kieltämistä sekä yhteisrahoitusta koskevien sääntöjen noudattaminen kertakorvausten, vakioyksikkökustannusten sekä kiinteämääräisen rahoituksen osalta on varmistettava kohtuudella näiden rahoituserien määrittämisen tai avustushakemuksen arvioinnin yhteydessä.

Poistetaan.

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

117 a artikla (uusi)

117 a artikla

Avustuskelpoiset kustannukset

1.
     
  Avustusten yhteenlaskettu arvo ei saa ylittää enimmäismäärää, joka ilmaistaan arvioitujen avustuskelpoisten kustannusten perusteella vahvistettuna absoluuttisena arvona.

Avustukset eivät saa ylittää avustuskelpoisia kustannuksia.

2.
     
  Avustuskelpoisia ovat avustuksen saajalle tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset, jotka täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | ne ovat aiheutuneet toiminnan tai työohjelman keston aikana, paitsi jos kyse on loppuselvityksiin ja tarkastuslausuntoihin liittyvistä kustannuksista; |
| --- | --- |

a)

ne ovat aiheutuneet toiminnan tai työohjelman keston aikana, paitsi jos kyse on loppuselvityksiin ja tarkastuslausuntoihin liittyvistä kustannuksista;

| b) | ne on kirjattu toiminnan tai työohjelman arvioituun kokonaistalousarvioon; |
| --- | --- |

b)

ne on kirjattu toiminnan tai työohjelman arvioituun kokonaistalousarvioon;

| c) | ne ovat välttämättömiä avustuksen kohteena olevan toiminnan tai työohjelman toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

c)

ne ovat välttämättömiä avustuksen kohteena olevan toiminnan tai työohjelman toteuttamiseksi;

| d) | ne ovat yksilöitävissä ja todennettavissa, ja ne on kirjattu saajan kirjanpitoon ja määritetty saajan sijoittautumisvaltiossa sovellettavien kirjanpitostandardien ja saajan tavanomaisen kustannuslaskentakäytännön mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

d)

ne ovat yksilöitävissä ja todennettavissa, ja ne on kirjattu saajan kirjanpitoon ja määritetty saajan sijoittautumisvaltiossa sovellettavien kirjanpitostandardien ja saajan tavanomaisen kustannuslaskentakäytännön mukaisesti; sekä

| e) | ne ovat sovellettavassa vero- ja sosiaalilainsäädännössä asetettujen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

e)

ne ovat sovellettavassa vero- ja sosiaalilainsäädännössä asetettujen vaatimusten mukaisia.

3.
     
  Ehdotuspyynnössä on täsmennettävä kustannuslajit, joille unionin rahoitusta voidaan myöntää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan ja 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvan perussäädöksen soveltamista.

Toimivaltaisen valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on pidettävä avustuskelpoisina seuraavia kustannuksia:

| a) | avustuksen saajalta 125 artiklan mukaisesti vaaditusta pankkitakauksesta tai muusta vastaavasta vakuudesta aiheutuneet kustannukset; |
| --- | --- |

a)

avustuksen saajalta 125 artiklan mukaisesti vaaditusta pankkitakauksesta tai muusta vastaavasta vakuudesta aiheutuneet kustannukset;

| b) | toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän joko rahoitushakemuksen tai menoilmoituksen yhteydessä edellyttämistä ulkoisista tarkastuksista aiheutuneet kustannukset; |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän joko rahoitushakemuksen tai menoilmoituksen yhteydessä edellyttämistä ulkoisista tarkastuksista aiheutuneet kustannukset;

| c) | avustuksen saajan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti maksama arvonlisävero, jota ei voida palauttaa. Palautusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa; |
| --- | --- |

c)

avustuksen saajan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti maksama arvonlisävero, jota ei voida palauttaa. Palautusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa;

| d) | poistokustannukset edellyttäen, että ne ovat avustuksen saajalle tosiasiallisesti aiheutuneita; |
| --- | --- |

d)

poistokustannukset edellyttäen, että ne ovat avustuksen saajalle tosiasiallisesti aiheutuneita;

| e) | hallinto-, henkilöstö- ja laitteistomenot, mukaan lukien kansallisten hallintoviranomaisten palkkakustannukset siltä osin, kuin ne ovat aiheutuneet toiminnoista, joita asianomainen viranomainen ei olisi toteuttanut, ellei asianomaista hanketta olisi toteutettu; |
| --- | --- |

e)

hallinto-, henkilöstö- ja laitteistomenot, mukaan lukien kansallisten hallintoviranomaisten palkkakustannukset siltä osin, kuin ne ovat aiheutuneet toiminnoista, joita asianomainen viranomainen ei olisi toteuttanut, ellei asianomaista hanketta olisi toteutettu;

| f) | toiminta-avustuksia lukuun ottamatta toiminnan jatkamisen kannalta välttämättömät kustannukset, joita ei voida kuitenkaan suoraan yhdistää tarjottuihin tuotteisiin tai palveluihin (välilliset kustannukset tai yleiskustannukset) ja joiden osuus on kymmenen prosenttia avustuskelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, jos toiminnan arvo on enintään 250 000 euroa, ja sen jälkeen kahdeksan prosenttia kiinteämääräisenä. Tätä prosenttiosuutta voidaan korottaa erityisesti koordinoivien oikeushenkilöiden kohdalla 199 artiklassa tarkoitetun delegoidun asetuksen mukaisesti. Kyseinen enimmäisosuus voidaan ylittää komission perustellulla päätöksellä. |
| --- | --- |

f)

toiminta-avustuksia lukuun ottamatta toiminnan jatkamisen kannalta välttämättömät kustannukset, joita ei voida kuitenkaan suoraan yhdistää tarjottuihin tuotteisiin tai palveluihin (välilliset kustannukset tai yleiskustannukset) ja joiden osuus on kymmenen prosenttia avustuskelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, jos toiminnan arvo on enintään 250 000 euroa, ja sen jälkeen kahdeksan prosenttia kiinteämääräisenä. Tätä prosenttiosuutta voidaan korottaa erityisesti koordinoivien oikeushenkilöiden kohdalla 199 artiklassa tarkoitetun delegoidun asetuksen mukaisesti. Kyseinen enimmäisosuus voidaan ylittää komission perustellulla päätöksellä.

4.
     
  Sidoksissa olevista jäsenistä 115 a artiklan mukaisesti aiheutuneet kustannukset hyväksytään avustuskelpoisiksi, jos kyseiset sidoksissa olevat jäsenet on nimetty avustussopimuksessa tai -päätöksessä ja ne noudattavat avustuksen saajaan avustussopimuksen tai -päätöksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat komission, OLAFin ja tilintarkastustuomioistuimen oikeuksia valvoa menoja avustuksia koskevien sääntöjen mukaisesti.

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

117 b artikla (uusi)

117 b artikla

Yhteisrahoitus luontoissuorituksena

1.
     
  Avustuksen tuottaman voiton laskemisessa ei saa ottaa huomioon luontoissuoritusten muodossa annettavaa yhteisrahoitusta.

2.
     
  Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi hyväksyä yhteisrahoitukseksi luontoissuorituksia, jos tämä katsotaan välttämättömäksi tai tarkoituksenmukaiseksi. Jos vähäisten avustusten tueksi tarjotaan yhteisrahoitusta luontoissuoritusten muodossa ja toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä aikoo sen kieltää, hänen on perusteltava, miksi se ei ole välttämätöntä tai tarkoituksenmukaista.

Luontoissuoritusten arvo ei saa ylittää:

| a) | kirjanpitoasiakirjoin riittävästi perusteltuja tosiasiallisesti aiheutuneita kustannuksia tai |
| --- | --- |

a)

kirjanpitoasiakirjoin riittävästi perusteltuja tosiasiallisesti aiheutuneita kustannuksia tai

| b) | jos näitä asiakirjoja ei ole olemassa, kyseisillä markkinoilla yleisesti hyväksyttyjä kustannuksia. |
| --- | --- |

b)

jos näitä asiakirjoja ei ole olemassa, kyseisillä markkinoilla yleisesti hyväksyttyjä kustannuksia.

Luontoissuoritusten muodossa annettava yhteisrahoitus esitetään ennakkoarviossa erikseen siten, että se vastaa toimintaan osoitettuja kokonaismäärärahoja. Luontoissuoritusten yksikköarvo arvioidaan alustavassa talousarviossa, eikä sitä voida myöhemmin muuttaa.

Luontoissuorituksissa noudatetaan verotusta ja sosiaaliturvaa koskevia kansallisia sääntöjä.

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

118 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta hätäapuun
  ,
  pelastuspalvelutoimiin tai humanitaarisiin avustustoimiin.

Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta hätäapuun
  eikä etenkään sen yhteydessä toteutettuihin
  pelastuspalvelutoimiin tai humanitaarisiin avustustoimiin.

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

120 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Tällaisissa tapauksissa rahoitettavat kustannukset eivät kuitenkaan saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää, paitsi perussäädöksessä säädetyissä asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa tai äärimmäisen kiireellisissä hätäapua, pelastuspalvelutoimia tai humanitaarisia avustustoimia koskevissa tapauksissa.

Tällaisissa tapauksissa rahoitettavat kustannukset eivät kuitenkaan saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää, paitsi perussäädöksessä säädetyissä asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa tai äärimmäisen kiireellisissä hätäapua, pelastuspalvelutoimia tai humanitaarisia avustustoimia koskevissa tapauksissa
  tai tilanteissa, jotka saattavat johtaa aseelliseen konfliktiin
  .

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

121 artikla

121 artikla

Avustusten asteittaisen alenemisen periaate

Ellei perussäädöksessä tai 51 artiklan 5 kohdan d alakohdan mukaisesti myönnettyjä avustuksia koskevassa rahoituspäätöksessä toisin säädetä, yleistä unionin tason etua edistäville elimille myönnetyt toiminta-avustukset pienenevät asteittain neljännen vuoden jälkeen, kun ne uusitaan yli neljäksi vuodeksi.

Poistetaan.

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 1 kohta

1.   Avustushakemus on esitettävä kirjallisena.

1.   Avustushakemus on esitettävä kirjallisena
  tai suojatussa sähköisessä muodossa, jos se on tarkoituksenmukaista
  .
  Komissio tarjoaa mahdollisuuden sähköisiin hakemuksiin, jos se pitää tätä toteuttamiskelpoisena.

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  Hakemukset käsitellään kuuden kuukauden tai arviointilautakunnan päätöksen ollessa edellytyksenä yhdeksän kuukauden kuluessa niiden jättämiselle asetetun määräajan päättymisestä. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti pidentää, jos avustuksen erityinen luonne ja kohde sitä edellyttävät. Tässä tapauksessa alustava määräaika ilmoitetaan kyseisessä ehdotuspyynnössä. Jos määräaikaa ei pystytä noudattamaan muista syistä, valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa asiasta ja siihen liittyvistä perusteluista sekä korjaavia toimia koskevista ehdotuksista vuotuisessa toimintakertomuksessaan. Seuraavassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan hän ilmoittaa siitä, ovatko korjaavat toimet onnistuneet.

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 3 kohta

3.   Edellä olevia 100–103 artiklaa sovelletaan myös avustuksen hakijaan. Hakijan on vahvistettava, että mikään 100–103 artiklassa tarkoitetuista tilanteista ei koske sitä. Tulojen ja menojen hyväksyjä
  voi kuitenkin 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa säädettävällä tavalla luopua tästä vaatimuksesta missä tahansa
  seuraavista tapauksista:

3.   Edellä olevia 100–103 artiklaa sovelletaan myös avustuksen hakijaan. Hakijan on vahvistettava, että mikään 100–103 artiklassa tarkoitetuista tilanteista ei koske sitä. Tulojen ja menojen hyväksyjä
  ei kuitenkaan saa vaatia tätä missään
  seuraavista tapauksista:

| a) | kyseessä on
  hyvin
  vähäinen avustus; |
| --- | --- |

a)

kyseessä on
  hyvin
  vähäinen avustus;

| a) | kyseessä on vähäinen avustus; |
| --- | --- |

a)

kyseessä on vähäinen avustus;

| b) | tämä vaatimus on jo täytetty toisen myöntämismenettelyn yhteydessä
  ; |
| --- | --- |

b)

tämä vaatimus on jo täytetty toisen myöntämismenettelyn yhteydessä
  ;

| b) | tämä vaatimus on jo täytetty toisen myöntämismenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

tämä vaatimus on jo täytetty toisen myöntämismenettelyn yhteydessä.

| c) | vaatimuksen täyttäminen on käytännössä mahdotonta
  . |
| --- | --- |

c)

vaatimuksen täyttäminen on käytännössä mahdotonta
  .

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

122 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Hakemuksesta on käytävä ilmi hakijan toiminnan oikeudellinen muoto sekä hakijan taloudelliset ja toiminnalliset edellytykset toteuttaa ehdottamansa toiminta tai työohjelma.

Tätä varten hakijan on annettava valaehtoinen vakuutus ja, jollei ole kyse arvoltaan vähäisestä avustuksesta, kaikki asiakirjatodisteet, joita toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä vaatii riskinarviointinsa perusteella. Vaadittavat asiakirjat on mainittava ehdotuspyynnössä.

Näihin asiakirjoihin voivat kuulua erityisesti tulostili ja tase viimeksi päättyneeltä tilikaudelta.

Taloudellisten edellytysten tarkistamista koskevia säännöksiä ei sovelleta luonnollisiin henkilöihin, joille on myönnetty apuraha, eikä julkisoikeudellisiin yhteisöihin tai kansainvälisiin järjestöihin. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi riskinarviointinsa perusteella luopua vaatimuksesta varmistaa julkisoikeudellisten yhteisöjen tai kansainvälisten järjestöjen toiminnalliset edellytykset.

Jos haettu avustus toimintaa varten on yli 750 000 euroa tai haettu toiminta-avustus on yli 100 000 euroa, hakijan on toimitettava ulkopuolisen hyväksytyn tilintarkastajan laatima kertomus. Kertomuksessa hyväksytään tilit viimeisimmältä tilikaudelta, jolta ne ovat käytettävissä, ja valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä joko hyväksyy tai hylkää tarkastuskertomuksen 90 päivän kuluessa. Kun valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt kertomukset, niistä tulee velvoittavia eikä niistä laadita jälkitarkastuksia tai -arviointeja, ellei sääntöjenvastaisuuksista tai petoksista saada uutta alustavaa näyttöä.

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

125 artikla

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia avustuksen saajalta etukäteen vakuuden ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.

Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi,
  tapauskohtaisesti ja riskinarvioinnin perusteella
  vaatia avustuksen saajalta etukäteen vakuuden ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.

Vakuutta ei vaadita, jos on kyse hyvin vähäisistä avustuksista tai jos kyse on vähäisistä avustuksista ja avustuksen saaja on saanut vähintään yhden avustuksen joka vuosi viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana.

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 1 kohta

1.   Avustuksen määrä vahvistetaan lopullisesti vasta sitten, kun toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt loppuselvityksen ja kustannusselvityksen, mikä ei kuitenkaan estä toimielintä tekemästä myöhemmin tarkastuksia.

1.   Avustuksen määrä vahvistetaan lopullisesti vasta sitten, kun toimivaltainen
  valtuutettu
  tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt loppuselvityksen ja kustannusselvityksen, mikä ei kuitenkaan estä toimielintä tekemästä myöhemmin
  oikea-aikaisia
  tarkastuksia.

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 2 kohta

2.   Jos myöntämismenettelyyn
  tai avustuksen toteuttamiseen
  on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia,
  toimivaltainen
  tulojen ja menojen
  hyväksyjä
  voi toteuttaa
  110 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä sen jälkeen, kun saajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.

2.   Jos
  ilmenee, että
  myöntämismenettelyyn on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia,
  toimivaltaisen
  tulojen ja menojen
  hyväksyjän on keskeytettävä menettely ja hän
  voi toteuttaa
  tarvittavat toimenpiteet, menettelyn peruuttaminen mukaan luettuna. Hän ilmoittaa petosepäilyistä välittömästi OLAFille.

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Jos avustuksen myöntämisen jälkeen ilmenee, että myöntämismenettelyyn tai avustuksen täytäntöönpanoon on liittynyt huomattavia virheitä, sääntöjenvastaisuuksia tai petoksia, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi sen mukaan, mihin menettelyn vaiheeseen on edetty, joko jättää avustussopimuksen allekirjoittamatta tai jättää ilmoittamatta avustuspäätöksestä, keskeyttää avustuksen täytäntöönpanon tai tarvittaessa purkaa avustussopimuksen tai -päätöksen sen jälkeen, kun hakijalle tai saajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 2 b kohta (uusi)

2 b.
     
  Jos kyseiset virheet, sääntöjenvastaisuudet tai petokset johtuvat avustuksen saajasta tai jollei avustuksen saaja pysty täyttämään avustussopimuksessa tai -päätöksessä sille asetettuja velvoitteita, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisäksi pienentää avustuksen määrää tai periä aiheettomasti maksetut avustussopimukseen tai -päätökseen perustuvat määrät takaisin suhteessa virheen, sääntöjenvastaisuuden tai petoksen vakavuuteen tai velvoitteiden laiminlyönnin vakavuuteen, kun saajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

126 artikla – 3 kohta

3.   
  Jos valvonnassa tai tarkastuksissa ilmenee, että jonkin avustuksen saajan toimittamissa tiedoissa on toistuvia virheitä, joilla on vaikutusta myös sellaisiin tarkastamattomiin hankkeisiin, joissa sama saaja on tai on ollut mukana, tulojen ja menojen hyväksyjä voi laajentaa tulokset koskemaan niitä tarkastamattomia hankkeita, jotka voidaan tästä huolimatta tarkastaa avustussopimuksen mukaisesti, ja vaatia asianomaisen määrän palauttamista.

3.   
  Kun on kyse avustuksen saajasta johtuvista, olennaisuusrajan ylittävistä ja useisiin saajalle samoin ehdoin myönnettyihin avustuksiin vaikuttavista systeemisistä tai toistuvista virheistä tai sääntöjenvastaisuuksista, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi keskeyttää kaikkien näiden avustusten täytäntöönpanon tai tarvittaessa purkaa kyseisen avustuksen saajan kanssa tehdyt avustussopimukset tai -päätökset suhteessa virheen, sääntöjenvastaisuuden tai petoksen vakavuuteen, kun saajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi lisäksi tehdä kaikkiin avustuksiin, joita edellä tarkoitetut systeemiset tai toistuvat virheet tai sääntöjenvastaisuudet koskevat, rahoitusoikaisuja, jotka voidaan avustussopimusten tai -päätösten perusteella tarkastaa, joko pienentämällä avustusten määrää tai perimällä aiheettomasti maksetut avustussopimukseen tai -päätökseen perustuvat määrät takaisin.

Jos se on mahdollista ja toteutettavissa, tehtävien rahoitusoikaisujen määrä määritellään niiden kuhunkin avustukseen liittyvien kustannusten perusteella, jotka on aiheettomasti ilmoitettu avustuskelpoisiksi. Jos niiden kustannusten, jotka eivät ole avustuskelpoisia, määrää tarkka määrittely ei ole mahdollista tai toteutettavissa, rahoitusoikaisut voivat perustua ekstrapolointiin tai kiinteämääräiseen arvoon suhteellisuusperiaatetta noudattaen.

Saaja voi riitauttaa tehdyn oikaisun esittämällä
  vastineen
  ,
  jossa se osoittaa
  oikaisun perustana
  olevan laskelman virheelliseksi
  ja esittää uuden laskelman.

3 a.
     Saaja voi riitauttaa
  2 a – 3 kohdan nojalla tehdyt päätökset toimivaltaisessa selvityskomiteassa.

Erityisesti saaja voi riitauttaa
  tehdyn oikaisun esittämällä
  todennäköisyysharkinnan perusteella
  ,
  että toistuvaa tai systeemistä virhettä ei ole olemassa tai että
  oikaisun perustana
  oleva laskelma on virheellinen,
  ja esittää uuden laskelman.
  Saajalla on oikeus korvauksiin oikeudenkäyntikuluista siinä määrin kuin riitauttaminen onnistuu.

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

126 a artikla (uusi)

126 a artikla

Tietojen säilyttämisen määräajat

1.
     
  Avustuksen saajat säilyttävät tietoja, tositteita, tilastoja ja muuta avustuksen kannalta olennaista aineistoa viiden vuoden ajan loppumaksun suorittamisesta ja kolmen vuoden ajan, jos on kyse vähäisistä avustuksista.

2.
     
  Hankkeen toteutukseen liittyviin tarkastuksiin, muutoksenhakuihin, riita-asioihin tai korvausvaatimusten käsittelyyn liittyvät tiedot säilytetään siihen saakka, että kyseiset tarkastukset, muutoksenhaut, riita-asiat tai vaatimukset on ratkaistu.

3.
     
  Komissio voi määrittää hyväksyttyjä elimiä ja komissiota koskevat tietojen säilyttämisen määräajat 199 artiklassa tarkoitetussa delegoidussa asetuksessa.

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

128 artikla

128 artikla

Määritelmä

Tässä asetuksessa tarkoitetaan "palkinnoilla" rahoitusta, joka myönnetään
  suunnittelukilpailun perusteella.

128 artikla

Palkintojen soveltamisala

Palkinnot ovat
  suunnittelukilpailun perusteella
  myönnettyä rahoitusta
  .
  Palkintojen käyttöön on kannustettava, mutta niillä ei saa korvata asianmukaisesti järjestettyä rahoitusta.

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

129 artikla – 1 kohta

1.   Palkintoihin sovelletaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita.

1.   Palkintoihin sovelletaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita
  , ja niillä on edistettävä eurooppalaisen lisäarvon saavuttamista
  .
  Arvoltaan yli 5 000 000 euron palkintoja voidaan myöntää ainoastaan SEUT-sopimuksen 288, 289 ja 290 artiklassa tarkoitetun unionin säädöksen mukaisesti, jossa vahvistetaan nimenomaisesti osallistumisedellytykset, myöntämisperusteet, palkinnon määrä sekä arvioinnista vastaavien asiantuntijoiden valinnassa käytettävä menettely. Palkinnot raukeavat automaattisesti, kun siitä monivuotisesta rahoituskehyksestä, jonka aikana ne on otettu käyttöön, annetun asetuksen voimassaolo päättyy tai viisi vuotta niiden julkaisemisen jälkeen sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

Palkinnon raukeamisesta aiheutuvaa tuloa kohdellaan sisäisenä käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona.

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

129 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   
  Palkinnot ovat osa 118 artiklassa tarkoitettua, komission hyväksymää työohjelmaa, ja niihin sovelletaan 118 artiklan 2 kohtaa.

2.   
  Tässä tarkoituksessa palkintojen on perustuttava toteutusvuoden alussa julkaistavaan työohjelmaan. Työohjelma toteutetaan julkistamalla suunnittelukilpailuja.

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

129 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

Palkintoja ei saa myöntää suoraan ilman suunnittelukilpailua, ja
  niistä on julkaistava ilmoitus samalla tavalla kuin ehdotuspyynnöistä
  .

Palkintoja ei saa myöntää suoraan ilman suunnittelukilpailua, ja
  ne julkaistaan vuosittain 31 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti
  .

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

129 artikla – 3 kohta

3.   
  Asiantuntijaryhmä arvioi kilpailuehdotukset julkaistujen kilpailusääntöjen perusteella.

3.   
  Palkinnot myöntää
  toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä
  tai palkintolautakunta. Palkinnon myöntäjät
  saavat vapaasti päättää ehdotusten laadun arvioinnin
  tai suunnittelukilpailun sääntöjen
  perusteella,
  myönnetäänkö palkinnot
  vai ei.

Sen jälkeen
  toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä
  myöntää palkinnot asiantuntijaryhmän tekemän arvion perusteella. Asiantuntijat
  saavat vapaasti päättää ehdotusten laadun arvioinnin perusteella,
  suositellaanko palkintojen myöntämistä
  vai ei.
  Toimivaltainen valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä liittää myöntämistä koskevan päätöksen sekä arviointiin osallistuvien asiantuntijoiden luettelon ja näiden valintaa koskevat perustelut vuotuiseen toimintakertomukseensa.

Tarkistus 271

Ehdotus asetukseksi

130 artikla – 1 kohta

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan "rahoitusvälineillä" unionin rahoitustukia, jotka myönnetään talousarviosta lainojen, vakuuksien, oman pääoman ehtoisten tai sen luonteisten sijoitusten tai osakkuuksien taikka muun tyyppisen riskirahoituksen muodossa, mahdollisesti avustuksiin yhdistettynä, tietyn poliittisen tavoitteen edistämiseksi.

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan "rahoitusvälineillä" unionin rahoitustukia, jotka myönnetään talousarviosta
  , jos tämä hyväksytään keskeisessä alakohtaisessa perussäädöksessä,
  lainojen, vakuuksien, oman pääoman ehtoisten tai sen luonteisten sijoitusten tai osakkuuksien taikka muun tyyppisen riskirahoituksen muodossa, mahdollisesti avustuksiin yhdistettynä,
  yhden tai useamman
  tietyn poliittisen tavoitteen edistämiseksi.
  Perussäädöksessä määritellään, minkä tyyppistä rahoitusvälinettä poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen voidaan käyttää.

Tässä asetuksessa:

| a) | "oman pääoman luonteisella sijoituksella" tarkoitetaan omasta pääomasta ja velasta koostuvaa yhdistelmärahoitusta, jonka pääomaosuus mahdollistaa yrityksen menestyessä hyvän tuoton sijoittajille tai jonka velkaosuuteen sisältyvä riskipreemio lisää sijoittajien saamaa tuottoa, esimerkiksi kerrosteista lainaa tai pääomalainaa; |
| --- | --- |

a)

"oman pääoman luonteisella sijoituksella" tarkoitetaan omasta pääomasta ja velasta koostuvaa yhdistelmärahoitusta, jonka pääomaosuus mahdollistaa yrityksen menestyessä hyvän tuoton sijoittajille tai jonka velkaosuuteen sisältyvä riskipreemio lisää sijoittajien saamaa tuottoa, esimerkiksi kerrosteista lainaa tai pääomalainaa;

| b) | "riskinjakovälineellä" tarkoitetaan rahoitusvälinettä, joka kattaa ennalta määritellyn riskin joko kokonaan tai osittain, tarvittaessa sovittua korvausta vastaan; |
| --- | --- |

b)

"riskinjakovälineellä" tarkoitetaan rahoitusvälinettä, joka kattaa ennalta määritellyn riskin joko kokonaan tai osittain, tarvittaessa sovittua korvausta vastaan;

| c) | "hankejoukkovelkakirjojen riskinjakovälineellä" tarkoitetaan erillistä takausta lainan tai vakuuden muodossa. Se kattaa hankkeen velanhoidon riskin ja vähentää joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä. |
| --- | --- |

c)

"hankejoukkovelkakirjojen riskinjakovälineellä" tarkoitetaan erillistä takausta lainan tai vakuuden muodossa. Se kattaa hankkeen velanhoidon riskin ja vähentää joukkovelkakirjojen haltijoiden luottoriskiä.

Jos riskinjakovälineestä katettuun toimeen osallistuu usea yhteisö yhdessä, unionin talousarviosta katettava riski on enintään unionin avustuksen suuruinen.

Tarkistus 272

Ehdotus asetukseksi

130 artikla – 3 kohta

3.   Komissio voi hallinnoida rahoitusvälineitä suoraan tai välillisesti siirtämällä tehtäviä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan
  iii ja iv alakohdassa
  tarkoitetuille yhteisöille.

3.   Komissio voi hallinnoida rahoitusvälineitä suoraan tai
  , jos näin määritellään perussäädöksessä,
  välillisesti siirtämällä tehtäviä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan
  iv ja vi alakohdassa
  tarkoitetuille yhteisöille.
  Perussäädöksessä määritellään sen toimijan asema ja luonne, jolle hallinnointi siirretään.

Komissio vastaa edelleen siitä, että rahoitusvälineiden täytäntöönpanokehys on moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukainen ja edistää määriteltyjen poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Komissio on vastuussa rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden yhteisöjen, joille tehtäviä on siirretty, sovellettavan lainsäädännön mukaista laissa säädettyä tai sopimukseen perustuvaa vastuuta.

Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta.

Tarkistus 273

Ehdotus asetukseksi

130 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Rahoitustoimet, joita varten saadaan unionin rahoitusvälineestä tukea avustuksen tai tuen muodossa tai sellaisen yhteydessä, eivät saa johtaa eurooppalaisten osapuolien ja muiden asianomaisten maiden ja lainsäädäntöjen verojen kiertämiseen.

Rahoitusvälineitä hallinnoivat rahoitusalan toimijat vastaavat yhdessä tekijöiden kanssa kaikesta tämän säännöksen rikkomisesta aiheutuvasta taloudellisesta vahingosta.

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 1 kohta

1.   Unionin varojen lopullisille saajille myönnetään rahoitusvälineitä moitteettoman varainhoidon, avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden mukaisesti sekä näihin rahoitusvälineisiin sovellettavassa perussäädöksessä vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

1.   Unionin varojen lopullisille saajille myönnetään rahoitusvälineitä moitteettoman varainhoidon, avoimuuden
  , suhteellisuuden, syrjimättömyyden
  ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden mukaisesti sekä näihin rahoitusvälineisiin sovellettavassa perussäädöksessä vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 a.
     
  Rahoitusvälineeseen liittyvät tulot ja takaisinmaksut ovat 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, ja ne siirretään ilman eri toimenpiteitä varainhoitovuodelta toiselle uudelleen sijoittamista varten.

Missään tapauksessa tiettyyn hankkeeseen liittyvää unionin rahoitusosuutta ei jaeta kolmansille osinkojen tai tuottojen muodossa.

Tarkistus 274

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 1 b kohta (uusi)

1 b.
     
  Komissio varmistaa rahoitusvälineitä täytäntöönpannessaan, että rahoitusvälineessä määriteltyjen poliittisten tavoitteiden saavuttaminen on yhteinen tavoite, jota voidaan vahvistaa yhteissijoituksiin, riskinjakovaatimuksiin tai taloudellisiin kannustimiin liittyvillä säännöksillä, samalla kun estetään eturistiriidat kyseisen yhteisön muiden toimien kanssa.

Jollei kyseessä ole markkinoiden toimimattomuus tai mikroluottojärjestely, rahoitusvälineillä on oltava kerrannaisvaikutuksia, mikä tarkoittaa, että unionin osallistuminen rahoitusvälineeseen saa aikaan unionin rahoitusosuutta määrällisesti suuremman kokonaisinvestoinnin.

Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle, jos odotettua vähimmäistuottoa ei ole saavutettu kyseisen rahoitusvälineen ennakoidun keston puoliväliin mennessä.

Väliarvioinnissa on käsiteltävä myös

| — | halutun poliittisen tavoitteen saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä; |
| --- | --- |

—

halutun poliittisen tavoitteen saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä;

| — | rahoitusvälineeseen maksettuja kokonaismääriä; |
| --- | --- |

—

rahoitusvälineeseen maksettuja kokonaismääriä;

| — | täytäntöönpanon edetessä maksettuja kokonaismääriä; |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanon edetessä maksettuja kokonaismääriä;

| — | tarvittaessa kokonaismäärää, jonka takaisinmaksun osalta on olemassa maksukyvyttömyysriski tai jonka maksu on laiminlyöty; |
| --- | --- |

—

tarvittaessa kokonaismäärää, jonka takaisinmaksun osalta on olemassa maksukyvyttömyysriski tai jonka maksu on laiminlyöty;

| — | tarvittaessa sen pääoman arvoa, jota on saatu täytäntöönpanon edetessä. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa sen pääoman arvoa, jota on saatu täytäntöönpanon edetessä.

Tarkistus 304/rev

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 1 c kohta (uusi)

1 c.
     
  Komissio antaa budjettivallan käyttäjälle vuosittain selvityksen rahoitusvälineillä tuetuista toiminnoista, niiden täytäntöönpanoon osallistuvista rahoituslaitoksista, rahoitusvälineiden tuloksista ja uudelleensijoituksista, sijoitustilien taseista, tuloista ja takaisinmaksuista, saavutetuista kerrannaisvaikutuksista sekä osakkuuksien arvosta. Komissio liittää selvityksensä 63 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuun vuotuiseen toimintakertomukseen.

Tarkistus 275

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 2 kohta

2.   Rajoittamatta
  46 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdan
  soveltamista rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot eivät saa ylittää sitä varten
  tehtyä määrärahasitoumusta
  .

2.   Rajoittamatta
  lainananto- ja lainanottotoimenpiteiden ja EIP:lle sen omista varoista myönnettyjä lainoja koskevien takauksien
  soveltamista rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot
  ja unionin rahoitusvastuu
  eivät saa ylittää sitä varten
  tehdyn määrärahasitoumuksen määrää, mikä sulkee ehdolliset sitoumukset unionin talousarvion ulkopuolelle
  .

Tarkistus 276

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 3 kohta

3.   Rahoitustoimien toteuttamiseen osallistuvien rahoituksen välittäjien on noudatettava rahanpesun ehkäisemiseen ja terrorismin torjuntaan sovellettavia vaatimuksia. Rahoituksen välittäjät eivät saa olla sijoittautuneita alueille, joiden tuomioistuimet eivät tee unionin kanssa yhteistyötä kansainvälisesti
  sovittujen
  veromääräysten soveltamisessa.

3.   
  Edellä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan iv ja vi alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen ja kaikkien
  rahoitustoimien toteuttamiseen osallistuvien rahoituksen välittäjien on noudatettava rahanpesun ehkäisemiseen ja terrorismin torjuntaan sovellettavia vaatimuksia. Rahoituksen välittäjät eivät saa olla sijoittautuneita alueille, joiden tuomioistuimet eivät tee unionin kanssa yhteistyötä kansainvälisesti
  tunnustettujen
  veromääräysten soveltamisessa
  , eivätkä olla vuorovaikutuksessa tällaisille alueille rekisteröityjen yhteisöjen kanssa
  .

Tarkistus 277

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 4 kohta

4.   
  Kaikissa
  55 artiklan 1 kohdan b alakohdan
  iii ja iv alakohdassa
  tarkoitettujen yhteisöjen ja edellä 3 kohdassa tarkoitettujen rahoituksen
  välittäjien välisissä sopimuksissa on määrättävä nimenomaisesti komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuuksista toimittaa kaikkien unionin varoja saaneiden kolmansien osalta asiakirjoihin, tietoihin, silloinkin kun ne on tallennettu sähköisesti, ja tarkastuskäynteihin perustuvia tarkastuksia.

4.   
  Edellä
  55 artiklan 1 kohdan b alakohdan
  iv ja vi alakohdassa
  tarkoitettujen yhteisöjen ja edellä 3 kohdassa tarkoitettujen
  unionin rahoitusvälineiden hallinnointiin osallistuvien
  rahoituksen välittäjien
  on voitava pyynnöstä antaa

  komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille niiden käyttäessä valvontavaltaansa lupa päästä kaikkien unionin varoja saaneiden
  ja/tai unionin varojen hallinnointiin osallistuvien
  kolmansien
  tiloihin

  ja tutustua niiden asiakirjoihin ja tietoihin,
  myös sähköisesti tallennettuihin
  .

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 a.
     
  Komissio antaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle vuosittain selvityksen rahoitusvälineillä tuetuista toiminnoista, niiden täytäntöönpanoon osallistuvista rahoituslaitoksista, rahoitusvälineiden tuloksista ja uudelleensijoituksista, sijoitustilien taseista, tuloista ja takaisinmaksuista, saavutetuista kerrannaisvaikutuksista sekä osakkuuksien arvosta. Komissio liittää selvityksensä 63 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuun vuotuisia kertomuksia koskevaan yhteenvetoon.

Tarkistus 278

Ehdotus asetukseksi

131 artikla – 4 b kohta (uusi)

4 b.
     
  Edellä 1 b kohdassa tarkoitetussa väliarvioinnissa olisi myös sisällyttävä luettelo rahoitusvälineiden lopullisista saajista ja näiden saamista rahoitusmääristä.

Rahoitusvälineiden erityinen oikeudellinen muoto, niiden tarkoitus ja tarvittaessa niiden laillinen rekisteröintipaikka on julkaistava komission verkkosivustolla.

Tarkistus 293

Ehdotus asetukseksi

133 artikla – 2 kohta

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on esitettävä ainakin tiedot määrärahojen toteuttamisasteesta ja yhteenveto määrärahasiirroista eri budjettikohtien välillä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on esitettävä
  sekä absoluuttisina lukuina että prosenttiosuuksina
  ainakin tiedot määrärahojen toteuttamisasteesta ja yhteenveto määrärahasiirroista eri budjettikohtien välillä.

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

134 artikla – 1 kohta

Edellä 132 artiklassa tarkoitettujen tilinpäätöslaskelmien on
  oltava komission tilinpitäjän hyväksymien unionin kirjanpitosääntöjen mukaisia
  , ja niiden on annettava oikea ja riittävä kuva varoista ja veloista, kuluista ja tuotoista sekä rahavirrasta.

Edellä 132 artiklassa tarkoitettujen tilinpäätöslaskelmien on
  perustuttava julkiseen sektoriin sovellettaviin kansainvälisiin kirjanpitostandardeihin
  , ja niiden on annettava oikea ja riittävä kuva varoista ja veloista, kuluista ja tuotoista sekä rahavirrasta.

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

135 artikla

Edellä 132 artiklassa tarkoitettuihin tilinpäätöslaskelmiin sisältyvät tiedot, myös tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskevat tiedot, on esitettävä tavalla, joka tekee niistä merkityksellisiä, luotettavia, vertailukelpoisia ja ymmärrettäviä. Tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on noudatettava unionin kirjanpitosääntöihin sisältyviä yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita.

Edellä 132 artiklassa tarkoitettuihin tilinpäätöslaskelmiin sisältyvät tiedot, myös tilinpäätöksen laatimisperiaatteita koskevat tiedot, on esitettävä tavalla, joka tekee niistä merkityksellisiä, luotettavia, vertailukelpoisia ja ymmärrettäviä. Tilinpäätöslaskelmien laadinnassa on noudatettava unionin kirjanpitosääntöihin sisältyviä yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita
  , ja niiden on perustuttava julkiseen sektoriin sovellettaviin kansainvälisiin kirjanpitostandardeihin
  .

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

135 a artikla (uusi)

135 a artikla

Poikkeukset kirjanpitoperiaatteista

Jos tilinpitäjät katsovat, että 187–194 artiklassa säädetyistä kirjanpitoperiaatteista on jossakin tilanteessa poikettava, poikkeamisesta ilmoitetaan ja se perustellaan 136 artiklassa tarkoitetuissa liitetiedoissa.

Tarkistus 294

Ehdotus asetukseksi

136 artikla – 1 kohta – a alakohta

| a) | taseen ja tuotto- ja kululaskelman, joista käyvät ilmi varat ja velat, taloudellinen asema sekä kuluneen varainhoitovuoden taloudellinen tulos 31 päivältä joulukuuta; ne esitetään komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

taseen ja tuotto- ja kululaskelman, joista käyvät ilmi varat ja velat, taloudellinen asema sekä kuluneen varainhoitovuoden taloudellinen tulos 31 päivältä joulukuuta; ne esitetään komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti;

| a) | taseen ja tuotto- ja kululaskelman, joista käyvät ilmi varat ja velat
  (eläkevastuut mukaan luettuina)
  , taloudellinen asema sekä kuluneen varainhoitovuoden taloudellinen tulos 31 päivältä joulukuuta; ne esitetään komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

taseen ja tuotto- ja kululaskelman, joista käyvät ilmi varat ja velat
  (eläkevastuut mukaan luettuina)
  , taloudellinen asema sekä kuluneen varainhoitovuoden taloudellinen tulos 31 päivältä joulukuuta; ne esitetään komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti;

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

136 artikla – 2 kohta

2.   Tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa täydennetään ja tulkitaan 1 kohdassa tarkoitetuissa tilinpäätöslaskelmissa esitettyjä tietoja ja annetaan kaikki muut
  komission tilinpitäjän hyväksymissä kirjanpitosäännöissä edellytetyt
  tiedot.

2.   Tilinpäätöslaskelmien liitetiedoissa täydennetään ja tulkitaan 1 kohdassa tarkoitetuissa tilinpäätöslaskelmissa esitettyjä tietoja ja annetaan kaikki muut
  tarvittavat
  tiedot.

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

138 artikla – 3 kohta

Komission tilinpitäjä konsolidoi nämä alustavat tilinpäätökset komission alustavaan tilinpäätökseen ja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä maaliskuuta komission alustavan tilinpäätöksen ja unionin alustavan konsolidoidun tilinpäätöksen.

Komission tilinpitäjä konsolidoi nämä alustavat tilinpäätökset komission alustavaan tilinpäätökseen ja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle
  ja Euroopan parlamentille
  viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä maaliskuuta komission alustavan tilinpäätöksen ja unionin alustavan konsolidoidun tilinpäätöksen.

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

139 artikla – 1 kohta

1.   Tilintarkastustuomioistuin esittää viimeistään 1 päivänä kesäkuuta huomautuksensa 132 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja kunkin kyseisessä artiklassa tarkoitetun elimen alustavista tilinpäätöksistä sekä
  viimeistään 15 päivänä kesäkuuta
  huomautuksensa komission alustavasta tilinpäätöksestä ja unionin alustavasta konsolidoidusta tilinpäätöksestä.

1.   Tilintarkastustuomioistuin esittää viimeistään 1 päivänä kesäkuuta huomautuksensa 132 artiklassa tarkoitettujen muiden toimielinten ja kunkin kyseisessä artiklassa tarkoitetun elimen alustavista tilinpäätöksistä sekä huomautuksensa komission alustavasta tilinpäätöksestä ja unionin alustavasta konsolidoidusta tilinpäätöksestä.

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

139 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Kukin 132 artiklassa tarkoitettu toimielin komissiota lukuun ottamatta ja kukin kyseisessä artiklassa tarkoitettu elin laatii lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa sen päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden
  1 päivään heinäkuuta
  mennessä komission tilinpitäjälle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen laatimista varten.

2.   Kukin 132 artiklassa tarkoitettu toimielin komissiota lukuun ottamatta ja kukin kyseisessä artiklassa tarkoitettu elin laatii lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa sen päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden
  28 päivään helmikuuta
  mennessä komission tilinpitäjälle, tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen laatimista varten.

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

139 artikla – 5 kohta – 1 alakohta

5.   Komissio hyväksyy lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen ja oman lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa ne päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden
  31 päivään heinäkuuta
  mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.

5.   Komissio hyväksyy lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen ja oman lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa ne päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden
  31 päivään maaliskuuta
  mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

139 artikla – 6 kohta

6.   Konsolidoitu tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ennen päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden
  15 päivää marraskuuta
  yhdessä tilintarkastustuomioistuimen SEUT-sopimuksen 287 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 c artiklan mukaisesti toimittaman tarkastuslausuman kanssa.

6.   Konsolidoitu tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ennen päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden
  31 päivää heinäkuuta
  yhdessä tilintarkastustuomioistuimen SEUT-sopimuksen 287 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 c artiklan mukaisesti toimittaman tarkastuslausuman kanssa.

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

141 artikla – 3 kohta

3.   Numerotiedot sekä kertomus talousarvion toteuttamisesta toimitetaan samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimelle.

3.   Numerotiedot sekä kertomus talousarvion toteuttamisesta toimitetaan samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimelle
  ja julkaistaan internetissä
  .

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

141 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Varainhoitovuoden aikana laaditaan yksinkertaistettu Euroopan unionin konsolidoitu välitilinpäätös 1 päivän tammikuuta ja 30 päivän kesäkuuta väliseltä ajalta. Komissio laatii konsolidoidun välitilinpäätöksen, ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin toimittaa siitä rajallisen tarkastuksen. Konsolidoitu välitilinpäätös 30 päivältä kesäkuuta toimitetaan Euroopan parlamentille yhdessä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen ja mahdollisten komission huomautusten kanssa viimeistään saman vuoden lokakuun 30 päivänä.

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

143 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Hän perustelee ja dokumentoi kaikki tällaiset poikkeamat sekä lähettää perustelun tilintarkastustuomioistuimelle samalla, kun kyseiset kirjanpitosäännöt hyväksytään tai saatetaan ajan tasalle.

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

145 artikla – 3 kohta

3.   Kirjanpitojärjestelmän avulla on kyettävä jäljittämään kaikki kirjaukset.

3.   Kirjanpitojärjestelmän avulla on kyettävä
  selkeästi
  jäljittämään kaikki kirjaukset.

Tarkistus 214

Ehdotus asetukseksi

147 artikla – 1 kohta

1.   Talousarviokirjanpidon avulla voidaan seurata yksityiskohtaisesti talousarvion toteuttamista.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 296

Ehdotus asetukseksi

149 artikla – 2 kohta

2.   Kukin toimielin toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle ja molemmille budjettivallan käyttäjille varainhoitoa koskevat sisäiset sääntönsä.

2.   Kukin toimielin toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle ja molemmille budjettivallan käyttäjille varainhoitoa koskevat sisäiset sääntönsä
  viikon kuluessa kyseisten sääntöjen antamisesta
  .

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

150 artikla – 1 kohta

1.   Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksen perussopimusten määräyksiin, talousarvioon, tähän asetukseen, artiklassa 199 tarkoitettuun delegoituun asetukseen ja kaikkiin perussopimusten soveltamiseksi annettuihin säädöksiin nähden.

1.   Tilintarkastustuomioistuin toimittaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksen perussopimusten määräyksiin, talousarvioon, tähän asetukseen, 199 artiklassa tarkoitettuun delegoituun asetukseen ja kaikkiin perussopimusten soveltamiseksi annettuihin säädöksiin nähden.
  Tilintarkastustuomioistuin hoitaa tarkastustehtäväänsä pysyvästi.

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

150 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Tehtäväänsä suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin voi 152 artiklassa määritetyin ehdoin perehtyä kaikkiin niihin yksiköiden ja elinten taloushallintoon liittyviin asiakirjoihin ja tietoihin, jotka koskevat unionin kokonaan tai osittain rahoittamia toimia. Sillä on toimivalta kuulla jokaista henkilöä, joka on vastuussa meno- tai tulotapahtumasta, ja käyttää kaikkia edellä tarkoitetuissa yksiköissä ja elimissä soveliaita tarkastusmenetelmiä. Tarkastukset toimitetaan jäsenvaltioissa yhdessä kansallisten tilintarkastuselinten kanssa tai, jos näillä ei ole tarvittavia valtuuksia, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa. Tilintarkastustuomioistuin ja kansalliset tilintarkastuselimet toimivat luottamuksellisessa yhteistyössä riippumattomuutensa säilyttäen.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

152 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1.   Komissio, muut toimielimet, unionin puolesta tuloja ja menoja hoitavat elimet ja talousarviosta suoritettujen maksujen lopulliset saajat avustavat tilintarkastustuomioistuinta kaikin tavoin ja antavat sille kaikki tiedot, jotka se katsoo tarvitsevansa tehtäviään suorittaessaan. Niiden on annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki talousarviosta rahoitettavien hankintasopimusten tekemistä ja niiden toteuttamista koskevat asiakirjat ja kaikki rahavaroja ja aineellista omaisuutta koskevat tilit, kaikki kirjanpitotositteet ja muut kirjanpitoa koskevat asiakirjat sekä niitä koskevat hallinnolliset asiakirjat, kaikki tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, omaisuusluettelot ja hallintokaaviot, jotka tilintarkastustuomioistuin katsoo tarpeellisiksi tarkastaakseen talousarvion toteuttamista ja taloudellista tulosta koskevat kertomukset asiakirjojen perusteella tai paikan päällä sekä samaa tarkoitusta varten kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka on laadittu tai joita säilytetään
  magneettisessa muodossa
  .

1.   Komissio, muut toimielimet, unionin puolesta tuloja ja menoja hoitavat elimet ja talousarviosta suoritettujen maksujen lopulliset saajat avustavat tilintarkastustuomioistuinta kaikin tavoin ja antavat sille kaikki tiedot, jotka se katsoo tarvitsevansa tehtäviään suorittaessaan. Niiden on annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki talousarviosta rahoitettavien hankintasopimusten tekemistä ja niiden toteuttamista koskevat asiakirjat ja kaikki rahavaroja ja aineellista omaisuutta koskevat tilit, kaikki kirjanpitotositteet ja muut kirjanpitoa koskevat asiakirjat sekä niitä koskevat hallinnolliset asiakirjat, kaikki tuloja ja menoja koskevat asiakirjat, omaisuusluettelot ja hallintokaaviot, jotka tilintarkastustuomioistuin katsoo tarpeellisiksi tarkastaakseen talousarvion toteuttamista ja taloudellista tulosta koskevat kertomukset asiakirjojen perusteella tai paikan päällä sekä samaa tarkoitusta varten kaikki asiakirjat ja tiedot, jotka on laadittu tai joita säilytetään
  tietovälineellä
  .

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

153 artikla – 1 kohta

1.   Tilintarkastustuomioistuin toimittaa komissiolle viimeistään 15 päivänä kesäkuuta sekä 132 artiklassa tarkoitetuille muille toimielimille ja elimille viimeistään 1 päivänä kesäkuuta huomautukset, jotka sen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä vuosikertomuksessa. Näiden huomautusten on säilyttävä luottamuksellisina, ja niihin sovelletaan kuulemismenettelyä. Kaikkien toimielinten ja elinten on toimitettava vastauksensa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään
  15 päivänä lokakuuta
  . Muiden toimielinten kuin komission on toimitettava vastauksensa samanaikaisesti komissiolle.

1.   Tilintarkastustuomioistuin toimittaa komissiolle viimeistään 15 päivänä kesäkuuta sekä 132 artiklassa tarkoitetuille muille toimielimille ja elimille viimeistään 15 päivänä kesäkuuta huomautukset, jotka sen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä vuosikertomuksessa
  tai toimivaltaisen tilinpitäjän olisi otettava ne huomioon tilinpäätöstä laatiessaan
  . Näiden huomautusten on säilyttävä luottamuksellisina, ja niihin sovelletaan kuulemismenettelyä. Kaikkien toimielinten ja elinten on toimitettava vastauksensa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään
  30 päivänä syyskuuta
  . Muiden toimielinten kuin komission on toimitettava vastauksensa samanaikaisesti komissiolle.

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

153 artikla – 2 kohta

2.
     
  Kuulemismenettelyn päätyttyä kaikkien asianomaisten toimielinten ja elinten on toimitettava vastauksensa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään 15 päivänä lokakuuta. Muiden toimielinten kuin komission ja elinten on toimitettava vastauksensa samanaikaisesti komissiolle.

Poistetaan.

Tarkistus 220

Ehdotus asetukseksi

153 artikla – 5 kohta

5.   Tilintarkastustuomioistuin toimittaa vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille vuosikertomuksensa viimeistään
  15 päivänä marraskuuta
  yhdessä toimielinten vastausten kanssa ja varmistaa, että ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

5.   Tilintarkastustuomioistuin toimittaa vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille vuosikertomuksensa viimeistään
  31 päivänä lokakuuta
  yhdessä toimielinten vastausten kanssa ja varmistaa, että ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tarkistus 221

Ehdotus asetukseksi

155 artikla

155 artikla

Alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet

1.
     
  Tilintarkastustuomioistuin toimittaa asianomaisille toimielimille, elimille tai jäsenvaltioille tarkastustensa perusteella laatimansa, alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet. Sellaiset alustavia tarkastushavaintoja koskevat kirjeet, jotka tilintarkastustuomioistuimen mielestä ovat sen laatuisia, että ne on esitettävä vuosikertomuksessa, toimitetaan viimeistään sitä varainhoitovuotta seuraavan vuoden 1 päivänä kesäkuuta, jota ne koskevat. Alustavia tarkastushavaintoja koskevien kirjeiden on säilyttävä luottamuksellisina.

2.
     
  Asianomaisella toimielimellä, elimellä tai jäsenvaltiolla on kaksi ja puoli kuukautta aikaa toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle huomautuksensa alustavia tarkastushavaintoja koskeviin kirjeisiin.

Poistetaan.

Tarkistus 264

Ehdotus asetukseksi

156 artikla

1.   Ennen vuoden n + 2
  toukokuun
  15 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta
  komissiolle
  vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisesta.

1.   Ennen vuoden n + 2
  huhtikuun
  15 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisesta:

| — | 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuille toimielimille, |
| --- | --- |

—

1 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuille toimielimille,

| — | 196 b artiklan 1 kohdassa mainituille yhteisöille, |
| --- | --- |

—

196 b artiklan 1 kohdassa mainituille yhteisöille,

| — | muille unionin varojen käytöstä vastaaville elimille, sikäli kuin unionin lainsäädännössä edellytetään, että Euroopan parlamentin myöntää vastuuvapauden näille elimille. |
| --- | --- |

—

muille unionin varojen käytöstä vastaaville elimille, sikäli kuin unionin lainsäädännössä edellytetään, että Euroopan parlamentin myöntää vastuuvapauden näille elimille.

2.   Jos 1 kohdassa säädettyä määräaikaa ei voida noudattaa, Euroopan parlamentti tai neuvosto antaa
  komissiolle
  tiedon siitä, miksi päätöstä on täytynyt lykätä.

2.   Jos 1 kohdassa säädettyä määräaikaa ei voida noudattaa, Euroopan parlamentti tai neuvosto antaa
  asianomaisille toimielimille, yhteisöille ja elimille
  tiedon siitä, miksi päätöstä on täytynyt lykätä.

3.   Jos Euroopan parlamentti lykkää vastuuvapauden myöntämistä koskevaa päätöstä,
  komissio pyrkii
  viipymättä toteuttamaan kaikki toimenpiteet helpottaakseen tämän päätöksen tiellä olevien esteiden poistamista.

3.   Jos Euroopan parlamentti lykkää vastuuvapauden myöntämistä koskevaa päätöstä,
  toimielimet, yhteisöt ja elimet pyrkivät
  viipymättä toteuttamaan kaikki toimenpiteet helpottaakseen tämän päätöksen tiellä olevien esteiden poistamista.

Tarkistus 265

Ehdotus asetukseksi

157 artikla – 3 kohta

3.   
  Komissio antaa
  Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki asianomaista varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi tarvittavat tiedot SEUT-sopimuksen 319 artiklan mukaisesti.

3.   
  Asianomaiset toimielimet, yhteisöt ja elimet antavat
  Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki asianomaista varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettomaksi toteuttamiseksi tarvittavat tiedot SEUT-sopimuksen 319 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 266

Ehdotus asetukseksi

158 artikla

1.   SEUT-sopimuksen 319 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artiklan mukaisesti komissio ja muut toimielimet pyrkivät kaikin tavoin toimimaan vastuuvapauden myöntämistä koskevaan Euroopan parlamentin päätökseen liitettyjen huomautusten sekä neuvoston vastuuvapaussuosituksiin liitettyjen huomioiden mukaisesti.

1.   SEUT-sopimuksen 319 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artiklan mukaisesti komissio ja muut
  asianomaiset
  toimielimet
  , yhteisöt ja elimet
  pyrkivät kaikin tavoin toimimaan vastuuvapauden myöntämistä koskevaan Euroopan parlamentin päätökseen liitettyjen huomautusten sekä neuvoston vastuuvapaussuosituksiin liitettyjen huomioiden mukaisesti.

2.   Toimielimet antavat Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä selvityksen toimenpiteistä, jotka on toteutettu näiden huomautusten ja huomioiden perusteella, ja erityisesti ohjeista, jotka ne ovat antaneet talousarvion toteuttamiseen osallistuville yksiköilleen. Jäsenvaltiot ovat yhteistyössä komission kanssa ilmoittamalla sille kyseisten huomautusten perusteella toteuttamansa toimenpiteet, jotta komissio voi ottaa ne huomioon omassa selvityksessään. Toimielinten selvitykset toimitetaan myös tilintarkastustuomioistuimelle.

2.   
  Asianomaiset
  toimielimet
  , yhteisöt ja elimet
  antavat Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä selvityksen toimenpiteistä, jotka on toteutettu näiden huomautusten ja huomioiden perusteella, ja erityisesti ohjeista, jotka ne ovat antaneet talousarvion toteuttamiseen osallistuville yksiköilleen. Jäsenvaltiot ovat yhteistyössä komission kanssa ilmoittamalla sille kyseisten huomautusten perusteella toteuttamansa toimenpiteet, jotta komissio voi ottaa ne huomioon omassa selvityksessään. Toimielinten selvitykset toimitetaan myös tilintarkastustuomioistuimelle.

Tarkistus 224

Ehdotus asetukseksi

167 artikla – 1 kohta

1.   Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1290/2005, Euroopan aluekehitysrahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1080/2006, Euroopan sosiaalirahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1081/2006, koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1084/2006 ja Euroopan kalatalousrahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 tarkoitettujen viranomaisten ja elinten toteuttamiin menoihin sekä tämän asetuksen 56 artiklan mukaisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden piiriin kuuluviin rahastoihin sekä kaikkien edellä mainittujen rahastojen, jäljempänä ‧rahastot‧, tuloihin sovelletaan tämän asetuksen ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.

1.   Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1290/2005, Euroopan aluekehitysrahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1080/2006, Euroopan sosiaalirahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1081/2006, koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1084/2006 ja Euroopan kalatalousrahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1198/2006 tarkoitettujen viranomaisten ja elinten toteuttamiin menoihin sekä tämän asetuksen 56 artiklan mukaisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden piiriin kuuluviin rahastoihin
  , yhteisvastuuta ja muuttovirtojen hallintaa koskevan ohjelman mukaiset rahastot mukaan luettuina,
  sekä kaikkien edellä mainittujen rahastojen, jäljempänä ‧rahastot‧, tuloihin sovelletaan tämän asetuksen ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.

Tarkistus 225

Ehdotus asetukseksi

168 artikla

168 artikla

Maksusitoumusmäärärahojen jaon noudattaminen

Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat noudattamaan maksusitoumusmäärärahojen jakoa, josta säädetään rakennetoimia, maaseudun kehittämistä ja Euroopan kalatalousrahastoa koskevissa perussäädöksissä.

Poistetaan.

Tarkistus 226

Ehdotus asetukseksi

169 artikla – 3 kohta

3.   
  Tukitoimenpiteen yhteydessä maksettujen ennakoiden täydellinen tai osittainen takaisinmaksu ei 167 artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti johda asianomaisen rahaston rahoitusosuuden supistamiseen.

Takaisinmaksetut määrät ovat varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.

3.   Edellä 167 artiklassa tarkoitetuissa säännöksissä säädetään siitä, miten jäsenvaltiot palauttavat maksuja ja miten palautukset vaikuttavat rahastoista maksettaviin rahoitusosuuksiin.

Edellä 167 artiklassa tarkoitetuissa säännöksissä säädetään siitä, miten jäsenvaltiot palauttavat maksuja ja miten palautukset vaikuttavat rahastoista maksettaviin rahoitusosuuksiin.

Tarkistus 227

Ehdotus asetukseksi

III osasto – 1 luku – otsikko (uusi) (ennen 173 artiklaa)

Tarkistus 228

Ehdotus asetukseksi

175 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   
  Seuraavien toimintojen
  määrärahat
  rinnastetaan käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä:

2.   Määrärahat
  , jotka liittyvät

| a) | avustus- ja hankintamenettelyt
  , joihin YTK osallistuu; |
| --- | --- |

a)

avustus- ja hankintamenettelyt
  , joihin YTK osallistuu;

| a) | avustus- ja hankintamenettelyihin
  , joihin YTK osallistuu; |
| --- | --- |

a)

avustus- ja hankintamenettelyihin
  , joihin YTK osallistuu;

| b) | YTK:n
  toiminta
  kolmansien lukuun; |
| --- | --- |

b)

YTK:n
  toiminta
  kolmansien lukuun;

| b) | YTK:n
  toimintaan
  kolmansien lukuun; |
| --- | --- |

b)

YTK:n
  toimintaan
  kolmansien lukuun;

| c) | toiminta
  , joka toteutetaan muiden toimielinten tai muiden komission yksiköiden kanssa teknis-tieteellisten palvelujen tarjoamisesta tehdyn hallinnollisen sopimuksen mukaisesti
  . |
| --- | --- |

c)

toiminta
  , joka toteutetaan muiden toimielinten tai muiden komission yksiköiden kanssa teknis-tieteellisten palvelujen tarjoamisesta tehdyn hallinnollisen sopimuksen mukaisesti
  .

| c) | toimintaan
  , joka toteutetaan muiden toimielinten tai muiden komission yksiköiden kanssa teknis-tieteellisten palvelujen tarjoamisesta tehdyn hallinnollisen sopimuksen mukaisesti
  , |
| --- | --- |

c)

toimintaan
  , joka toteutetaan muiden toimielinten tai muiden komission yksiköiden kanssa teknis-tieteellisten palvelujen tarjoamisesta tehdyn hallinnollisen sopimuksen mukaisesti
  ,

rinnastetaan käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

Tarkistus 279

Ehdotus asetukseksi

III osasto – 2 luku (uusi)

2
     
  LUKU

Rahoitus ja avustuskelpoiset kustannukset

175 a artikla

Keskimääräiset henkilöstökustannukset

1.
     
  Keskimääräiset henkilöstökustannukset hyväksytään seuraavin perustein:

| a) | keskimääräiset henkilöstökustannukset ovat avustuksen saajan tavanomainen kustannuslaskentakäytäntö; tämä käsittää kustannuspaikkaperusteiset mallit; |
| --- | --- |

a)

keskimääräiset henkilöstökustannukset ovat avustuksen saajan tavanomainen kustannuslaskentakäytäntö; tämä käsittää kustannuspaikkaperusteiset mallit;

| b) | keskimääräiset henkilöstökustannukset perustuvat lakisääteiseen kirjanpitoon kirjattuihin avustuksen saajan tosiasiallisiin henkilöstökustannuksiin tai sovellettavissa kansallisissa säännöissä edellytettyyn kustannuslaskentaan, ja niihin luetaan tarvittaessa mukaan budjetoidut tai arvioidut määrät; |
| --- | --- |

b)

keskimääräiset henkilöstökustannukset perustuvat lakisääteiseen kirjanpitoon kirjattuihin avustuksen saajan tosiasiallisiin henkilöstökustannuksiin tai sovellettavissa kansallisissa säännöissä edellytettyyn kustannuslaskentaan, ja niihin luetaan tarvittaessa mukaan budjetoidut tai arvioidut määrät;

| c) | keskimääräisiä henkilöstökustannuksia koskevat menetelmät sulkevat keskimääräisten henkilöstökustannusten ulkopuolelle kaikki kustannuserät, jotka eivät ole avustuskelpoisia, sellaisina kuin ne on määritelty säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013), 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1906/2006 (3), säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2011), 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 1908/2006 (4) sekä vakioavustussopimuksissa; muihin kustannusluokkiin ilmoitettuja kustannuksia ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

c)

keskimääräisiä henkilöstökustannuksia koskevat menetelmät sulkevat keskimääräisten henkilöstökustannusten ulkopuolelle kaikki kustannuserät, jotka eivät ole avustuskelpoisia, sellaisina kuin ne on määritelty säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013), 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1906/2006 (3), säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2011), 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 1908/2006 (4) sekä vakioavustussopimuksissa; muihin kustannusluokkiin ilmoitettuja kustannuksia ei oteta huomioon;

| d) | keskimääräisten tuntikustannusten laskennassa käytetyn tuotantotuntien määrän on vastattava avustuksen saajan tavanomaista hallinnollista käytäntöä edellyttäen, että se perustuu tarkastettavissa olevaan kirjanpitoon. |
| --- | --- |

d)

keskimääräisten tuntikustannusten laskennassa käytetyn tuotantotuntien määrän on vastattava avustuksen saajan tavanomaista hallinnollista käytäntöä edellyttäen, että se perustuu tarkastettavissa olevaan kirjanpitoon.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja perusteita sovelletaan, jos kaikki muut menetelmän näkökohdat vastaavat vakioavustussopimusten määräyksiä.

3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja perusteita käytetään viitearvona kaikissa avustussopimuksen mukaisissa keskimääräisissä kustannuksissa, sekä niissä, joiden kohdalla menetelmä varmennetaan ennalta, että niissä, joiden kohdalla menetelmää ei varmenneta ennalta, mukaan luettuina jo allekirjoitetut avustussopimukset. Näin ollen näitä perusteita on sovellettava myös komission toteuttamissa jälkitarkastuksissa, mukaan luettuina jo allekirjoitetut avustussopimukset.

4.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisten menetelmien perusteella laskutetut henkilöstökustannukset eivät saa erota merkittävästi tosiasiallisista kustannuksista.

5.
     
  Jos edellä 1 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukainen menetelmä hyväksytään ennalta, hyväksyntä on voimassa puiteohjelmien koko keston ajan, ellei avustuksen saaja muuta menetelmää tai elleivät komission yksiköt havaitse tarkastusten aikana menetelmässä heikkouksia, jotka johtuvat joko epätarkkuuksista, vääränlaisesta soveltamisesta tai muusta mahdollisesta ongelmasta, joka mitätöi hyväksynnän perusteet.

6.
     
  Avustuksen saajat, joiden keskimääräisten henkilöstökustannusten laskentamenetelmä on hyväksytty komission päätöksessä C(2009) 4705 määritellyin edellytyksin, voivat joko jatkaa hyväksytyn menetelmän soveltamista tai ottaa uudelleen käyttöön niiden tavanomaisen kustannuslaskentakäytännön, jos se vastaa tässä artiklassa vahvistettuja perusteita.

175 b artikla

Pk-yritysten (pienet ja keskisuuret yritykset) omistajat ja luonnolliset henkilöt

1.
     
  Kaikissa puiteohjelmien mukaisissa epäsuoraan toimintaan osoitettavissa avustuksissa unionin rahoitusosuus, joka koskee sellaisten pk-yritysten omistajien tai luonnollisten henkilöiden henkilökohtaisten työsuoritusten arvoa, jotka eivät saa palkkaa, maksetaan kiinteämääräisenä.

2.
     
  Kyseisten pk-yritysten omistajien ja luonnollisten henkilöiden henkilökohtaisten työsuoritusten arvo perustuu kiinteään määrään, joka määritellään kertomalla hankkeeseen käytettyjen työtuntien määrä seuraavasti lasketulla tuntitaksalla:

| a) | tuotantotuntien vakiomäärä on 1 575; |
| --- | --- |

a)

tuotantotuntien vakiomäärä on 1 575;

| b) | unionin hankkeisiin vuodessa käytettyjen tuntien kokonaismäärä ei voi olla suurempi kuin tuotantotuntien vakiomäärä pk-yritysten omistajaa tai luonnollista henkilöä kohden. |
| --- | --- |

b)

unionin hankkeisiin vuodessa käytettyjen tuntien kokonaismäärä ei voi olla suurempi kuin tuotantotuntien vakiomäärä pk-yritysten omistajaa tai luonnollista henkilöä kohden.

Henkilökohtaisten työsuoritusten arvo luetaan hankkeessa välittömäksi tukikelpoiseksi kustannukseksi.

3.
     
  Tätä rahoitusmuotoa sovelletaan myös sellaisiin pk-yritysten omistajiin tai luonnollisiin henkilöihin, jotka eivät saa palkkaa puiteohjelmiin liittyvien, jo allekirjoitettujen avustussopimusten mukaisesti, ellei komissio ole jo varmentanut näitä saajia koskevaa keskimääräisten henkilökustannusten laskentamenetelmää ja hyväksynyt sitä. Tässä tapauksessa avustusten saajat voivat halutessaan jatkaa varmennetun menetelmän soveltamista.

Tarkistus 230

Ehdotus asetukseksi

III osasto – 3 luku (uusi)

3
     
  LUKU

Tutkimuksista vastaava selvityskomitea

175 c artikla

Tutkimuksista vastaava selvityskomitea

1.
     
  Perustetaan tutkimukseen liittyvien puiteohjelmien toteuttamisesta vastaavien pääosastojen välinen tutkimusasioihin erikoistunut selvityskomitea, jäljempänä ‧tutkimuksista vastaava selvityskomitea‧, jonka tehtävänä on esittää lopulliset ja yhtenäiset näkemykset hankkeiden eri vaiheiden toteuttamista koskevista oikeudellisista ja taloudellisista seikoista sekä kaikista liiketoimintaprosessiin liittyvistä seikoista, joista ei päästä yhteisymmärrykseen yksiköiden välisten tavanomaisten työskentelymenetelmien avulla.

Tutkimuksista vastaava selvityskomitea toimii 126 b artiklassa tarkoitettuna toimivaltaisena selvityskomiteana kaikissa tutkimushankkeisiin ja -ohjelmiin liittyvissä asioissa, puiteohjelma mukaan luettuna.

Tutkimuksista vastaavan selvityskomitean jäseniä ei voida saattaa vastuuseen 70 ja 71 artiklan mukaisesti päätöksistä, joita he tekevät tutkimuksista vastaavan selvityskomitean jäsenen ominaisuudessa.

2.
     
  Tutkimuksista vastaava selvityskomitea koostuu tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston, yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston, tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosaston, liikenteen ja liikkumisen pääosaston sekä energian pääosaston pääjohtajista tai asianmukaisesti valtuutetuista edustajista, joita on yksi pääosastoa kohden. Se kokoontuu vähintään neljä kertaa vuodessa, ja se voi tehdä yhteisymmärrykseen perustuvia päätöksiä kirjallisella menettelyllä.

3.
     
  Menettelyssä sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| a) | tutkimuksista vastaavaa selvityskomiteaa johtaa tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston pääjohtaja tai hänen edustajansa; |
| --- | --- |

a)

tutkimuksista vastaavaa selvityskomiteaa johtaa tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston pääjohtaja tai hänen edustajansa;

| b) | tarvittaessa tutkimuksista vastaava selvityskomitea voi pyytää lausuntoa komission horisontaalisilta keskusyksiköiltä, erityisesti oikeudelliselta yksiköltä ja budjettipääosastolta; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa tutkimuksista vastaava selvityskomitea voi pyytää lausuntoa komission horisontaalisilta keskusyksiköiltä, erityisesti oikeudelliselta yksiköltä ja budjettipääosastolta;

| c) | tutkimuksista vastaava selvityskomitea voi kutsua paikalle sidosryhmiä tai niiden edustajia taikka muita asiantuntijoita, jotka se katsoo sopiviksi antamaan lausunnon; |
| --- | --- |

c)

tutkimuksista vastaava selvityskomitea voi kutsua paikalle sidosryhmiä tai niiden edustajia taikka muita asiantuntijoita, jotka se katsoo sopiviksi antamaan lausunnon;

| d) | päätökset tehdään yhteisymmärryksessä tai, jos siihen ei päästä, enemmistöpäätöksinä, ja ne ovat 1 kohdassa tarkoitettuja pääosastoja velvoittavia; |
| --- | --- |

d)

päätökset tehdään yhteisymmärryksessä tai, jos siihen ei päästä, enemmistöpäätöksinä, ja ne ovat 1 kohdassa tarkoitettuja pääosastoja velvoittavia;

| e) | esitetyt lopulliset ja yhtenäiset näkemykset velvoittavat myös puiteohjelmasta osan toteuttavia toimeenpanovirastoja; |
| --- | --- |

e)

esitetyt lopulliset ja yhtenäiset näkemykset velvoittavat myös puiteohjelmasta osan toteuttavia toimeenpanovirastoja;

| f) | tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston asiasta vastaava toimintalohko antaa tutkimuksista vastaavalle selvityskomitealle sihteeristötukea. Tutkimuksista vastaavan selvityskomitean päätökset julkistetaan sähköisessä tietokannassa ottaen asianmukaisesti huomioon sovellettava tietosuojalainsäädäntö; |
| --- | --- |

f)

tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston asiasta vastaava toimintalohko antaa tutkimuksista vastaavalle selvityskomitealle sihteeristötukea. Tutkimuksista vastaavan selvityskomitean päätökset julkistetaan sähköisessä tietokannassa ottaen asianmukaisesti huomioon sovellettava tietosuojalainsäädäntö;

| g) | tutkimusasioista vastaava selvityskomitea vahvistaa 126 c artiklan mukaisesti työjärjestyksensä. |
| --- | --- |

g)

tutkimusasioista vastaava selvityskomitea vahvistaa 126 c artiklan mukaisesti työjärjestyksensä.

Tarkistus 231

Ehdotus asetukseksi

IV osasto – 2 luku – 1 jakso (uusi) – otsikko (uusi) (ennen 177 artiklaa)

Tarkistus 232

Ehdotus asetukseksi

177 a artikla (uusi)

177 a artikla

Budjettituen käyttö

1.
     
  Jos asianomaisissa perussäädöksissä niin säädetään, komissio voi käyttää sektoribudjettitukea tai suoraa budjettitukea kolmannessa maassa, jos kumppanimaan julkisten menojen hoito on riittävän avointa, luotettavaa ja tehokasta.

2.
     
  Komissio sisällyttää vastaaviin, 176 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti tehtäviin rahoitussopimuksiin asianmukaiset määräykset, joiden mukaan edunsaajamaa sitoutuu palauttamaan toimintarahoituksen välittömästi kokonaan tai osittain, jos voidaan osoittaa, että vakavat sääntöjenvastaisuudet ovat mitätöineet kyseisten unionin varojen hallinnoinnin.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa varojen palauttamisessa voidaan soveltaa perimistä kuittaamalla koskevaa 77 artiklan 1 kohtaa.

3.
     
  Komissio tukee parlamentaarisen valvonnan ja tilintarkastusvalmiuksien kehittämistä sekä avoimuuden ja yleisön tiedonsaantimahdollisuuksien lisäämistä.

Tarkistus 233

Ehdotus asetukseksi

IV osasto – 2 luku – 2 jakso (uusi) – otsikko (uusi) (ennen 178 artiklaa)

Tarkistus 234

Ehdotus asetukseksi

178 artikla – 2 kohta

Unioni ja muut rahoittajat maksavat rahoitusosuutensa tätä varten avatulle pankkitilille. Rahoitusosuuksia ei oteta talousarvioon, ja niitä hallinnoi komissio siten, että hallinnointi on valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla.
  Edellä 55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja henkilöille voidaan siirtää talousarvion toteuttamistehtäviä asianomaisten välilliseen hallinnointiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.

Unioni ja muut rahoittajat maksavat rahoitusosuutensa tätä varten avatulle pankkitilille. Rahoitusosuuksia ei oteta talousarvioon, ja niitä hallinnoi komissio siten, että hallinnointi on valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla.
  Edellä olevaa 55 artiklan 3 kohtaa sovelletaan.

Tarkistus 235

Ehdotus asetukseksi

IV osasto – 2 luku – 3 jakso (uusi) – otsikko (uusi) (ennen 179 artiklaa)

Tarkistus 236

Ehdotus asetukseksi

195 artikla – 3 kohta

3.   Toimielimet toimittavat hyvissä ajoin budjettivallan käyttäjälle tiedot jokaisesta kiinteistöhankkeesta, jolla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvioon.

3.   Toimielimet
  ja 196 b artiklassa tarkoitetut elimet
  toimittavat hyvissä ajoin budjettivallan käyttäjälle tiedot jokaisesta kiinteistöhankkeesta, jolla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvioon.

Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä aikoo antaa lausunnon, sen on kahden viikon kuluessa kiinteistöhanketta koskevien tietojen vastaanottamisesta ilmoitettava asianomaiselle toimielimelle aikomuksestaan antaa lausunto. Jos vastausta ei anneta, asianomainen toimielin voi käynnistää suunnitellun hankkeen hallinnollisen riippumattomuutensa perusteella, jollei SEUT-sopimuksen 335 artiklasta ja Euratomin perustamissopimuksen 185 artiklasta muuta johdu unionin edustuksen osalta.

Ne toimittavat budjettivallan käyttäjälle tiedot etenkin:

Lausunto on toimitettava asianomaiselle toimielimelle kahden viikon kuluessa ilmoituksesta.

| a) | rakennus- ja korjaushankkeissa ennen tarjousmenettelyjen käynnistämistä erityisistä suunnitelmista, yksityiskohtaisten kustannuslaskelmien laatimisen jälkeen mutta ennen sopimusten tekoa kaikista päätöksentekoon vaikuttavista näkökohdista ja hankkeiden rahoituksesta sekä töiden loppuun saattamisen jälkeen siitä, missä määrin työt toteutettiin suunnitelmien ja budjetin mukaan; |
| --- | --- |

a)

rakennus- ja korjaushankkeissa ennen tarjousmenettelyjen käynnistämistä erityisistä suunnitelmista, yksityiskohtaisten kustannuslaskelmien laatimisen jälkeen mutta ennen sopimusten tekoa kaikista päätöksentekoon vaikuttavista näkökohdista ja hankkeiden rahoituksesta sekä töiden loppuun saattamisen jälkeen siitä, missä määrin työt toteutettiin suunnitelmien ja budjetin mukaan;

| b) | muissa kiinteistöhankkeissa ennen tarjousmenettelyjen käynnistämistä tai ennen paikallisten markkinoiden kartoittamista siitä, mikä on edellytetty rakennusala, ennen sopimusten tekoa kaikista päätöksentekoon vaikuttavista näkökohdista ja hankkeiden rahoituksesta sekä hankkeiden loppuun saattamisen jälkeen budjetin noudattamisesta ja hankkeen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

b)

muissa kiinteistöhankkeissa ennen tarjousmenettelyjen käynnistämistä tai ennen paikallisten markkinoiden kartoittamista siitä, mikä on edellytetty rakennusala, ennen sopimusten tekoa kaikista päätöksentekoon vaikuttavista näkökohdista ja hankkeiden rahoituksesta sekä hankkeiden loppuun saattamisen jälkeen budjetin noudattamisesta ja hankkeen täytäntöönpanosta.

Toimielimet ja elimet voivat tarvittaessa antaa tietoja 34 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetussa kiinteistöpolitiikkaa koskevassa valmisteluasiakirjassa.

Ennen sopimuksen tekoa on saatava budjettivallan käyttäjän hyväksyntä. Budjettivallan käyttäjä tekee päätöksen hyväksynnän antamisesta kahdeksan viikon kuluessa hakemuksen ja kaikkien päätöksentekoon vaikuttavien tietojen vastaanottamisesta.

Toimielinten on pyydettävä budjettivallan käyttäjältä hyväksyntää sellaisille kiinteistöomaisuushankinnoille ja kaikille muille kiinteistöhankkeille, jotka rahoitetaan lainalla.

Tarkistus 237

Ehdotus asetukseksi

195 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Kiinteistöhankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvioon, ovat:

| i) | kiinteistöjen hankinta-, myynti-, korjaus- tai rakennushankkeet, joiden arvo on enemmän kuin 2 miljoonaa euroa, tai sellaisten voimassa olevien kiinteistösopimusten jatkaminen, joiden arvo on enemmän kuin 2 miljoonaa euroa vuodessa, |
| --- | --- |

i)

kiinteistöjen hankinta-, myynti-, korjaus- tai rakennushankkeet, joiden arvo on enemmän kuin 2 miljoonaa euroa, tai sellaisten voimassa olevien kiinteistösopimusten jatkaminen, joiden arvo on enemmän kuin 2 miljoonaa euroa vuodessa,

| ii) | maan hankinta, |
| --- | --- |

ii)

maan hankinta,

| iii) | kaikki uudet kiinteistösopimukset (mukaan luettuina käyttöoikeus ja pitkäaikaiset vuokrasopimukset), jotka koskevat uusia kiinteistöjä ja joiden vuotuiset kustannukset ovat vähintään 500 000 euroa, |
| --- | --- |

iii)

kaikki uudet kiinteistösopimukset (mukaan luettuina käyttöoikeus ja pitkäaikaiset vuokrasopimukset), jotka koskevat uusia kiinteistöjä ja joiden vuotuiset kustannukset ovat vähintään 500 000 euroa,

| iv) | kaikki toimielinten yhteiset kiinteistöhankkeet. |
| --- | --- |

iv)

kaikki toimielinten yhteiset kiinteistöhankkeet.

Tarkistus 238

Ehdotus asetukseksi

195 artikla – 3 b kohta (uusi)

3 b.
     
  Kiinteistöhanke voidaan rahoittaa talousarviosta tai poiketen siitä, mitä 14 artiklassa säädetään, ottamalla budjettivallan käyttäjän suostumuksella lainaa. Laina maksetaan takaisin sopivassa määräajassa.

Asianomainen toimielin esittää yhtä aikaa hyväksyntää koskevan hakemuksen kanssa rahoitussuunnitelman, jossa täsmennetään erityisesti rahoituksen enimmäismäärä, rahoitusaika ja rahoituksen tyyppi.

Tarkistus 239

Ehdotus asetukseksi

VII a osasto (uusi)

Tarkistus 240

Ehdotus asetukseksi

196 a artikla (uusi)

196 a artikla

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muodot

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia voivat toteuttaa

| a) | SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustetut elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta unionin talousarviosta 196 b artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustetut elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta unionin talousarviosta 196 b artiklan mukaisesti;

| b) | elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka on perustettu perussäädöksellä, jossa määritellään niiden asema sekä niiden toimien soveltamisala ja luonne, ja joiden tehtäväksi on annettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden toteuttaminen 196 b ja 196 c artiklan mukaisesti, edellyttäen että tämä lisää unionin tasolla saatavaa lisäarvoa ja että toimen toteuttaminen julkisin varoin on perusteltua. |
| --- | --- |

b)

elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka on perustettu perussäädöksellä, jossa määritellään niiden asema sekä niiden toimien soveltamisala ja luonne, ja joiden tehtäväksi on annettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden toteuttaminen 196 b ja 196 c artiklan mukaisesti, edellyttäen että tämä lisää unionin tasolla saatavaa lisäarvoa ja että toimen toteuttaminen julkisin varoin on perusteltua.

Tarkistus 241

Ehdotus asetukseksi

196 b artikla (uusi)

196 b artikla

Varainhoidon puiteasetus SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen erityismääräysten mukaisesti perustettuja virastoja, elimiä ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia varten

1.
     
  Annetaan varainhoidon puiteasetus tilintarkastustuomioistuimen kuulemisen jälkeen delegoituna asetuksena tämän asetuksen 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti sellaisia SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen erityismääräysten mukaisesti perustettuja yhteisöjä varten, joilla on oikeushenkilöllisyys.

Varainhoidon puiteasetus perustuu tässä asetuksessa säädettyihin periaatteisiin ja sääntöihin.

Näiden elinten varainhoitoa koskevat säännökset voivat poiketa varainhoidon puiteasetuksesta ainoastaan, jos se on välttämätöntä elinten erityisvaatimusten vuoksi. Tällaiset poikkeukset eivät saa koskea ensimmäisen osan II osastossa tarkoitettuja budjettiperiaatteita, toimijoiden tasapuolisen kohtelun periaatetta eivätkä kyseisten elinten perustamisesta annettuihin perussäädöksiin sisältyviä erityissäännöksiä. Jos tällaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien varainhoitoa koskevat säännökset poikkeavat varainhoidon puiteasetuksesta, komissiolle on ilmoitettava näistä poikkeamista ja niiden perusteluista. Komissiolla on oikeus vastustaa tällaisia poikkeamia kuuden viikon kuluessa ilmoituksesta.

Näitä elimiä koskevat säännöt voivat poiketa henkilöstösäännöistä.

1 a.
     
  Poikkeamista ja tällaisten poikkeamien erityisistä syistä ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle valmisteluasiakirjassa vuosittain ja viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Valmisteluasiakirjassa myös esitetään, miten kyseiselle yhteisölle asetettujen tavoitteiden täyttämisessä on edistytty, edellä tarkoitettujen poikkeamien merkitys saavutetun edistymisen kannalta, 34 artiklan 2 b kohdassa mainitut tiedot sekä se, missä määrin aiemmin määritellyt erityistavoitteet on täytetty vastuuvapausmenettelyn kohteena olevana vuonna. Jos tavoitteita ei ole täysin saavutettu, kyseisen yhteisön johto esittää tätä koskevat erityiset syyt ja ehdottaa korjaavia toimia, joihin voi myös sisältyä perusteltu pyyntö lisätä hallintomäärärahoja väliaikaisesti korkeintaan seuraavaksi varainhoitovuodeksi.

Valmisteluasiakirjassa esitetään lisäksi kaikkien tässä artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen hallintorakenne ja kuvataan yleisesti kunkin hallintorakenteen koko suhteutettuna kyseisen henkilöstön määrään.

2.
     
  Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta vastuuvapauden 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen talousarvioiden toteuttamisesta. Euroopan parlamentti voi kutsua yhteisöjen johdon vastuuvapausmenettelyn aikana parlamenttiin katsoessaan sen tarpeelliseksi ja etenkin, jos 1 a kohdassa esitettyjä tavoitteita ei ole saavutettu kahden perättäisen vuoden aikana.

3.
     
  Komission sisäisellä tarkastajalla on 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen osalta samat toimivaltuudet kuin komission yksiköiden osalta.

4.
     
  Kukin virastoista nimeää tilintarkastustuomioistuinta kuultuaan sopimuksella riippumattoman tarkastajan, jonka tehtävänä on varmistaa, että elimen tilinpäätös on 134 artiklan mukainen, ja analysoida tilintarkastustuomioistuimen johdolla elimen tulojen ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin tutkii riippumattomien tarkastajien antamat kertomukset ja saattaa muita tarpeelliseksi katsomiaan menettelyitä toimitettuaan luottaa riippumattoman tarkastajan kertomukseen lausuntoaan laatiessaan.

Tarkistus 242

Ehdotus asetukseksi

196 c artikla (uusi)

196 c artikla

Varainhoidon malliasetus muita kuin SEUT-sopimuksen erityismääräysten mukaisesti perustettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia elimiä varten

1.
     
  Perussäädöksellä SEUT-sopimuksen 288 ja 289 artiklan mukaisesti perustetut elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano, antavat omat varainhoitoa koskevat sääntönsä, jotka koskevat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien talousarvioiden vahvistamista ja toteuttamista, tilinpitoa ja vastuuvapausmenettelyä.

2.
     
  Näiden sääntöjen on sisällettävä unionin varojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi tarvittavat periaatteet ja niiden on perustuttava 55 ja 57 artiklaan ja varainhoidon malliasetukseen, jonka komissio hyväksyy delegoituna asetuksena 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti tilintarkastustuomioistuinta kuultuaan.

Jos tällaisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien varainhoitoa koskevat säännökset poikkeavat varainhoidon malliasetuksesta, komissiolle on ilmoitettava näistä poikkeamista ja niiden perusteluista. Komissiolla on oikeus vastustaa tällaisia poikkeamia kuuden viikon kuluessa ilmoituksesta.

Näitä elimiä koskevat säännöt voivat poiketa henkilöstösäännöistä, sikäli kuin näiden elinten perustamissäädöksissä ei henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdan mukaisesti säädetä henkilöstösääntöjen soveltamisesta.

3.
     
  Poikkeamista ja tällaisten poikkeamien erityisistä syistä ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle valmisteluasiakirjassa vuosittain ja viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Valmisteluasiakirjassa myös esitetään, miten kyseiselle elimille asetettujen tavoitteiden täyttämisessä on edistytty, edellä tarkoitettujen poikkeamien merkitys saavutetun edistymisen kannalta, 34 artiklan 2 b kohdassa mainitut tiedot sekä se, missä määrin aiemmin määritellyt erityistavoitteet on täytetty vastuuvapausmenettelyn kohteena olevana vuonna. Jos tavoitteita ei ole täysin saavutettu, kyseisen elimen johto esittää tätä koskevat erityiset syyt ja ehdottaa korjaavia toimia, joihin voi myös sisältyä perusteltu pyyntö lisätä hallintomäärärahoja väliaikaisesti korkeintaan seuraavaksi varainhoitovuodeksi. Valmisteluasiakirjassa esitetään lisäksi kaikkien tässä artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen hallintorakenne ja kuvataan yleisesti kunkin hallintorakenteen koko suhteutettuna kyseisen henkilöstön määrään.

4.
     
  Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta vastuuvapauden 1 kohdassa tarkoitettujen elinten talousarvioiden toteuttamisesta.

5.
     
  Komission sisäisellä tarkastajalla on 1 kohdassa tarkoitettujen elinten osalta samat toimivaltuudet kuin komission yksiköiden osalta.

Tarkistus 243

Ehdotus asetukseksi

199 artikla

Komissio
  antaa
  delegoidun asetuksen tämän asetuksen soveltamista koskevista
  yksityiskohtaisista säännöistä
  202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti. Tämä delegoitu asetus sisältää myös säännöt, joita sovelletaan talousarviossa vahvistettuihin Euratomin hankintakeskuksen määrärahoihin liittyvien hallintomenojen toteuttamiseen.

Siirretään komissiolle valta
  antaa
  delegoitu asetus 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti
  yksityiskohtaisista säännöistä
  seuraavien artiklojen tiettyjen, muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi: 5, 8, 9, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 27, 30, 31, 34, 38, 41, 46, 50, 51, 55, 56, 57, 58, 61, 63, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 72, 75, 76, 77, 77 b, 78, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 92, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 117 a, 118, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 126, 126 a, 126 c, 127, 133, 135, 136, 137, 139, 142, 145, 147, 148, 173, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 187, 188, 191, 193, 195, 196, 197.

Tämän asetuksen liitteessä luetellaan säädösvallan siirron tavoitteet, sisältö ja soveltamisala edellä mainittuihin artikloihin viitaten.

Delegoitu asetus sisältää myös säännöt, joita sovelletaan talousarviossa vahvistettuihin Euratomin hankintakeskuksen määrärahoihin liittyvien hallintomenojen toteuttamiseen.

Tarkistus 244

Ehdotus asetukseksi

200 artikla

200 artikla

Varainhoidon puiteasetus SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja virastoja ja elimiä varten

1.
     
  Komissio antaa varainhoidon puiteasetuksen sellaisia SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti perustettuja elimiä varten, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat rahoitusta unionin talousarviosta, antamalla delegoidun säädöksen tämän asetuksen 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti.

Varainhoidon puiteasetus perustuu tässä asetuksessa säädettyihin periaatteisiin ja sääntöihin.

Tällaisten elinten varainhoitoa koskevat säännökset voivat poiketa varainhoidon puiteasetuksesta ainoastaan, jos se on välttämätöntä elinten erityisvaatimusten vuoksi ja jos komissio antaa siihen suostumuksen. Tällaiset poikkeukset eivät saa koskea ensimmäisen osan II osastossa tarkoitettuja budjettiperiaatteita, toimijoiden tasapuolisen kohtelun periaatetta eivätkä kyseisten elinten perustamisesta annettuihin perussäädöksiin sisältyviä erityisäännöksiä.

2.
     
  Euroopan parlamentti antaa neuvoston suosituksesta vastuuvapauden 1 kohdassa tarkoitettujen elinten talousarvioiden toteuttamisesta.

3.
     
  Komission sisäisellä tarkastajalla on 1 kohdassa tarkoitettujen elinten osalta samat toimivaltuudet kuin komission yksiköiden osalta.

4.
     
  Ellei 1 kohdassa tarkoitetussa perussäädöksessä toisin säädetä, tilintarkastustuomioistuin tutkii tällaisen elimen tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden ennen kuin sen tilinpäätös konsolidoidaan komission tilinpäätöksen kanssa. Tarkastelu perustuu elimen nimeämän riippumattoman ulkopuolisen tarkastajan laatimaan tarkastuskertomukseen, ja kyseisen tarkastajan tehtävänä on varmistaa, että elimen tilinpäätös on 134 artiklan mukainen.

Poistetaan.

Tarkistus 245

Ehdotus asetukseksi

201 artikla

201 artikla

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien elinten varainhoidon malliasetus

Perussäädöksellä perustetut elimet, joilla on oikeushenkilöllisyys ja joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano 55 artiklan 1 kohdan b alakohdan v alakohdan mukaisesti, antavat omat varainhoitoa koskevat sääntönsä.

Näiden sääntöjen on sisällettävä unionin varojen moitteettoman hoidon varmistamiseksi tarvittavat periaatteet ja niiden on perustuttava 57 artiklaan ja varainhoidon malliasetukseen, jonka komissio hyväksyy delegoituna säädöksenä 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti.

Poistetaan.

Tarkistus 246

Ehdotus asetukseksi

202 artikla – 1 kohta

1.   Siirretään komissiolle
  määräämättömäksi ajaksi valta antaa 199, 200 ja 201 artiklassa tarkoitettu delegoitu säädös
  .

1.   Siirretään
  196 b, 196 c ja 199 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja asetuksia
  komissiolle
  3 vuodeksi ... päivästä ... kuuta ... (5) 203 ja 204 artiklassa säädetyin edellytyksin
  .

Tarkistus 247

Ehdotus asetukseksi

202 artikla – 2 kohta

2.   Heti kun komissio on hyväksynyt kyseisen delegoidun
  säädöksen
  , se antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Heti kun komissio on antanut delegoidun
  asetuksen
  , komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Komissio toteuttaa asiaa valmistellessaan asianmukaiset kuulemiset, myös Euroopan parlamentin kanssa ja asiantuntijatasolla, sekä varmistaa, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Tarkistus 248

Ehdotus asetukseksi

202 artikla – 3 kohta

3.   
  Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa kyseinen delegoitu säädös sovelletaan 203 ja 204 artiklassa säädettyjä ehtoja.

3.   
  Aina kun tätä asetusta tarkastellaan uudelleen, komissio esittää tarkistetun delegoidun asetuksen.

Tarkistus 249

Ehdotus asetukseksi

203 artikla – otsikko

Säädösvallan siirron peruuttaminen

Säädösvallan siirron peruuttaminen
  ja delegoidun asetuksen kumoaminen

Tarkistus 250

Ehdotus asetukseksi

203 artikla – 1 kohta

1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 199 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.

1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa
  196 b, 196 c ja
  199 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron
  kokonaan tai osittain tulevin vaikutuksin
  .
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi lisäksi kumota kokonaan tai osittain edellisen virkkeen nojalla peruutettua siirrettyä säädösvaltaa käyttäen annetut delegoidut asetukset.

Tarkistus 251

Ehdotus asetukseksi

203 artikla – 2 kohta

2.   Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, ilmoittaa asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen syyt.

2.   Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron
  ja kumoaako se delegoidun asetuksen kokonaan tai osittain
  , ilmoittaa asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa
  ja tarvittaessa mitä delegoitua asetusta tai sen osaa
  mahdollinen peruuttaminen
  tai kumoaminen
  koskee, ja mainitsee peruuttamisen
  tai kumoamisen
  syyt.

Tarkistus 252

Ehdotus asetukseksi

203 artikla – 3 kohta

3.   Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä.
  Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon.
  Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3.   Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto.
  Päätöksellä voidaan lisäksi kumota voimassa olevan delegoidun asetuksen pätevyys kokonaan tai osittain.
  Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tarkistus 253

Ehdotus asetukseksi

203 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Komissio tekee ehdotuksen tämän asetuksen tarkistamiseksi ja/tai esittää tarkistetun delegoidun asetuksen kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun on tehty päätös säädösvallan siirron peruuttamisesta kokonaan tai osittain ja soveltuvin osin delegoidun asetuksen kumoamisesta kokonaan tai osittain.

Tarkistus 254

Ehdotus asetukseksi

204 artikla – otsikko

Delegoitujen säädösten
  vastustaminen

Delegoidun asetuksen
  vastustaminen

Tarkistus 255

Ehdotus asetukseksi

204 artikla – 1 kohta

1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua
  säädöstä kahden
  kuukauden kuluessa siitä, kun
  säädös
  on annettu tiedoksi.

1.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa
  komission 196 b, 196 c ja 199 artiklan mukaisesti ehdottamaa
  delegoitua
  asetusta kolmen
  kuukauden kuluessa siitä, kun
  asetus
  on annettu tiedoksi.

Tarkistus 256

Ehdotus asetukseksi

204 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua
  säädöstä
  , se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.

2.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua
  asetusta
  , se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  ,
  ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.

Tarkistus 257

Ehdotus asetukseksi

204 artikla – 3 kohta

3.   Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua
  säädöstä
  ,
  se ei tule voimaan
  .
  Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.

3.   Jos
  joko
  Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua
  asetusta ja ehdottaa siihen muutoksia 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa
  ,
  komissio panee muutokset merkille ja voi antaa tarkistetun delegoidun asetuksen
  .
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa tällaista tarkistettua delegoitua asetusta tämän artiklan mukaisesti.

Tarkistus 258

Ehdotus asetukseksi

204 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa pyytää komissiota antamaan osittain tai kokonaan tarkistetun delegoidun asetuksen. Ne ilmoittavat toisilleen ensi tilassa aikomuksestaan esittää tällainen pyyntö.

Tarkistus 259

Ehdotus asetukseksi

205 artikla

Tarkistaminen

Uudelleentarkastelu

Tätä asetusta
  tarkistetaan
  aina tarpeen mukaan ja
  tarkistaminen
  tehdään SEUT-sopimuksen
  322 artiklassa
  ja Euratomin perustamissopimuksen 183 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

Tätä asetusta
  tarkastellaan uudelleen kolmen vuoden välein tai
  aina tarpeen mukaan ja
  uudelleen tarkastelu
  tehdään SEUT-sopimuksen
  322 artiklan 1 kohdassa
  ja Euratomin perustamissopimuksen 183 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

Tässä asetuksessa säädettyjä kynnysarvoja voidaan mukauttaa inflaatioon 199 artiklassa tarkoitetulla delegoidulla asetuksella 202, 203 ja 204 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 260

Ehdotus asetukseksi

208 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1.
     Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.

2.
     Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.

Edellä olevaa 56 artiklaa sovelletaan
  ainoastaan sellaisiin sitoumuksiin, jotka on tehty 167 artiklassa tarkoitetuista varoista 1 päivänä tammikuuta 2014 tai tämän jälkeen
  .

3.
     Edellä olevaa 56 artiklaa sovelletaan
  vasta 1 päivästä tammikuuta 2014. Siihen saakka on voimassa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 53 b artikla.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin soveltaa 56 artiklan 2 kohtaa jo 1 päivästä tammikuuta 2012.

Jos jäsenvaltiot toimittavat 56 artiklan 6 b kohdassa tarkoitetun kansallisen lausuman, myös 56 artiklan 6 b kohdan viimeistä alakohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (6) mukaisten elinten hyväksyntä ei vaikuta näiden elinten tehtäviin. Hyväksytyt elimet ovat toimivaltaisia hoitamaan tehtäviään 1 päivästä tammikuuta 2014.

4.
     
  Edellä olevaa 5 artiklan 4 kohtaa sovelletaan välittömästi tämän asetuksen julkaisemisen jälkeen.

Virheeksi ja/tai sääntöjenvastaisuudeksi ei katsota sitä, että avustuksen saajat ovat soveltaneet asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 5 artiklan 5 kohtaa turvautumatta korollisiin tileihin.

Tarkistus 261

Ehdotus asetukseksi

Liite (uusi)

Tämän asetuksen 199 artiklan mukainen delegoitua asetusta koskeva liite

5 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan määrittää säännöt, jotka koskevat ennakkomaksuista kertyviä korkotuottoja koskevaa kirjanpitoa.

8 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tietyn varainhoitovuoden määrärahoja.

9 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat määrärahojen peruuttamista ja siirtämistä varainhoitovuodelta toiselle.

16 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa säännöt, jotka koskevat euron ja muiden valuuttojen välisiä muuntokursseja.

18 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan säätää ulkoisten ja sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen esittämisestä talousarviossa ja niitä vastaavien määrärahojen avaamisesta sekä määrittää säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia tutkimusohjelmiin. Delegoidulla asetuksella voidaan lisäksi täydentää tätä asetusta, kun kyse on tuotosta, joka saadaan liiallisten alijäämien vuoksi jäsenvaltioille langetetuista seuraamuksista, ja käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista, jotka saadaan EFTA-valtioiden osallistumisesta tiettyihin unionin ohjelmiin.

19 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat unionille annettujen lahjoitusten vastaanottamista.

20 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat verosaamisia koskevaa tiliä.

22 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat muiden toimielinten kuin komission määrärahasiirtojen prosenttiosuuksien laskentaa ja määrärahasiirtopyyntöjen perustelemista.

23 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat komission sisäisten määrärahasiirtojen prosenttiosuuksien laskentaa ja määrärahasiirtopyyntöjen perustelemista.

25 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat hätäapuvarauksesta tehtäviä määrärahasiirtopyyntöjä.

26 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ennakko-, väli- ja jälkiarviointeja.

27 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat rahoitusselvitykseen sovellettavia vaatimuksia.

30 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat talousarvion alustavaa julkaisemista.

31 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat varojen saajia välillisen hallinnoinnin yhteydessä koskevien tietojen julkaisemista.

34 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan määrittää yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat rahoitussuunnitelmaa.

38 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat lisätalousarvioesityksiä.

41 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä talousarviossa käytetystä luokittelusta.

46 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat talousarvion esitystapaa, viimeksi päättyneen varainhoitovuoden toteutuneiden menojen määritelmä mukaan luettuna, talousarvion selvitysosia ja henkilöstötaulukkoa.

50 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat talousarvion toteuttamista moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, ja tietoja henkilötietojen luovuttamisesta tarkastuksia varten.

51 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat perussäädöstä ja 51 artiklassa lueteltuja poikkeuksia.

55 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat talousarvion toteuttamistapoja, suora keskitetty hallinnointi, toimivallan siirtäminen toimeenpanovirastoille, erityissäännökset välillisestä hallinnoinnista kansainvälisten järjestöjen kanssa ja julkisoikeudellisten elinten tai julkisen palvelun tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten elinten nimeäminen mukaan luettuina.

56 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat hallinnointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mukaan luettuina niihin edellytyksiin sovellettavat alakohtaiset säännöt, joiden täyttyessä voidaan keskeyttää maksut jäsenvaltioille, rekisterin laatiminen elimistä, jotka ovat alakohtaisten asetusten mukaan vastuussa hallinnoinnista, todistusten myöntämisestä ja tarkastustoiminnasta, toimenpiteet parhaiden käytänteiden edistämiseksi ja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen laatiminen.

57 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat välillistä hallinnointia muiden yhteisöjen ja henkilöiden kuin jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamistehtävien siirtämistä koskevan sopimuksen sisältö, niiden välillistä hallinnointia koskevien edellytysten määrittäminen, joiden mukaisesti komission järjestelmät, säännöt ja menettelyt vastaavat muiden yhteisöjen ja henkilöiden kuin jäsenvaltioiden järjestelmiä, sääntöjä ja menettelyjä, hallinnolliset vahvistuslausumat ja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen laatiminen mukaan luettuina.

58 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat välilliseen hallinnointiin liittyvien sääntöjen ja menettelyjen ennakkoarviointia.

61 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat taloushallinnon toimijoiden oikeuksia ja velvollisuuksia.

63 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ennakko- ja jälkitarkastuksia, tositteiden säilyttämistä, johtosääntöä, tulojen ja menojen hyväksyjän pidättäytymistä toimenpiteistä, tietojen toimittamista tilinpitäjälle ja neuvottelumenettelystä raportoimista.

65 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tilinpitäjän toimivaltuuksia ja tehtäviä, tilinpitäjän nimeäminen ja palvelussuhteen päättyminen, lausunto kirjanpitojärjestelmistä ja omaisuuden luettelointijärjestelmistä, kassanhallinta ja pankkitilien hoitaminen, tilien allekirjoitukset, tilien hoitaminen, tilisiirrot ja valuuttojen muuntaminen, maksutavat, oikeushenkilörekisteri ja tositteiden säilyttäminen mukaan luettuina.

66 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan antaa yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat henkilöitä, jotka on valtuutettu hoitamaan tilejä paikallisessa yksikössä.

67 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa ennakkotilejä koskevat edellytykset sekä säännöt myös ulkoisia toimia varten, mukaan luettuina säännöt, jotka koskevat ennakoiden hoitajien valintaa, varojen hankkimista ennakkotileihin sekä tulojen ja menojen hyväksyjien ja tilinpitäjien tekemiä tarkastuksia.

69 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tulojen ja menojen hyväksyjän, tilinpitäjän ja ennakoiden hoitajan vastuuta laittomasta toiminnasta, petoksesta tai lahjonnasta.

70 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan antaa valtuutettuihin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavia yksityiskohtaisia sääntöjä, toimeksiantojen vahvistamista ja taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen tehtävää koskevat säännöt mukaan luettuina.

71 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tilinpitäjien vastuuta muissa väärinkäytöstapauksissa.

72 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ennakoiden hoitajien vastuuta muissa väärinkäytöstapauksissa.

75 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat saamisennusteita ja saamisen vahvistamista, menettely ja tositteet mukaan luettuina, sekä viivästyskorkoja.

76 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat perintämääräyksen laatimista.

77 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat perintätapaa, periminen kuittaamalla, perintämenettely silloin, kun maksua ei suoriteta vapaaehtoisesti, maksuaikojen myöntäminen, sakkojen ja muiden seuraamusmaksujen perintä, vahvistetun saamisen perinnästä luopuminen ja vahvistetun saamisen peruuttaminen mukaan luettuina.

77 b artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat komission tekemien rahoitusoikaisujen perusteiden ja menettelyjen täytäntöönpanoa.

78 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat vanhentumisaikaa.

80 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa säännöt, jotka koskevat sakoista ja seuraamusmaksuista peräisin olevia määriä sekä niistä kertyneitä korkoja.

81 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat rahoituspäätöstä.

82 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sitoumuksia, kokonaissitoumusten hyväksymistä, saman allekirjoittajan vaatimusta ja alustavilla sitoumuksilla katettavia hallintomenoja.

83 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia, yksittäisten sitoumusten kirjaaminen mukaan luettuna.

84 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sitoumuksiin sovellettavia tarkastuksia.

85 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat menojen vahvistamista, hyväksymismerkintä henkilöstömenoissa sekä julkisten hankintojen ja avustusten väli- ja loppumaksuissa, tarkastusmerkintä ennakko- ja välimaksuissa sekä hyväksymis- ja tarkastusmerkinnän tekeminen mukaan luettuina.

86 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat menojen hyväksymistä, maksumääräysten pakollisten mainintojen määrittäminen sekä tulojen ja menojen hyväksyjän tekemät maksumääräysten tarkastukset mukaan luettuina.

87 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat maksutyyppejä ja tositteita.

89 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat maksuaikoja.

90 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tapahtumien sähköistä hallinnointia.

92 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sisäisen tarkastajan nimeämistä.

93 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sisäisen tarkastajan valtuuksia ja tehtäviä.

94 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sisäisen tarkastajan riippumattomuutta ja vastuuta.

95 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat erilaisia hankintasopimuksia, puitesopimukset ja erillissopimukset mukaan luettuina.

97 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat hankintasopimusten julkaisutoimenpiteisiin ja ilmoitusten julkaisemiseen sovellettavia vaatimuksia.

98 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat hankintamenettelytapoja, yhteisesti jäsenvaltioiden kanssa toteutettavia hankintamenettelyjä ja vähäisiä hankintoja.

99 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tarjouspyyntöasiakirjojen sisältöä, mahdollisuus hintojen tarkistamiseen ja sitä koskevat edellytykset sekä tekniset eritelmät mukaan luettuina.

100 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat perusteita toimijan sulkemiseksi tarjouskilpailun ulkopuolelle. Siinä voidaan määrittää, mikä hyväksytään riittäväksi todisteeksi siitä, ettei kyse ole poissulkemiseen edellyttävästä tilanteesta. Siinä voidaan poissulkemisen ollessa kyseessä myös vahvistaa poissulkemisen kesto.

101 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat perusteita toimijan sulkemiseksi hankintamenettelyn ulkopuolelle menettelyn aikana. Siinä voidaan määrittää, mikä hyväksytään riittäväksi todisteeksi siitä, ettei kyse ole poissulkemiseen edellyttävästä tilanteesta. Siinä voidaan poissulkemisen ollessa kyseessä myös vahvistaa poissulkemisen kesto.

102 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan määrittää yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat poissulkemisia koskevaa keskustietokantaa.

103 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat sellaiselle tarjoajalle tai ehdokkaalle määrättäviä hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia, joka on antanut vääriä tietoja, tehnyt huomattavan virheen tai syyllistynyt sääntöjenvastaisuuteen tai petokseen tai jonka on todettu rikkoneen vakavasti sopimusvelvoitteitaan.

104 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan määritellä valinta- ja ratkaisuperusteet. Siinä voidaan myös määritellä asiakirjat, joilla voidaan osoittaa vakavaraisuus ja luottokelpoisuus sekä tekninen suorituskyky ja ammatillinen pätevyys. Delegoitu asetus voi myös sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sähköisiä huutokauppoja ja hinnaltaan poikkeuksellisen alhaisia tarjouksia.

105 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tarjousten jättämistä. Siinä voidaan vahvistaa tarjousten ja osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetut määräajat, tarjouskilpailuasiakirjojen saatavuutta koskevat määräajat ja määräajat kiireellisissä tapauksissa. Siinä voidaan määritellä myös erilaiset lähetystavat. Siinä voidaan myös vahvistaa säännöt, jotka koskevat tarjousvakuuden mahdollisuutta, tarjousten ja osallistumishakemusten avaamista sekä tarjousten ja osallistumishakemusten arviointikomiteaa.

106 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tasapuolisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita. Siinä voidaan määritellä hankintamenettelyn aikana sallitut yhteydenotot hankintaviranomaisen ja tarjoajien välillä, arvioinnista laadittavaa pöytäkirjaa koskevat vähimmäisvaatimukset ja hankintaviranomaisen tekemän päätöksen vähimmäistiedot.

107 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tarjouskilpailun ratkaisua, tarjoajille suunnattua tiedotusta sekä sopimuksen allekirjoittamista ja täyttämistä.

108 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tarjoajille suunnattua tiedotusta, hankintamenettelyn peruuttaminen mukaan luettuna.

109 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat toimeksisaajilta vaadittavia vakuuksia.

110 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sopimuksen täytäntöönpanon keskeyttämistä virheiden, sääntöjenvastaisuuksien tai petosten vuoksi.

111 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat hankintaviranomaisen tehtäviä, riittävän tason määrittely kynnysarvojen laskemista varten mukaan luettuna.

112 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat sovellettavia kynnysarvoja, erillisiä hankintoja ja hankintojen jakamista eriin sekä eräiden hankintojen arvon arviointia.

113 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tarjouskilpailuun osallistumista ja hankintamarkkinoille pääsyyn liittyviä todistuksia.

114 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat Maailman kauppajärjestön hankintasääntöjä.

115 artikla

Delegoidulla asetuksella voidaan täsmentää yksityiskohtaisemmin avustusten soveltamisala ja sisältö, ja se voi sisältää sääntöjä, joilla määritetään, tehdäänkö avustuksista sopimus vai päätös. Delegoitu asetus voi myös sisältää tietoja puitekumppanuussopimusten käytöstä.

116 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan määrittää säännöt, jotka koskevat eri avustusmuotoja.

117 artikla

Delegoidulla asetuksella voidaan täydentää avustuksiin sovellettavia yleisiä periaatteita, voiton tuottamisen kieltävä sääntö ja yhteisrahoitusperiaate mukaan luettuina.

117 a artikla

Delegoidulla asetuksella voidaan täsmentää avustuskelpoisia kustannuksia.

118 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan määrittää vaatimukset, jotka koskevat vuotuista työohjelmaa, ehdotuspyyntöjen sisältöä, ehdotuspyyntöjen osalta sovellettavia poikkeuksia, hakijoille ilmoittamista ja avustusten myöntämisestä tehdyn päätöksen julkaisemista.

119 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat päällekkäisten avustusten kiellon periaatetta.

120 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat taannehtivia avustuksia.

122 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat avustushakemuksiin sovellettavia järjestelyjä, avustuskelpoisuuden todistamista, hakijoita, jotka eivät ole oikeushenkilöitä, yhden hakijan muodostavia oikeushenkilöitä, taloudellisia ja hallinnollisia seuraamuksia, avustuskelpoisuusperusteita ja hyvin vähäisiä avustuksia.

123 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat valinta- ja myöntämisperusteita.

124 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat hakemusten arviointia ja avustusten myöntämistä sekä hakijoille ilmoittamista.

125 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ennakkomaksutakuuta.

126 artikla

Delegoidulla asetuksella voidaan täsmentää sääntöjä, jotka koskevat avustusten maksamista ja tarkastuksia, tositteita sekä avustuksen keskeyttämistä ja pienentämistä koskevat säännöt mukaan luettuina.

126 a artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan vahvistaa hyväksyttyjä elimiä ja komissiota koskevat tietojen säilyttämisen määräajat.

126 c artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat selvityskomiteoiden toimivaltuuksia ja kokoonpanoa.

127 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat toiminnan toteuttamiseksi tehtäviä julkisia hankintoja ja tukea kolmansille.

133 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat selvitystä varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.

135 artikla

Delegoidussa asetuksessa voidaan täsmentää yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet, toimintojen jatkuvuuden periaate, varovaisuusperiaate, kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuuden periaate, tietojen vertailtavuuden periaate, olennaisuuden ja yhteenkokoamisen periaate, bruttoperiaate ja sisältöpainotteisuuden periaate mukaan luettuina, sekä tositteita koskevat säännöt.

136 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tilinpäätöslaskelmia, tuotto- ja kululaskelmat, rahavirtalaskelmat, tilinpäätöslaskelmien liitetiedot ja lisätiedot mukaan luettuina.

137 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat talousarviotilien sisältöä.

139 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tilinpäätöksen hyväksymistä, lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen toimittaminen mukaan luettuna.

142 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat talousarviokirjanpitoa, tietojenkäsittelyjärjestelmien käyttö mukaan luettuna.

145 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat kirjanpidon kirjauksia. Se voi myös sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat kirjanpitokirjoja, koetasetta, kirjanpidon täsmäytyksiä, kirjausten viemistä päiväkirjaan ja tilien täsmäyttämistä.

147 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat talousarviokirjanpidon pitämistä ja kirjanpidon sisältämiä tietoja.

148 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat omaisuusluetteloa ja omaisuuden jälleenmyynti- ja luovutusmenettelyä, edustustojen omaisuusluetteloita koskevat säännöt mukaan luettuina.

173 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tutkimuksen toimintamuotoja.

175 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat yhteistä tutkimuskeskusta.

176 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ulkoisista toimista rahoituskelpoisia toimia.

178 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ulkoisia toimia koskevia erityisrahastoja.

179 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ulkoisten toimien toteuttamista välillisen hallinnoinnin kautta.

180 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ulkoisten toimien toteuttamista koskevia sopimuksia yhteisöjen kanssa, erityislainoja ja pankkitilejä koskevat säännöt mukaan luettuina.

181 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ulkoisiin toimiin liittyviä hankintoja.

182 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tarjouskilpailuihin osallistumista.

183 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ulkoisen toimen täysimääräistä rahoittamista ja rahoitushakemuksia.

184 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat välillisen hallinnoinnin yhteydessä sovellettavia avustusmenettelyjä.

187 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat unionin virastojen tehtäväalaa ja toimielinten toimivaltuuksien siirtämistä unionin virastoille.

188 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat unionin virastojen määrärahoja, joidenkin tehtävien siirtäminen tilinpitäjän toimesta, kassavarat ja pankkitilit mukaan luettuina.

191 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat tulojen ja menojen hyväksyjän toimivaltuuksien siirtämistä toimielinten yhteisen viraston johtajalle.

193 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat hallintomäärärahojen ja vuokravakuuksien soveltamisalaa.

195 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat erityisiä hallintomäärärahoja, kiinteistöhankkeet sekä toimielinten henkilöstölle maksettavat palkkaennakot mukaan luettuina.

196 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ulkopuolisia asiantuntijoita.

197 artikla

Delegoitu asetus voi sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat siirtymäsäännöksiä, takuutilin selvittäminen sekä kynnysarvojen ja rahamäärien ajantasaistaminen mukaan luettuina.

---

(1)  Tarkistusten hyväksymisen jälkeen asia päätettiin palauttaa valiokuntakäsittelyyn työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (A7-0325/2011).

(2)  
  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0401.

(3)  

  EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1

  .

(4)  

  EUVL L 400, 30.12.2006, s. 1

  .

(5)  
  Tämän asetuksen voimaantulopäivä.

(6)  

  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25

  .

---

Torstai 27. lokakuuta 2011

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/270

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjuminen ***I

P7_TA(2011)0468

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja puitepäätöksen 2004/68/YOS kumoamisesta (KOM(2010)0094 – C7-0088/2010 – 2010/0064(COD))

2013/C 131 E/27

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0094), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2010)0094),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 2 kohdan sekä 83 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0088/2010), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan 2 kohdan sekä 83 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0088/2010),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. syyskuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. syyskuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0294/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A7-0294/2011),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan parlamentin ja neuvoston yhteisen lausuman;

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

3.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 48, 15.2.2011, s. 138.

---

Torstai 27. lokakuuta 2011P7_TC1-COD(2010)0064

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 27. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2011/93/EU.)

---

Torstai 27. lokakuuta 2011LIITE

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma lasten houkuttelemisesta seksuaalisiin tarkoituksiin

Ottaen huomioon, että muunlainen kuin internetin kautta tapahtuva lasten houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin tarkoittaa seksuaalista itsemääräämisoikeutta koskevaa suojaikärajaa nuoremman lapsen tahallista taivuttelua puhumalla, kirjoituksin taikka audiovisuaalisen aineiston tai vastaavan esityksen avulla tapaamaan aikuinen seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta annetun direktiivin 3 artiklan 4 kohdassa ja 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun rikoksen tekemiseksi,

ottaen huomioon, että jäsenvaltioiden kansallinen lainsäädäntö kattaa jo muuten kuin internetin kautta tapahtuvan lasten houkuttelemisen seksuaalisiin tarkoituksiin erilaisten rikosten muodossa, joko seksuaalisen hyväksikäytön yrityksenä tai valmisteluna tai sen erityisenä muotona,

Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottavat jäsenvaltioita tutkimaan tarkoin rikoslainsäädäntönsä määritelmät, jotka liittyvät muuten kuin internetin kautta tapahtuvaan lasten houkuttelemiseen seksuaalisiin tarkoituksiin, sekä tarvittaessa parantamaan ja korjaamaan rikoslainsäädäntöään mahdollisten oikeudellisesti sääntelemättömien tilanteiden poistamiseksi.

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/271 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/271

---

Torstai 27. lokakuuta 2011Kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määritteleminen kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi ***I

P7_TA(2011)0469

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi sekä myönnetyn suojelun sisällöstä (uudelleenlaatiminen) (KOM(2009)0551 – C7-0250/2009 – 2009/0164(COD))

2013/C 131 E/28

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0551), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0551),

| — | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan sekä 63 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan c alakohdan, 2 alakohdan a alakohdan ja 3 alakohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0250/2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan sekä 63 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan c alakohdan, 2 alakohdan a alakohdan ja 3 alakohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0250/2009),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle Lissabonin sopimuksen voimaantulon vaikutuksista käynnissä oleviin toimielinten päätöksentekomenettelyihin (KOM(2009)0665),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan sekä 78 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan sekä 78 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. huhtikuuta 2010 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. huhtikuuta 2010 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 2. helmikuuta 2010 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 2. helmikuuta 2010 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 87 ja 55 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0271/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A7-0271/2011),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset niiden asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset niiden asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset;

| 2. | tukee tähän päätöslauselmaan liitettyä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteistä poliittista lausumaa selittävistä asiakirjoista; |
| --- | --- |

2.

tukee tähän päätöslauselmaan liitettyä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteistä poliittista lausumaa selittävistä asiakirjoista;

| 3. | panee merkille tähän päätöslauselmaan liitetyn jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman selittävistä asiakirjoista; |
| --- | --- |

3.

panee merkille tähän päätöslauselmaan liitetyn jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman selittävistä asiakirjoista;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 18, 19.1.2011, s. 80.

(2)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torstai 27. lokakuuta 2011P7_TC1-COD(2009)0164

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 27. lokakuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/.../EU antamiseksi vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle (uudelleenlaadittu)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2011/95/EU.)

---

Torstai 27. lokakuuta 2011LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen poliittinen lausuma selittävistä asiakirjoista

Toimielimet myöntävät, että tietojen, joita jäsenvaltiot toimittavat komissiolle direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, on oltava "selviä ja täsmällisiä" (1), jotta komissio pystyisi suoriutumaan tehtävästään, joka on unionin oikeuden soveltamisen valvonta.

Tämän vuoksi Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tyytyväisiä selittävistä asiakirjoista annettuun jäsenvaltioiden ja komission yhteiseen poliittiseen lausumaan.

Näin ollen toimielimet ovat yksimielisiä siitä, että silloin, kun asiakirjojen toimittamisen tarve ja suhteellisuus ovat selittävistä asiakirjoista annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti perusteltuja, asianomaiseen direktiiviin sisällytetään seuraava johdanto-osan kappale:

"Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista [päivämäärä] annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna."

Komissio tiedottaa 1. päivään marraskuuta 2013 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kummankin selittävistä asiakirjoista annetun poliittisen lausuman täytäntöönpanosta.

Toimielimet sitoutuvat noudattamaan näitä periaatteita 1. päivästä marraskuuta 2011 lähtien uusiin ja käsiteltävinä oleviin direktiiviehdotuksiin, lukuun ottamatta niitä ehdotuksia, joista Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat jo päässeet yhteisymmärrykseen.

Jäsenvaltioiden ja komission yhteinen poliittinen lausuma selittävistä asiakirjoista

Jäsenvaltioiden ja komission yhteinen poliittinen lausuma selittävistä asiakirjoista

SEUT-sopimuksen 288 artiklan mukaisesti "direktiivi velvoittaa saavutettavaan tulokseen nähden jokaista jäsenvaltiota, jolle se on osoitettu, mutta jättää kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot".

direktiivi velvoittaa saavutettavaan tulokseen nähden jokaista jäsenvaltiota, jolle se on osoitettu, mutta jättää kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot

Jäsenvaltiot ja komissio tunnustavat, että unionin oikeuden tehokas täytäntöönpano on unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamisen edellytys ja että vaikka vastuu sen täytäntöönpanosta on ensisijaisesti jäsenvaltioilla, kyse on yhteistä etua koskevasta asiasta, sillä sen tarkoituksena on muun muassa luoda tasapuoliset toimintaedellytykset kaikissa jäsenvaltioissa.

Jäsenvaltiot ja komissio myöntävät, että unionin direktiivien asianmukainen ja oikea-aikainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on oikeudellinen velvoite. Ne panevat merkille, että perussopimuksissa komission tehtäväksi annetaan unionin oikeuden soveltamisen valvonta, ja ovat yhtä mieltä siitä, että niistä toimista ilmoittamisen, joilla unionin oikeutta saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, pitäisi auttaa komissiota tämän tehtävän toteuttamisessa.

Tässä yhteydessä jäsenvaltiot myöntävät, että tietojen, jotka ne toimittavat komissiolle direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä "on oltava selviä ja täsmällisiä" ja niistä "on ilmettävä ristiriidattomasti, millä laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä" tai muilla kansallisen lainsäädännön säännöksillä tai tarvittaessa kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytännöllä jäsenvaltiot katsovat täyttäneensä niille direktiivissä asetetut eri vaatimukset (2).

on oltava selviä ja täsmällisiä

on ilmettävä ristiriidattomasti, millä laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä

2

Parantaakseen niiden tietojen laatua, jotka koskevat unionin direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä silloin, kun komissio katsoo, että tämä edellyttää asiakirjoja, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde, se perustelee asiaa koskevia ehdotuksia antaessaan tapauskohtaisesti tällaisten asiakirjojen toimittamisen tarpeen ja suhteellisuuden ottaen erikseen huomioon sekä direktiivin että sen osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen monimutkaisuus sekä mahdolliset hallinnolliset lisärasitteet.

Perustelluissa tapauksissa jäsenvaltiot sitoutuvat liittämään täytäntöönpanotoimia koskevaan ilmoitukseen yhden tai useamman selittävän asiakirjan, jotka voivat olla muodoltaan vastaavuustaulukoita tai muita samaan tarkoitukseen sopivia asiakirjoja.

---

(1)  Ks. unionin tuomioistuimen 16. heinäkuuta 2009 asiassa C-427/07 antaman tuomion 107 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

1

(2)  Ks. unionin tuomioistuimen 16. heinäkuuta 2009 asiassa C-427/07 antaman tuomion 107 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

2

---

| 8.5.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 131/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 131/274

---

Torstai 27. lokakuuta 2011EU:n ja Australian sopimus PNR-tietojen käsittelemisestä ja siirtämisestä ***

P7_TA(2011)0470

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 27. lokakuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi lentoliikenteen harjoittajien PNR- eli matkustajarekisteritietojen käsittelemistä ja siirtämistä Australian tulli- ja rajavartiolaitokselle koskevan Euroopan unionin ja Australian välisen sopimuksen tekemisestä (09825/2011 – C7-0304/2011 – 2011/0126(NLE))

2013/C 131 E/29

(Hyväksyntä)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09825/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09825/2011),

| — | ottaa huomioon edellä mainittuun esitykseen neuvoston päätökseksi liitetyn luonnoksen Euroopan unionin ja Australian väliseksi sopimukseksi lentoliikenteen harjoittajien PNR- eli matkustajarekisteritietojen käsittelemisestä ja siirtämisestä Australian tulli- ja rajavartiolaitokselle (10093/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon edellä mainittuun esitykseen neuvoston päätökseksi liitetyn luonnoksen Euroopan unionin ja Australian väliseksi sopimukseksi lentoliikenteen harjoittajien PNR- eli matkustajarekisteritietojen käsittelemisestä ja siirtämisestä Australian tulli- ja rajavartiolaitokselle (10093/2011),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta (KOM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta (KOM(2010)0492),

| — | ottaa huomioon SWIFT-järjestelmästä, matkustajarekisteriä koskevasta sopimuksesta ja näistä kysymyksistä käytävästä transatlanttisesta vuoropuhelusta 14. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman (1), EU:n ja Australian välisen matkustajarekisteritietoja koskevan sopimuksen arvioinnista 22. lokakuuta 2008 antamansa suosituksen (2), neuvottelujen aloittamiseksi PNR- eli matkustajarekisteritietoja koskevien sopimusten tekemiseksi Yhdysvaltojen, Australian ja Kanadan kanssa 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (3) ja matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SWIFT-järjestelmästä, matkustajarekisteriä koskevasta sopimuksesta ja näistä kysymyksistä käytävästä transatlanttisesta vuoropuhelusta 14. helmikuuta 2007 antamansa päätöslauselman (1), EU:n ja Australian välisen matkustajarekisteritietoja koskevan sopimuksen arvioinnista 22. lokakuuta 2008 antamansa suosituksen (2), neuvottelujen aloittamiseksi PNR- eli matkustajarekisteritietoja koskevien sopimusten tekemiseksi Yhdysvaltojen, Australian ja Kanadan kanssa 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman (3) ja matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 19. lokakuuta 2010 matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta annetusta komission tiedonannosta (5) ja 15. heinäkuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi lentoliikenteen harjoittajien PNR- eli matkustajarekisteritietojen käsittelemistä ja siirtämistä Australian tulli- ja rajavartiolaitokselle koskevan Euroopan unionin ja Australian välisen sopimuksen tekemisestä (6) antamat lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 19. lokakuuta 2010 matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta annetusta komission tiedonannosta (5) ja 15. heinäkuuta 2011 esityksestä neuvoston päätökseksi lentoliikenteen harjoittajien PNR- eli matkustajarekisteritietojen käsittelemistä ja siirtämistä Australian tulli- ja rajavartiolaitokselle koskevan Euroopan unionin ja Australian välisen sopimuksen tekemisestä (6) antamat lausunnot,

| — | ottaa huomioon 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän 12. marraskuuta 2010 antaman lausunnon 7/2010 matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta annetusta komission tiedonannosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän 12. marraskuuta 2010 antaman lausunnon 7/2010 matkustajarekisteritietojen (PNR) siirtoa kolmansiin maihin koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta annetusta komission tiedonannosta,

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 82 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d alakohdan sekä 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 82 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan d alakohdan sekä 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C7-0304/2011),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan ja 90 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen sekä ulkoasiainvaliokunnan lausunnon (A7-0364/2011), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen sekä ulkoasiainvaliokunnan lausunnon (A7-0364/2011),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle;

| 2. | ottaa huomioon, että menettely 2009/0186(NLE) on rauennut, koska vuoden 2008 PNR-sopimus Euroopan unionin ja Australian välillä on korvattu uudella PNR-sopimuksella; |
| --- | --- |

2.

ottaa huomioon, että menettely 2009/0186(NLE) on rauennut, koska vuoden 2008 PNR-sopimus Euroopan unionin ja Australian välillä on korvattu uudella PNR-sopimuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Australian hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Australian hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 287 E, 29.11.2007, s. 349.

(2)  EUVL C 15 E, 21.1.2010, s. 46.

(3)  EUVL C 81 E, 15.3.2011, s. 70.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0397.

(5)  EUVL C 357, 30.12.2010, s. 7.

(6)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---