# Az Európai Unió C 168E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.168.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 168E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. június 14. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.168.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 168E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. június 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. december 13–15-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 110 E, 2012.4.17.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. december 13., kedd |
| 2013/C 168E/01 | Kereskedelmi és befektetési akadályokAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról (2011/2115(INI)) | 1 |
| | 2011. december 14., szerda |
| 2013/C 168E/02 | Az Európai Közösség és a Marokkói Királyság közötti, a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyvAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyvről (2011/2949(RSP)) | 8 |
| 2013/C 168E/03 | A pénzügyi válság hatása a védelmi ágazatraAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról (2011/2177(INI)) | 9 |
| 2013/C 168E/04 | Az EU–Oroszország csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása a 2011. december 15-i, küszöbönálló brüsszeli EU–Oroszország csúcstalálkozóról és a 2011. december 4-i Állami Duma-választások eredményéről | 21 |
| 2013/C 168E/05 | Az európai szomszédságpolitikaAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról (2011/2157(INI)) | 26 |
| 2013/C 168E/06 | Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívásokAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az EU terrorizmus elleni politikájáról: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások (2010/2311(INI)) | 45 |
| | 2011. december 15., csütörtök |
| 2013/C 168E/07 | Az Afganisztánnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás költségvetési ellenőrzéseAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az Európai Unió Afganisztánnak nyújtott pénzügyi támogatásának költségvetési ellenőrzéséről (2011/2014(INI)) | 55 |
| 2013/C 168E/08 | A Szíriában kialakult helyzetAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről | 65 |
| 2013/C 168E/09 | A makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblaAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről | 70 |
| 2013/C 168E/10 | Az egységes európai közlekedési térségAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egységes európai közlekedési térség megvalósításához vezető útitervről – Egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé (2011/2096(INI)) | 72 |
| 2013/C 168E/11 | Börtönkörülmények az EU-banAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az EU-n belüli börtönkörülményekről (2011/2897(RSP)) | 82 |
| 2013/C 168E/12 | A munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgásaAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgásáról | 88 |
| 2013/C 168E/13 | Az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájaAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának állapotáról (2011/2008(INI)) | 91 |
| 2013/C 168E/14 | Munkahelyi biztonság és egészségvédelemAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007-2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről (2011/2147(INI)) | 102 |
| 2013/C 168E/15 | Azerbajdzsán, különösen Rafig Tagi ügyeAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása Azerbajdzsánról, különösen Rafig Tagi ügyéről | 117 |
| 2013/C 168E/16 | A nők helyzete Afganisztánban és PakisztánbanAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a nők helyzetéről Afganisztánban és Pakisztánban | 119 |
| 2013/C 168E/17 | Tunézia: Zakaría Búgirra ügyeAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása Tunéziáról: Zakaría Búgirra ügye | 126 |
| 2013/C 168E/18 | A nemzetközi lánynap támogatásaAz Európai Parlament 2011. december 15-i nyilatkozata a nemzetközi lánynap támogatására | 129 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. december 13–15-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 110 E, 2012.4.17.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. december 13., kedd

2013/C 168E/01

Kereskedelmi és befektetési akadályokAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról (2011/2115(INI))

1

2011. december 14., szerda

2013/C 168E/02

Az Európai Közösség és a Marokkói Királyság közötti, a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyvAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyvről (2011/2949(RSP))

8

2013/C 168E/03

A pénzügyi válság hatása a védelmi ágazatraAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról (2011/2177(INI))

9

2013/C 168E/04

Az EU–Oroszország csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása a 2011. december 15-i, küszöbönálló brüsszeli EU–Oroszország csúcstalálkozóról és a 2011. december 4-i Állami Duma-választások eredményéről

21

2013/C 168E/05

Az európai szomszédságpolitikaAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról (2011/2157(INI))

26

2013/C 168E/06

Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívásokAz Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az EU terrorizmus elleni politikájáról: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások (2010/2311(INI))

45

2011. december 15., csütörtök

2013/C 168E/07

Az Afganisztánnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás költségvetési ellenőrzéseAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az Európai Unió Afganisztánnak nyújtott pénzügyi támogatásának költségvetési ellenőrzéséről (2011/2014(INI))

55

2013/C 168E/08

A Szíriában kialakult helyzetAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről

65

2013/C 168E/09

A makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblaAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről

70

2013/C 168E/10

Az egységes európai közlekedési térségAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egységes európai közlekedési térség megvalósításához vezető útitervről – Egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé (2011/2096(INI))

72

2013/C 168E/11

Börtönkörülmények az EU-banAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az EU-n belüli börtönkörülményekről (2011/2897(RSP))

82

2013/C 168E/12

A munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgásaAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgásáról

88

2013/C 168E/13

Az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájaAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának állapotáról (2011/2008(INI))

91

2013/C 168E/14

Munkahelyi biztonság és egészségvédelemAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007-2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről (2011/2147(INI))

102

2013/C 168E/15

Azerbajdzsán, különösen Rafig Tagi ügyeAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása Azerbajdzsánról, különösen Rafig Tagi ügyéről

117

2013/C 168E/16

A nők helyzete Afganisztánban és PakisztánbanAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a nők helyzetéről Afganisztánban és Pakisztánban

119

2013/C 168E/17

Tunézia: Zakaría Búgirra ügyeAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása Tunéziáról: Zakaría Búgirra ügye

126

2013/C 168E/18

A nemzetközi lánynap támogatásaAz Európai Parlament 2011. december 15-i nyilatkozata a nemzetközi lánynap támogatására

129

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2011. december 14., szerda |
| 2013/C 168E/19 | Az állandó bizottságok létszámaAz Európai Parlament 2011. december 14-i határozata az állandó bizottságok számáról, összetételéről és hatásköréről (2011/2838(RSO)l | 130 |
| 2013/C 168E/20 | A küldöttségek létszámaAz Európai Parlament 2011. december 14-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek létszámáról (2011/2839(RSO)) | 132 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. december 14., szerda

2013/C 168E/19

Az állandó bizottságok létszámaAz Európai Parlament 2011. december 14-i határozata az állandó bizottságok számáról, összetételéről és hatásköréről (2011/2838(RSO)l

130

2013/C 168E/20

A küldöttségek létszámaAz Európai Parlament 2011. december 14-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek létszámáról (2011/2839(RSO))

132

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. december 13., kedd |
| 2013/C 168E/21 | A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekébenAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0226 - C7-0108/2011 - 2011/2080(ACI)) | 133 |
| I. MELLÉKLET | 134 |
| II. MELLÉKLET | 135 |
| 2013/C 168E/22 | 7/2011 sz. költségvetés-módosítási tervezet – az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele – Spanyolország és OlaszországAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD)) | 135 |
| 2013/C 168E/23 | Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele: Spanyolország (földrengés Lorcában) és Olaszországban (árvíz Veneto régióban)Az Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD)) | 137 |
| MELLÉKLET | 137 |
| 2013/C 168E/24 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Olaszország EGF/2011/002 Trentino-Alto Adige/Dél-Tirol – épületek építése referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország épületek építésére vonatkozó EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD)) | 138 |
| MELLÉKLET | 140 |
| 2013/C 168E/25 | Tájékoztatáshoz való jog a büntetőeljárás során ***IAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0215Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 141 |
| 2013/C 168E/26 | Karel Pinxten a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december13-i határozata Karel Pinxten a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE)) | 141 |
| 2013/C 168E/27 | Henrik Otbo a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Henrik Otbo a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/28 | Juan-Francisco Corona Ramón a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Juan-Francisco Corona Ramón a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/29 | Ville Itälänek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Ville Itälänek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE)) | 143 |
| 2013/C 168E/30 | Kevin Cardiff a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Kevin Cardiff a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/31 | Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/32 | Vítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata a Vítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE)) | 145 |
| 2013/C 168E/33 | Hans Gustaf Wessbergnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Hans Gustaf Wessbergnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0342/2011 – 2011/0807(NLE)) | 146 |
| 2013/C 168E/34 | Európai védelmi határozat ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az európai védelmi határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban elfogadott tanácsi álláspontról (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD)) | 146 |
| MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ | 147 |
| 2013/C 168E/35 | A tartózkodási és munkavállalási engedélyre irányuló egységes kérelmekkel kapcsolatos eljárás ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD)) | 148 |
| 2013/C 168E/36 | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságról (GFCM) szóló megállapodás hatálya alá tartozó terület ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről, valamint a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD)) | 149 |
| 2013/C 168E/37 | A meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosítása ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD)) | 150 |
| P7_TC2-COD(2009)0035Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 150 |
| 2013/C 168E/38 | A pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok esetében a pénzügyi irányításra vonatkozó egyes rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD)) | 151 |
| P7_TC1-COD(2011)0209Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 151 |
| | 2011. december 14., szerda |
| 2013/C 168E/39 | Előcsatlakozási támogatási eszköz ***IAz Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD)) | 152 |
| P7_TC1-COD(2011)0193Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 152 |
| 2013/C 168E/40 | Gyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékek ***IAz Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló 2001/112/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD)) | 153 |
| P7_TC1-COD(2010)0254Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra a Tanács 2001/112/EK irányelvének a gyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékek tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 153 |
| 2013/C 168E/41 | A háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek ***IAz Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2010)0298Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 154 |
| 2013/C 168E/42 | EU–Marokkó halászati partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE)) | 155 |
| 2013/C 168E/43 | Az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezése: CoeuréAz Európai Parlament 2011. december 14-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE)) | 155 |
| | 2011. december 15., csütörtök |
| 2013/C 168E/44 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2009/019 FR/Renault referenciaszámú kérelem – FranciaországAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország EGF/2009/019 FR/Renault referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD)) | 157 |
| MELLÉKLET | 159 |
| 2013/C 168E/45 | Nyilvános hozzáférés az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz ***IAz Európai Parlament 2011. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD)) | 159 |
| P7_TC1-COD(2008)0090Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 15-én került elfogadásraaz Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei dokumentumaihoz való hozzáférési jog általános elveinek és korlátainak meghatározásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1] | 160 |
| MELLÉKLET | 177 |
| 2013/C 168E/46 | Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2011. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2010)0303Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 15-én került elfogadásra az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 179 |
| 2013/C 168E/47 | Az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a kétoldalú textilkereskedelmi megállapodás lejártára tekintettel a megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) | 195 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. december 13., kedd

2013/C 168E/21

A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekébenAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0226 - C7-0108/2011 - 2011/2080(ACI))

133

I. MELLÉKLET

134

II. MELLÉKLET

135

2013/C 168E/22

7/2011 sz. költségvetés-módosítási tervezet – az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele – Spanyolország és OlaszországAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD))

135

2013/C 168E/23

Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele: Spanyolország (földrengés Lorcában) és Olaszországban (árvíz Veneto régióban)Az Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD))

137

MELLÉKLET

137

2013/C 168E/24

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Olaszország EGF/2011/002 Trentino-Alto Adige/Dél-Tirol – épületek építése referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország épületek építésére vonatkozó EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD))

138

MELLÉKLET

140

2013/C 168E/25

Tájékoztatáshoz való jog a büntetőeljárás során ***IAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0215Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

141

2013/C 168E/26

Karel Pinxten a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december13-i határozata Karel Pinxten a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE))

141

2013/C 168E/27

Henrik Otbo a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Henrik Otbo a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE))

142

2013/C 168E/28

Juan-Francisco Corona Ramón a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Juan-Francisco Corona Ramón a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE))

142

2013/C 168E/29

Ville Itälänek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Ville Itälänek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE))

143

2013/C 168E/30

Kevin Cardiff a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Kevin Cardiff a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE))

144

2013/C 168E/31

Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE))

144

2013/C 168E/32

Vítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata a Vítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE))

145

2013/C 168E/33

Hans Gustaf Wessbergnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéseAz Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Hans Gustaf Wessbergnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0342/2011 – 2011/0807(NLE))

146

2013/C 168E/34

Európai védelmi határozat ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az európai védelmi határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban elfogadott tanácsi álláspontról (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD))

146

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

147

2013/C 168E/35

A tartózkodási és munkavállalási engedélyre irányuló egységes kérelmekkel kapcsolatos eljárás ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD))

148

2013/C 168E/36

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságról (GFCM) szóló megállapodás hatálya alá tartozó terület ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről, valamint a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD))

149

2013/C 168E/37

A meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosítása ***IIAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD))

150

P7_TC2-COD(2009)0035Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

150

2013/C 168E/38

A pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok esetében a pénzügyi irányításra vonatkozó egyes rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD))

151

P7_TC1-COD(2011)0209Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

151

2011. december 14., szerda

2013/C 168E/39

Előcsatlakozási támogatási eszköz ***IAz Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD))

152

P7_TC1-COD(2011)0193Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

152

2013/C 168E/40

Gyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékek ***IAz Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló 2001/112/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD))

153

P7_TC1-COD(2010)0254Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra a Tanács 2001/112/EK irányelvének a gyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékek tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

153

2013/C 168E/41

A háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek ***IAz Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD))

154

P7_TC1-COD(2010)0298Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

154

2013/C 168E/42

EU–Marokkó halászati partnerségi megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE))

155

2013/C 168E/43

Az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezése: CoeuréAz Európai Parlament 2011. december 14-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

155

2011. december 15., csütörtök

2013/C 168E/44

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2009/019 FR/Renault referenciaszámú kérelem – FranciaországAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország EGF/2009/019 FR/Renault referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD))

157

MELLÉKLET

159

2013/C 168E/45

Nyilvános hozzáférés az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz ***IAz Európai Parlament 2011. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

159

P7_TC1-COD(2008)0090Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 15-én került elfogadásraaz Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei dokumentumaihoz való hozzáférési jog általános elveinek és korlátainak meghatározásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1]

az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről

Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei

hozzáférési jog általános elveinek és korlátainak meghatározásáról

160

MELLÉKLET

177

2013/C 168E/46

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2011. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD))

178

P7_TC1-COD(2010)0303Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 15-én került elfogadásra az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

179

2013/C 168E/47

Az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségAz Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a kétoldalú textilkereskedelmi megállapodás lejártára tekintettel a megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

195

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2011. december 13–15-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 110 E, 2012.4.17. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. december 13., kedd

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/1

---

2011. december 13., keddKereskedelmi és befektetési akadályok

P7_TA(2011)0565

Az Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról (2011/2115(INI))

2013/C 168 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásra (TBT-megállapodás), amelyet 1994-ben, a WTO-tárgyalások uruguayi fordulójának keretében fogadtak el (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásra (TBT-megállapodás), amelyet 1994-ben, a WTO-tárgyalások uruguayi fordulójának keretében fogadtak el (1),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (a kereskedelem akadályairól szóló rendelet) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendeletre (a kereskedelem akadályairól szóló rendelet) (2),

| — | tekintettel megelőző állásfoglalásaira, különösen az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i (3), az EU-USA transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló 2006. június 1-jei (4), az EU és India gazdasági és kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2006. szeptember 28-i (5), az interregionális társulási megállapodás megkötése céljából az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2006. október 12-i (6), a Globális Európa – A versenyképesség külső szempontjai tárgyú, 2007. május 22-i (7), az EU és Oroszország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2007. június 19-i (8), Az EU stratégiája az európai vállalatok piacra jutásának elősegítése érdekében tárgyú 2008. február 19-i (9), a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i (10), a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i (11), az EU–India szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2009. március 26-i (12), az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i (13), az EU és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2011. február 17-i (14), az európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i (15) állásfoglalásaira, a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2011. május 10-i álláspontjára (16), az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló 2011. május 11-i (17), az EU–Japán kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. május 11-i (18), az EU és Kanada közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. június 8-i (19), a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i (20), az „Új európai kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia keretében” című 2011. szeptember 27-i (21) és a közbeszerzés modernizálásáról szóló 2011. október 25-i (22) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel megelőző állásfoglalásaira, különösen az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok kilátásairól szóló 2005. október 13-i (3), az EU-USA transzatlanti gazdasági kapcsolatokról szóló 2006. június 1-jei (4), az EU és India gazdasági és kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2006. szeptember 28-i (5), az interregionális társulási megállapodás megkötése céljából az EU és a Mercosur közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2006. október 12-i (6), a Globális Európa – A versenyképesség külső szempontjai tárgyú, 2007. május 22-i (7), az EU és Oroszország közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2007. június 19-i (8), Az EU stratégiája az európai vállalatok piacra jutásának elősegítése érdekében tárgyú 2008. február 19-i (9), a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i (10), a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i (11), az EU–India szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2009. március 26-i (12), az Unió Latin-Amerikával fenntartott kereskedelmi kapcsolatairól szóló 2010. október 21-i (13), az EU és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló 2011. február 17-i (14), az európai befektetési politikáról szóló 2011. április 6-i (15) állásfoglalásaira, a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2011. május 10-i álláspontjára (16), az EU és India közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások jelenlegi helyzetéről szóló 2011. május 11-i (17), az EU–Japán kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. május 11-i (18), az EU és Kanada közötti kereskedelmi kapcsolatokról szóló 2011. június 8-i (19), a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról szóló 2011. szeptember 13-i (20), az „Új európai kereskedelempolitika az Európa 2020 stratégia keretében” című 2011. szeptember 27-i (21) és a közbeszerzés modernizálásáról szóló 2011. október 25-i (22) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a „Globális Európa – Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a „Globális Európa – Nemzetközi versenyképesség – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0567),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612),

| — | tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés, 2011 – Stratégiai gazdasági partnereink bevonása a piacra jutás javításába: A kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásával összefüggő fellépés prioritásai” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló jelentés, 2011 – Stratégiai gazdasági partnereink bevonása a piacra jutás javításába: A kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásával összefüggő fellépés prioritásai” című, az Európai Tanácsnak szóló bizottsági jelentésre (COM(2011)0114),

| — | tekintettel a Copenhagen Economics gazdasági tanácsadó központ „Az EU és Japán közötti kereskedelmi és beruházási akadályok értékelése” című, 2009. november 30-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Copenhagen Economics gazdasági tanácsadó központ „Az EU és Japán közötti kereskedelmi és beruházási akadályok értékelése” című, 2009. november 30-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0365/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0365/2011),

| A. | mivel a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) égisze alatt létrehozott, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer jelenti a legmegfelelőbb keretet a nyílt és tisztességes kereskedelem szabályozására és előmozdítására, valamint tisztességes és igazságos globális kereskedelmi szabályok biztosítására és kidolgozására; mivel a WTO reformjához további erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy demokratikusabb és hatékonyabb legyen, valamint hogy egyértelművé váljanak a többi kulcsfontosságú nemzetközi szervezethez fűződő kapcsolatai; |
| --- | --- |

A.

mivel a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) égisze alatt létrehozott, szabályokon alapuló többoldalú kereskedelmi rendszer jelenti a legmegfelelőbb keretet a nyílt és tisztességes kereskedelem szabályozására és előmozdítására, valamint tisztességes és igazságos globális kereskedelmi szabályok biztosítására és kidolgozására; mivel a WTO reformjához további erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy demokratikusabb és hatékonyabb legyen, valamint hogy egyértelművé váljanak a többi kulcsfontosságú nemzetközi szervezethez fűződő kapcsolatai;

| B. | mivel az EU részéről továbbra is elsőbbséget kell biztosítani a Dohai Fejlesztési Menetrend (DDA) kiegyensúlyozott és eredményes végrehajtásának, mely elősegítheti a fejlődő országok – és különösen a legkevésbé fejlett országok – integrálódását a nemzetközi kereskedelmi rendszerbe, valamint hozzájárulhat ahhoz, hogy valamennyi tagra vonatkozóan tisztességesebb és méltányosabb többoldalú kereskedelmi szabályok jöjjenek létre, továbbá ahhoz, hogy e szabályokat végrehajtsák; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU részéről továbbra is elsőbbséget kell biztosítani a Dohai Fejlesztési Menetrend (DDA) kiegyensúlyozott és eredményes végrehajtásának, mely elősegítheti a fejlődő országok – és különösen a legkevésbé fejlett országok – integrálódását a nemzetközi kereskedelmi rendszerbe, valamint hozzájárulhat ahhoz, hogy valamennyi tagra vonatkozóan tisztességesebb és méltányosabb többoldalú kereskedelmi szabályok jöjjenek létre, továbbá ahhoz, hogy e szabályokat végrehajtsák;

| C. | mivel a WTO 2000–2009-es időszakra vonatkozó nemzetközi kereskedelmi statisztikái arról tanúskodnak, hogy lényegesen növekedett a kereskedelmi forgalom azon régiók között, amelyek – a kereskedelem előtt álló akadályok felszámolásával vagy jelentős mérséklésével – megnyitották piacaikat (23); ugyanakkor mivel az ILO és a WTO közös jelentése szerint a pénzügyi válság idején néhány, kereskedelmi szempontból nyitottabb iparosodott és fejlődő országot nagyobb külkereskedelmi sokkhatások értek, és e hatások következtében ezekben az országokban sokan vesztették el munkahelyüket (24); |
| --- | --- |

C.

mivel a WTO 2000–2009-es időszakra vonatkozó nemzetközi kereskedelmi statisztikái arról tanúskodnak, hogy lényegesen növekedett a kereskedelmi forgalom azon régiók között, amelyek – a kereskedelem előtt álló akadályok felszámolásával vagy jelentős mérséklésével – megnyitották piacaikat (23); ugyanakkor mivel az ILO és a WTO közös jelentése szerint a pénzügyi válság idején néhány, kereskedelmi szempontból nyitottabb iparosodott és fejlődő országot nagyobb külkereskedelmi sokkhatások értek, és e hatások következtében ezekben az országokban sokan vesztették el munkahelyüket (24);

| D. | mivel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló 2011-es bizottsági jelentés példákat sorol fel arra, hogy a világ különböző országainak piacaihoz való uniós hozzáférést nem annyira a – globalizáció előrehaladásával nagymértékben felszámolódó – kereskedelmi vámok, hanem inkább a számos nem vámjellegű akadály szorítja korlátok közé; |
| --- | --- |

D.

mivel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló 2011-es bizottsági jelentés példákat sorol fel arra, hogy a világ különböző országainak piacaihoz való uniós hozzáférést nem annyira a – globalizáció előrehaladásával nagymértékben felszámolódó – kereskedelmi vámok, hanem inkább a számos nem vámjellegű akadály szorítja korlátok közé;

| E. | mivel az EU stratégiai partnerei közé tartozó országokban a közbeszerzési eljárások gyakran nem nyitottak a külföldi résztvevők előtt, és ritkán vonatkoznak nemzetközi kötelezettségvállalások e kérdéskörre, miközben az EU más országoknál sokkal nyitottabb e tekintetben, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU stratégiai partnerei közé tartozó országokban a közbeszerzési eljárások gyakran nem nyitottak a külföldi résztvevők előtt, és ritkán vonatkoznak nemzetközi kötelezettségvállalások e kérdéskörre, miközben az EU más országoknál sokkal nyitottabb e tekintetben,

| F. | mivel az uniós termelők az USA-ban hosszú ideig nehézségekbe ütköztek földrajzi árujelzőik bejegyeztetése és védelme tekintetében; mivel az USA számos európai bor elnevezését „félgenerikusnak” tekinti (így például a „champagne” elnevezést), nem törődve azzal, hogy ezzel kárt okozhat az adott európai földrajzi árujelző hírneve és piaci részesedése szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós termelők az USA-ban hosszú ideig nehézségekbe ütköztek földrajzi árujelzőik bejegyeztetése és védelme tekintetében; mivel az USA számos európai bor elnevezését „félgenerikusnak” tekinti (így például a „champagne” elnevezést), nem törődve azzal, hogy ezzel kárt okozhat az adott európai földrajzi árujelző hírneve és piaci részesedése szempontjából;

| G. | mivel az európai gyártók nehezen tudnak behatolni a japán piacra, különösen a gépjárművek, a repülés és az aeronautika ágazataiban, főként a közbeszerzések vonatkozásában; mivel a japán autópiacon e nehézségek elsősorban annak tudhatók be, hogy Japán csak lassan veszi át a vonatkozó nemzetközi szabványokat (az 1958-as megállapodás keretében az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ–EGB) által kiadott 126 rendeletből Japán csalódást okozva csak 40-et vett át); elismeri, hogy az átvett rendeletek közé tartozik a személygépjárművekre vonatkozó 47 rendelet (M1) közül 30, miközben a japán piac ezen szektora a legfontosabb az európai autógyártók számára, továbbá hogy a nemzetközi szabványok Japán által követett lassú átvétele következtében csak korlátozott mértékben érvényesülnek az 1958-as ENSZ–EGB megállapodás rendelkezéseinek kölcsönös elismeréséből származó előnyök; mivel a szabályozási reformról szóló, az EU és Japán közötti, 1994-ben indult párbeszéd (RRD) mindeddig nem hozott jelentős eredményt a harmonizáció és a szabályozások kölcsönös elismerése terén, ami – különösen a jelenlegi gazdasági körülmények tükrében – a fölösleges nem tarifajellegű akadályok esetlegesen az EU és Japán közötti gazdasági integrációs megállapodásról/szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásával történő kezelésének és megszüntetésének fontosságát bizonyítja, feltéve, hogy az alkalmazási kör vizsgálata azt mutatja, hogy teljesülnek a szükséges feltételek, többek között – de nem kizárólag – a fent említett feltételek, ideértve az M1-szektorral kapcsolatos 17 ügyet, emellett megállapítja, hogy a könnyű gépjárművek kibocsátásának és üzemanyag-hatékonyságának mérésére szolgáló japán vizsgálati ciklus következtében a hasonló európai járművek kevésbé felelnek meg a környezetvédelmi hatékonyságra összpontosító japán adózási ösztönzőknek; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai gyártók nehezen tudnak behatolni a japán piacra, különösen a gépjárművek, a repülés és az aeronautika ágazataiban, főként a közbeszerzések vonatkozásában; mivel a japán autópiacon e nehézségek elsősorban annak tudhatók be, hogy Japán csak lassan veszi át a vonatkozó nemzetközi szabványokat (az 1958-as megállapodás keretében az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ–EGB) által kiadott 126 rendeletből Japán csalódást okozva csak 40-et vett át); elismeri, hogy az átvett rendeletek közé tartozik a személygépjárművekre vonatkozó 47 rendelet (M1) közül 30, miközben a japán piac ezen szektora a legfontosabb az európai autógyártók számára, továbbá hogy a nemzetközi szabványok Japán által követett lassú átvétele következtében csak korlátozott mértékben érvényesülnek az 1958-as ENSZ–EGB megállapodás rendelkezéseinek kölcsönös elismeréséből származó előnyök; mivel a szabályozási reformról szóló, az EU és Japán közötti, 1994-ben indult párbeszéd (RRD) mindeddig nem hozott jelentős eredményt a harmonizáció és a szabályozások kölcsönös elismerése terén, ami – különösen a jelenlegi gazdasági körülmények tükrében – a fölösleges nem tarifajellegű akadályok esetlegesen az EU és Japán közötti gazdasági integrációs megállapodásról/szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásával történő kezelésének és megszüntetésének fontosságát bizonyítja, feltéve, hogy az alkalmazási kör vizsgálata azt mutatja, hogy teljesülnek a szükséges feltételek, többek között – de nem kizárólag – a fent említett feltételek, ideértve az M1-szektorral kapcsolatos 17 ügyet, emellett megállapítja, hogy a könnyű gépjárművek kibocsátásának és üzemanyag-hatékonyságának mérésére szolgáló japán vizsgálati ciklus következtében a hasonló európai járművek kevésbé felelnek meg a környezetvédelmi hatékonyságra összpontosító japán adózási ösztönzőknek;

| H. | mivel Oroszországban a rézre vonatkozó kiviteli vámok 2010 decemberétől 0 %-ról 10 %-ra, a nikkel esetében pedig 5 %-ról 10 %-ra emelkedtek, és a fára vonatkozóan is magas kiviteli vámok vannak hatályban, az európai iparágak – különösen az acélipar (25) és a fafeldolgozó ipar – számára létfontosságú nyersanyagok esetében exportkorlátozások érvényesülnek; |
| --- | --- |

H.

mivel Oroszországban a rézre vonatkozó kiviteli vámok 2010 decemberétől 0 %-ról 10 %-ra, a nikkel esetében pedig 5 %-ról 10 %-ra emelkedtek, és a fára vonatkozóan is magas kiviteli vámok vannak hatályban, az európai iparágak – különösen az acélipar (25) és a fafeldolgozó ipar – számára létfontosságú nyersanyagok esetében exportkorlátozások érvényesülnek;

| I. | mivel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésnek (EITI) hatékonyan fel kellene lépnie a nyersanyagpiacok átláthatósága és a spekuláció elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésnek (EITI) hatékonyan fel kellene lépnie a nyersanyagpiacok átláthatósága és a spekuláció elleni küzdelem érdekében;

| J. | mivel az elmúlt években Kínában folyamatosan nőtt a nem tarifajellegű akadályok száma, és ezek korlátozhatják a Kína területén letelepedett vállalkozások, különösen a kkv-k fejlődését; |
| --- | --- |

J.

mivel az elmúlt években Kínában folyamatosan nőtt a nem tarifajellegű akadályok száma, és ezek korlátozhatják a Kína területén letelepedett vállalkozások, különösen a kkv-k fejlődését;

| K. | mivel több mint egy esztendeig szinte a lehetetlenséggel volt határos Kínában európai – különösen új összetevőket tartalmazó – kozmetikai termékeket bejegyeztetni, mert Kínában nem állt rendelkezésre az utóbbiak pontos jogi meghatározása, sőt az eljárásra vonatkozóan sem voltak egyértelmű szabályok (26); |
| --- | --- |

K.

mivel több mint egy esztendeig szinte a lehetetlenséggel volt határos Kínában európai – különösen új összetevőket tartalmazó – kozmetikai termékeket bejegyeztetni, mert Kínában nem állt rendelkezésre az utóbbiak pontos jogi meghatározása, sőt az eljárásra vonatkozóan sem voltak egyértelmű szabályok (26);

| L. | mivel 2010 után aggodalmak merültek fel az Indiai Távközlési Szabályozó Hatóságnak (TRAI) a „távközlési berendezések gyártására vonatkozó politikát” érintő ajánlásai tekintetében, melyek a piaci hozzáféréssel kapcsolatban előnyöket biztosítanának a hazai gyártású termékeknek/távközlési berendezéseknek, főként támogatások, valamint egyedi adózási, illetve a kormányzati beszerzésekre vonatkozó intézkedések formájában (27); |
| --- | --- |

L.

mivel 2010 után aggodalmak merültek fel az Indiai Távközlési Szabályozó Hatóságnak (TRAI) a „távközlési berendezések gyártására vonatkozó politikát” érintő ajánlásai tekintetében, melyek a piaci hozzáféréssel kapcsolatban előnyöket biztosítanának a hazai gyártású termékeknek/távközlési berendezéseknek, főként támogatások, valamint egyedi adózási, illetve a kormányzati beszerzésekre vonatkozó intézkedések formájában (27);

| M. | mivel Brazília és Argentína rendszeresen olyan tarifális és nem tarifális intézkedéseket fogad el, amelyek kedvezőtlenek az európai vállalatok számára, holott a Mercosur tagjaként mindkét állam részt vesz az EU-val megkötendő szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokban; mivel továbbá az európai vállalatok arról számoltak be, hogy a brazil piacra történő belépésük során hiányosságokat tapasztaltak a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok védelme és érvényesítése terén, valamint számos termék esetében erős késlekedés tapasztalható a szabadalmi és védjegyjogokkal kapcsolatos kérelmek elbírálása tekintetében, a gyógyszerek esetében pedig megkülönböztető jellegű követelményeket támasztanak; mivel az, hogy Brazília késlekedik ratifikálni a madridi jegyzőkönyvet és nem csatlakozik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) internetre vonatkozó egyezményeihez, káros hatással van az országban a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok hatékony védelme szempontjából; továbbá mivel a szankciók nem kellően elrettentők a szellemi tulajdonra vonatkozó jogsértések kiküszöböléséhez; |
| --- | --- |

M.

mivel Brazília és Argentína rendszeresen olyan tarifális és nem tarifális intézkedéseket fogad el, amelyek kedvezőtlenek az európai vállalatok számára, holott a Mercosur tagjaként mindkét állam részt vesz az EU-val megkötendő szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokban; mivel továbbá az európai vállalatok arról számoltak be, hogy a brazil piacra történő belépésük során hiányosságokat tapasztaltak a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok védelme és érvényesítése terén, valamint számos termék esetében erős késlekedés tapasztalható a szabadalmi és védjegyjogokkal kapcsolatos kérelmek elbírálása tekintetében, a gyógyszerek esetében pedig megkülönböztető jellegű követelményeket támasztanak; mivel az, hogy Brazília késlekedik ratifikálni a madridi jegyzőkönyvet és nem csatlakozik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) internetre vonatkozó egyezményeihez, káros hatással van az országban a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok hatékony védelme szempontjából; továbbá mivel a szankciók nem kellően elrettentők a szellemi tulajdonra vonatkozó jogsértések kiküszöböléséhez;

| N. | mivel az európai exportőrök sokféle korlátba ütköznek más piacokon: például Vietnamban csak kevés ponton van lehetőség áru bevitelére, a bor és a szesztermékek, illetve a kozmetikumok és a mobiltelefonok beviteléhez pedig kiegészítő dokumentumokra van szükség (28); Ukrajnában a vámérték megállapítása, a termékek önkényes átsorolása, a mezőgazdasági termékek, a bor és a szesztermékek, a ruházati cikkek és a gépek esetében megfizetendő héa összegének növelése okoz gondot; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai exportőrök sokféle korlátba ütköznek más piacokon: például Vietnamban csak kevés ponton van lehetőség áru bevitelére, a bor és a szesztermékek, illetve a kozmetikumok és a mobiltelefonok beviteléhez pedig kiegészítő dokumentumokra van szükség (28); Ukrajnában a vámérték megállapítása, a termékek önkényes átsorolása, a mezőgazdasági termékek, a bor és a szesztermékek, a ruházati cikkek és a gépek esetében megfizetendő héa összegének növelése okoz gondot;

| O. | mivel többek között Kínában, Indiában, Ukrajnában, Brazíliában ás Nigériában a tiszta és megújuló energiaforrások területe egyre inkább ki van téve a nem tarifajellegű akadályoknak, például a helyi tartalomra vonatkozó előírásoknak, a közbeszerzések esetén alkalmazott diszkriminációnak, az állami tulajdonú nemzeti vállalatok iránti részrehajlásnak, a külföldi személyzet szabad mozgása korlátozásának, a helyi források felhasználásával és a helyi tulajdonlással kapcsolatos előírásoknak stb.; |
| --- | --- |

O.

mivel többek között Kínában, Indiában, Ukrajnában, Brazíliában ás Nigériában a tiszta és megújuló energiaforrások területe egyre inkább ki van téve a nem tarifajellegű akadályoknak, például a helyi tartalomra vonatkozó előírásoknak, a közbeszerzések esetén alkalmazott diszkriminációnak, az állami tulajdonú nemzeti vállalatok iránti részrehajlásnak, a külföldi személyzet szabad mozgása korlátozásának, a helyi források felhasználásával és a helyi tulajdonlással kapcsolatos előírásoknak stb.;

| P. | mivel az EU-nak szükség esetén tevékenyen védenie kell iparágait a közösen megállapított szabályok, a WTO-szabványok és -elvek kereskedelmi partnerei általi megsértésével szemben, ehhez felhasználva minden rendelkezésre álló eszközt, beleértve a több- és kétoldalú vitarendezési mechanizmusokat és a WTO-nak megfelelő kereskedelempolitikai védintézkedéseket is; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU-nak szükség esetén tevékenyen védenie kell iparágait a közösen megállapított szabályok, a WTO-szabványok és -elvek kereskedelmi partnerei általi megsértésével szemben, ehhez felhasználva minden rendelkezésre álló eszközt, beleértve a több- és kétoldalú vitarendezési mechanizmusokat és a WTO-nak megfelelő kereskedelempolitikai védintézkedéseket is;

| Q. | mivel az uniós szabályozás értelmében az európai és a külföldi vállalkozások megkülönböztetéstől mentesen vehetnek részt európai közbeszerzéseken, és mivel az Unió partnereinek mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy a viszonosság elve alapján az európai vállalkozások is tisztességes és méltányos feltételek mellett vehessenek részt harmadik országok közbeszerzéseiben; |
| --- | --- |

Q.

mivel az uniós szabályozás értelmében az európai és a külföldi vállalkozások megkülönböztetéstől mentesen vehetnek részt európai közbeszerzéseken, és mivel az Unió partnereinek mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy a viszonosság elve alapján az európai vállalkozások is tisztességes és méltányos feltételek mellett vehessenek részt harmadik országok közbeszerzéseiben;

| 1. | véleménye szerint az EU kulcsfontosságú stratégiai partnerországai által alkalmazott, indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások és más szabályozási akadályok szabályozási párbeszéd útján történő felszámolásának vagy csökkentésének az Európa 2020 stratégia részét képező új uniós kereskedelempolitika egyik legfontosabb szabályozási prioritását kell képeznie; úgy véli, hogy a kétoldalú és többoldalú kereskedelmi szabályok következetlen végrehajtásából eredő valamennyi akadály indokolatlan; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a szabályozási párbeszédnek tiszteletben kell tartania minden állam azon jogát, hogy javítsa az emberi jogok helyzetét, illetve a környezetvédelmi, szociális és közegészségügyi szabályozást; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint az EU kulcsfontosságú stratégiai partnerországai által alkalmazott, indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások és más szabályozási akadályok szabályozási párbeszéd útján történő felszámolásának vagy csökkentésének az Európa 2020 stratégia részét képező új uniós kereskedelempolitika egyik legfontosabb szabályozási prioritását kell képeznie; úgy véli, hogy a kétoldalú és többoldalú kereskedelmi szabályok következetlen végrehajtásából eredő valamennyi akadály indokolatlan; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a szabályozási párbeszédnek tiszteletben kell tartania minden állam azon jogát, hogy javítsa az emberi jogok helyzetét, illetve a környezetvédelmi, szociális és közegészségügyi szabályozást;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen foglalkozzon a nem tarifajellegű korlátozások igen sokféle formájával, azok technikai összetettségével és politikailag érzékeny voltával, mindezt egy olyan holisztikus stratégia keretében, amelybe beletartozik az EU valamennyi – különösen a stratégiai jelentőségű – kereskedelmi partnerének szabályozóival folytatott fokozott párbeszéd is; úgy véli különösen, hogy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtását felügyelő bizottságok, a WTO érintett bizottságai és az ENSZ szabványosítási ügynökségei a megfelelő fórumok e szabályozási kérdések megvitatásához; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen foglalkozzon a nem tarifajellegű korlátozások igen sokféle formájával, azok technikai összetettségével és politikailag érzékeny voltával, mindezt egy olyan holisztikus stratégia keretében, amelybe beletartozik az EU valamennyi – különösen a stratégiai jelentőségű – kereskedelmi partnerének szabályozóival folytatott fokozott párbeszéd is; úgy véli különösen, hogy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtását felügyelő bizottságok, a WTO érintett bizottságai és az ENSZ szabványosítási ügynökségei a megfelelő fórumok e szabályozási kérdések megvitatásához;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy tegyen egyértelműen különbséget a piaci versenyt méltánytalanul torzító és a legitim politikai célokat tükröző, például a közegészségügy és a környezetvédelem tárgykörébe tartozó nem tarifajellegű akadályok között; hangsúlyozza, hogy például a GMO-kkal kapcsolatos vagy az egészségügy és a növényegészségügy tárgykörébe tartozó uniós mezőgazdasági szabályok nem tekinthetők nem tarifajellegű akadályoknak, és ezeket meg kell védeni nemzetközi téren; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy tegyen egyértelműen különbséget a piaci versenyt méltánytalanul torzító és a legitim politikai célokat tükröző, például a közegészségügy és a környezetvédelem tárgykörébe tartozó nem tarifajellegű akadályok között; hangsúlyozza, hogy például a GMO-kkal kapcsolatos vagy az egészségügy és a növényegészségügy tárgykörébe tartozó uniós mezőgazdasági szabályok nem tekinthetők nem tarifajellegű akadályoknak, és ezeket meg kell védeni nemzetközi téren;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások által kezdeményezett strukturált szabályozási párbeszédek során a normák elfogadásakor maradéktalanul be kell tartani a demokratikus eljárást az Unióban és a kereskedelmi partnerországokban egyaránt; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások által kezdeményezett strukturált szabályozási párbeszédek során a normák elfogadásakor maradéktalanul be kell tartani a demokratikus eljárást az Unióban és a kereskedelmi partnerországokban egyaránt;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nem tarifajellegű korlátozások ügye a Bizottság különböző főigazgatóságait érintő szolgálatközi feladat, és fontos helyen kell szerepelnie a Bizottság szabályozási programmal kapcsolatos feladattervében, különös tekintettel a műszaki szabályok nemzetközi szabványok alapján történő harmonizálására; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a nem tarifajellegű korlátozások ügye a Bizottság különböző főigazgatóságait érintő szolgálatközi feladat, és fontos helyen kell szerepelnie a Bizottság szabályozási programmal kapcsolatos feladattervében, különös tekintettel a műszaki szabályok nemzetközi szabványok alapján történő harmonizálására;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen használja a hasonlóan gondolkodó partnerei és közte meglévő együttműködési csatornákat a harmadik országokban fennálló nem tarifajellegű és más szabályozási akadályok kezelésére, az ilyen akadályok felszámolására irányuló közös stratégiák kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen használja a hasonlóan gondolkodó partnerei és közte meglévő együttműködési csatornákat a harmadik országokban fennálló nem tarifajellegű és más szabályozási akadályok kezelésére, az ilyen akadályok felszámolására irányuló közös stratégiák kidolgozása céljából;

| 7. | úgy véli, hogy az iparosodott és a feltörekvő országok tekintetében ragaszkodni kell a piaci hozzáférés kölcsönösségéhez, és ennek – hasonlóan a nem tarifajellegű akadályok felszámolásához vagy csökkentéséhez – szervesen be kell épülnie az uniós kereskedelmi stratégiába; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az iparosodott és a feltörekvő országok tekintetében ragaszkodni kell a piaci hozzáférés kölcsönösségéhez, és ennek – hasonlóan a nem tarifajellegű akadályok felszámolásához vagy csökkentéséhez – szervesen be kell épülnie az uniós kereskedelmi stratégiába;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy e kiterjedt és megoldatlan kérdéseket valamennyi több- és kétoldalú kereskedelmi – és különösen szabadkereskedelmi – megállapodásba foglalja bele, és gondoskodjon arról, hogy a nem tarifajellegű korlátozásokra valamennyi megfelelő szabályozási fórumon legalább annyi figyelem irányuljon – különös tekintettel az iparosodott és a feltörekvő gazdaságokkal folytatott kereskedelmi tárgyalásokra –, mint amennyi jelenleg a vámtarifák megszüntetésére irányul; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokkal, különösen a legkevésbé fejlett országokkal és a fejlődő kis szigetállamokkal való együttműködés során elsőbbséget kell biztosítani a kereskedelem támogatásának, valamint a műszaki és pénzügyi segítségnyújtásnak, hogy ezek az országok fejleszthessék szabályozási környezetüket, miközben figyelembe kell venni a belső piacuk fejlesztésével kapcsolatos egyedi igényeiket, és védeni kell kialakulóban lévő iparukat és mezőgazdasági struktúráikat, amelyek sok esetben sérülékenyek; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy e kiterjedt és megoldatlan kérdéseket valamennyi több- és kétoldalú kereskedelmi – és különösen szabadkereskedelmi – megállapodásba foglalja bele, és gondoskodjon arról, hogy a nem tarifajellegű korlátozásokra valamennyi megfelelő szabályozási fórumon legalább annyi figyelem irányuljon – különös tekintettel az iparosodott és a feltörekvő gazdaságokkal folytatott kereskedelmi tárgyalásokra –, mint amennyi jelenleg a vámtarifák megszüntetésére irányul; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokkal, különösen a legkevésbé fejlett országokkal és a fejlődő kis szigetállamokkal való együttműködés során elsőbbséget kell biztosítani a kereskedelem támogatásának, valamint a műszaki és pénzügyi segítségnyújtásnak, hogy ezek az országok fejleszthessék szabályozási környezetüket, miközben figyelembe kell venni a belső piacuk fejlesztésével kapcsolatos egyedi igényeiket, és védeni kell kialakulóban lévő iparukat és mezőgazdasági struktúráikat, amelyek sok esetben sérülékenyek;

| 9. | véleménye szerint a jövőben azon kereskedelmi megállapodások értékelésekor, amelyeknek célja az európai exportőrök és beruházók – különösen kkv-k – harmadik piacokon történő megjelenésének biztosítása, az Európai Parlamentnek fokozott figyelemmel kell lennie arra, hogy e megállapodásokban miképpen kezelik a nem tarifajellegű korlátozások, különösen az indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások problémáját, ugyanakkor tiszteletben kell tartania azt, hogy a fejlődő országok esetében egyedi megkülönböztetett elbánást kell alkalmazni a WTO-elveknek megfelelően; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint a jövőben azon kereskedelmi megállapodások értékelésekor, amelyeknek célja az európai exportőrök és beruházók – különösen kkv-k – harmadik piacokon történő megjelenésének biztosítása, az Európai Parlamentnek fokozott figyelemmel kell lennie arra, hogy e megállapodásokban miképpen kezelik a nem tarifajellegű korlátozások, különösen az indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások problémáját, ugyanakkor tiszteletben kell tartania azt, hogy a fejlődő országok esetében egyedi megkülönböztetett elbánást kell alkalmazni a WTO-elveknek megfelelően;

| 10. | bátorítja a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen a fontos harmadik országok, különösen a szabadkereskedelmi megállapodásokban részt vevő partnerek piacain az uniós exportőrök és befektetők által tapasztalt jelentős akadályok naprakész jegyzékének vezetésére, amely a harmadik országokban fennálló helyzet értékelését szolgáló eszköz; |
| --- | --- |

10.

bátorítja a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen a fontos harmadik országok, különösen a szabadkereskedelmi megállapodásokban részt vevő partnerek piacain az uniós exportőrök és befektetők által tapasztalt jelentős akadályok naprakész jegyzékének vezetésére, amely a harmadik országokban fennálló helyzet értékelését szolgáló eszköz;

| 11. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó, a fejlődő országok esetében alkalmazandó európai politikának meg kell maradnia a TRIPS-egyezmény kötelezettségvállalásainak keretében, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania a TRIPS-egyezményről és a közegészségügyről szóló 2001-es dohai nyilatkozatot, különösen a generikus gyógyszerek és a közegészségügy területén annak érdekében, hogy a fejlődő országok számára megmaradjon a közérdekű problémák kezeléséhez szükséges politikai mozgástér; |
| --- | --- |

11.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó, a fejlődő országok esetében alkalmazandó európai politikának meg kell maradnia a TRIPS-egyezmény kötelezettségvállalásainak keretében, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania a TRIPS-egyezményről és a közegészségügyről szóló 2001-es dohai nyilatkozatot, különösen a generikus gyógyszerek és a közegészségügy területén annak érdekében, hogy a fejlődő országok számára megmaradjon a közérdekű problémák kezeléséhez szükséges politikai mozgástér;

| 12. | véleménye szerint bár jelenleg nem állapítható meg közvetlen kapcsolat egyfelől az európai vállalatok harmadik piacokra történő belépési kísérleteit hátráltató egyes nem tarifajellegű korlátozások, illetve más szabályozási akadályok, másfelől munkahelyek uniós tagállamokban tapasztalható megszűnése között, a Bizottságnak érdemes lenne megvizsgálnia – más illetékes nemzetközi szervezetekkel karöltve –, hogy van-e összefüggés az egyes uniós és harmadik országbeli nem tarifajellegű korlátozások és a munkahelyek EU-ban tapasztalt tényleges megszűnése, illetve létrejötte között; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint bár jelenleg nem állapítható meg közvetlen kapcsolat egyfelől az európai vállalatok harmadik piacokra történő belépési kísérleteit hátráltató egyes nem tarifajellegű korlátozások, illetve más szabályozási akadályok, másfelől munkahelyek uniós tagállamokban tapasztalható megszűnése között, a Bizottságnak érdemes lenne megvizsgálnia – más illetékes nemzetközi szervezetekkel karöltve –, hogy van-e összefüggés az egyes uniós és harmadik országbeli nem tarifajellegű korlátozások és a munkahelyek EU-ban tapasztalt tényleges megszűnése, illetve létrejötte között;

| 13. | rámutat, hogy a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia annak lehetőségét, hogy miként fejleszthető ki és vezethető be a nem tarifajellegű korlátozások korai észlelését lehetővé tevő mechanizmus, továbbá meg kellene erősítenie az ezek minőségi értékelésére szolgáló, meglévő vizsgálati eszközeit, valamint egyértelműen meg kellene határoznia az indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások fogalmát; azt javasolja, hogy e mechanizmust a Bizottság harmadik országokban működő küldöttségein keresztül, a tagállamok által már felállított testületekkel együttműködve működtessék; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia annak lehetőségét, hogy miként fejleszthető ki és vezethető be a nem tarifajellegű korlátozások korai észlelését lehetővé tevő mechanizmus, továbbá meg kellene erősítenie az ezek minőségi értékelésére szolgáló, meglévő vizsgálati eszközeit, valamint egyértelműen meg kellene határoznia az indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások fogalmát; azt javasolja, hogy e mechanizmust a Bizottság harmadik országokban működő küldöttségein keresztül, a tagállamok által már felállított testületekkel együttműködve működtessék;

| 14. | szorgalmazza, hogy a Bizottság nemzetközi szabványok alapján többek között a többoldalú fórumokon javítsa a nemzetközi szabályozási együttműködést és a szabályozási követelmények konvergenciáját, valamint lehetőség szerint folytasson a szabályozással kapcsolatos párbeszédet a létező vagy lehetséges jövőbeni kereskedelmi korlátozások kezeléséről annak érdekében, hogy a vitákat és a velük kapcsolatos kereskedelmi költségeket korlátok közé lehessen szorítani; |
| --- | --- |

14.

szorgalmazza, hogy a Bizottság nemzetközi szabványok alapján többek között a többoldalú fórumokon javítsa a nemzetközi szabályozási együttműködést és a szabályozási követelmények konvergenciáját, valamint lehetőség szerint folytasson a szabályozással kapcsolatos párbeszédet a létező vagy lehetséges jövőbeni kereskedelmi korlátozások kezeléséről annak érdekében, hogy a vitákat és a velük kapcsolatos kereskedelmi költségeket korlátok közé lehessen szorítani;

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy a közbeszerzésekre vonatkozó megállapodás (GPA) részes felei körében mozdítsa elő a GPA-ban kidolgozott nemzetközi szabványok szerinti szabályok érvényesülését, továbbá használja fel és tágítsa ki a szabályozásról szóló jelenlegi párbeszédeket az EU iparosodott partnerországokkal fenntartott kapcsolataiban a szabályozási kerettel kapcsolatos együttműködés erősítése, valamint a meglévő közvetlen és közvetett diszkriminatív gyakorlatok átalakítása és adott esetben megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot, hogy a közbeszerzésekre vonatkozó megállapodás (GPA) részes felei körében mozdítsa elő a GPA-ban kidolgozott nemzetközi szabványok szerinti szabályok érvényesülését, továbbá használja fel és tágítsa ki a szabályozásról szóló jelenlegi párbeszédeket az EU iparosodott partnerországokkal fenntartott kapcsolataiban a szabályozási kerettel kapcsolatos együttműködés erősítése, valamint a meglévő közvetlen és közvetett diszkriminatív gyakorlatok átalakítása és adott esetben megszüntetése érdekében;

| 16. | úgy véli, hogy a GPA WTO-n belüli reformja, amely megfelelően figyelembe veszi a beszerzési politikák többfunkciós jellegét, az egyik legfontosabb teendő ahhoz, hogy a kereskedelem és a befektetések érdekében csökkenjenek a nem tarifajellegű korlátozások; felszólítja a legfontosabb feltörekvő gazdaságokat, hogy vegyenek részt a folyamatban és késlekedés nélkül írják alá és ratifikálják a jövőbeni megállapodást; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a GPA WTO-n belüli reformja, amely megfelelően figyelembe veszi a beszerzési politikák többfunkciós jellegét, az egyik legfontosabb teendő ahhoz, hogy a kereskedelem és a befektetések érdekében csökkenjenek a nem tarifajellegű korlátozások; felszólítja a legfontosabb feltörekvő gazdaságokat, hogy vegyenek részt a folyamatban és késlekedés nélkül írják alá és ratifikálják a jövőbeni megállapodást;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy a Kínával folytatott tárgyalások során képviseljen határozott és célratörő álláspontot az ország közbeszerzési megállapodásban való részvételével kapcsolatban abból a célból, hogy a kínai közbeszerzési piacok a viszonosság alapján megnyíljanak az európai vállalatok előtt, és számukra egyenlő bánásmódot és kiszámítható feltételeket biztosítsanak; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy a Kínával folytatott tárgyalások során képviseljen határozott és célratörő álláspontot az ország közbeszerzési megállapodásban való részvételével kapcsolatban abból a célból, hogy a kínai közbeszerzési piacok a viszonosság alapján megnyíljanak az európai vállalatok előtt, és számukra egyenlő bánásmódot és kiszámítható feltételeket biztosítsanak;

| 18. | javasolja, hogy vizsgálják meg, milyen szabályozási eszközök lennének alkalmasak annak biztosítására, hogy az uniós támogatásból finanszírozott projektek közbeszerzési szerződéseit ne ítélhessék olyan harmadik országok állami vállalkozásainak, amelyek nem írták alá sem a GPA-t, sem egyéb kétoldalú megállapodást a piacok kölcsönös megnyitásáról, vagy alternatív megoldásként az Unió követelhesse a támogatás visszafizetését; |
| --- | --- |

18.

javasolja, hogy vizsgálják meg, milyen szabályozási eszközök lennének alkalmasak annak biztosítására, hogy az uniós támogatásból finanszírozott projektek közbeszerzési szerződéseit ne ítélhessék olyan harmadik országok állami vállalkozásainak, amelyek nem írták alá sem a GPA-t, sem egyéb kétoldalú megállapodást a piacok kölcsönös megnyitásáról, vagy alternatív megoldásként az Unió követelhesse a támogatás visszafizetését;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a közvetlen külföldi beruházások fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban, és hogy stabil és vonzó környezetet kell teremteni a külföldön beruházó európaiak számára, valamint elő kell mozdítani a nyitott beruházási környezetet Európa-szerte; javasolja azonban, hogy mindkét fél érdekében kívánatos lenne európai szinten megfontolni e beruházások belső piacra gyakorolt hatásainak értékelését, megelőzendő, hogy egyes stratégiai ágazatokban hátrányosan befolyásolják az európai innovációt és szakismeretet. |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a közvetlen külföldi beruházások fontos szerepet játszanak az európai gazdaságban, és hogy stabil és vonzó környezetet kell teremteni a külföldön beruházó európaiak számára, valamint elő kell mozdítani a nyitott beruházási környezetet Európa-szerte; javasolja azonban, hogy mindkét fél érdekében kívánatos lenne európai szinten megfontolni e beruházások belső piacra gyakorolt hatásainak értékelését, megelőzendő, hogy egyes stratégiai ágazatokban hátrányosan befolyásolják az európai innovációt és szakismeretet.

| 20. | bátorítja az uniós vállalkozásokat és exportőröket, hogy használják a meglévő csatornákat, többek között a kereskedelmi akadályokról szóló rendeleten alapuló panasztételt vagy a piacrajutási adatbázis panasznyilvántartását a kereskedelmi akadályok bármilyen típusa miatt keletkezett anyagi károk Bizottságnak történő bejelentéséhez, amelynek az akadályokat értékelnie kell, valamint az indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások kezelése érdekében minden szükséges intézkedést meg kell hoznia; |
| --- | --- |

20.

bátorítja az uniós vállalkozásokat és exportőröket, hogy használják a meglévő csatornákat, többek között a kereskedelmi akadályokról szóló rendeleten alapuló panasztételt vagy a piacrajutási adatbázis panasznyilvántartását a kereskedelmi akadályok bármilyen típusa miatt keletkezett anyagi károk Bizottságnak történő bejelentéséhez, amelynek az akadályokat értékelnie kell, valamint az indokolatlan nem tarifajellegű korlátozások kezelése érdekében minden szükséges intézkedést meg kell hoznia;

| 21. | úgy véli, hogy a nyersanyagok tekintetében a Bizottságnak fenntartható, átfogó és a szakpolitikákon átívelő stratégiát kell folytatnia, elismerve azt, hogy a legkevésbé fejlett országokban és a fejlődő kis szigetállamokban, valamint a BRIC-országok kivételével más fejlődő országokban a fejlesztési célok, a környezetvédelem vagy a természeti erőforrások fenntartható kiaknázásának támogatása szempontjából az exportkorlátozások és az exportadók szerepe fontosnak tekinthető; megjegyzi, hogy az exportadókat alkalmazó WTO-tagok többsége fejlődő és legkevésbé fejlett ország; felszólítja az Uniót, hogy a WTO-ban, a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban és a gazdasági partnerségi megállapodásokban a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok, valamint a BRIC-országok kivételével a fejlődő országok esetében tartózkodjon az exportadók alkalmazásának betiltásától, mivel az korlátozná a fejlődő országok politikai mozgásterét ahhoz, hogy ezt az eszközt hozzáadott érték teremtésére, diverzifikációra, a fiatal iparágak védelmére, valamint az élelmezésbiztonság biztosítására, illetve bevételi és környezetvédelmi megfontolások céljaira használják mindaddig, amíg el nem érik a magasabb fejlettségi szintet; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a nyersanyagok tekintetében a Bizottságnak fenntartható, átfogó és a szakpolitikákon átívelő stratégiát kell folytatnia, elismerve azt, hogy a legkevésbé fejlett országokban és a fejlődő kis szigetállamokban, valamint a BRIC-országok kivételével más fejlődő országokban a fejlesztési célok, a környezetvédelem vagy a természeti erőforrások fenntartható kiaknázásának támogatása szempontjából az exportkorlátozások és az exportadók szerepe fontosnak tekinthető; megjegyzi, hogy az exportadókat alkalmazó WTO-tagok többsége fejlődő és legkevésbé fejlett ország; felszólítja az Uniót, hogy a WTO-ban, a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban és a gazdasági partnerségi megállapodásokban a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok, valamint a BRIC-országok kivételével a fejlődő országok esetében tartózkodjon az exportadók alkalmazásának betiltásától, mivel az korlátozná a fejlődő országok politikai mozgásterét ahhoz, hogy ezt az eszközt hozzáadott érték teremtésére, diverzifikációra, a fiatal iparágak védelmére, valamint az élelmezésbiztonság biztosítására, illetve bevételi és környezetvédelmi megfontolások céljaira használják mindaddig, amíg el nem érik a magasabb fejlettségi szintet;

| 22. | megállapítja, hogy azokban az országokban, amelyek megnyitják piacaikat, eltörlik a vámtarifákat és a nem tarifajellegű korlátozásokat, a kereskedelem liberalizációjának előnyeit akkor lehet maradéktalanul kihasználni, ha a kereskedelemi partnerek kölcsönösen megállapodnak abban, hogy bizonyos érzékeny szektorok tekintetében egy átmeneti időszakban fokozatosan biztosítják a piaci hozzáférést és az e szektorokba történő beruházás lehetőségét, illetve kivételes esetekben e szektorokat teljes mértékben kizárják; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy azokban az országokban, amelyek megnyitják piacaikat, eltörlik a vámtarifákat és a nem tarifajellegű korlátozásokat, a kereskedelem liberalizációjának előnyeit akkor lehet maradéktalanul kihasználni, ha a kereskedelemi partnerek kölcsönösen megállapodnak abban, hogy bizonyos érzékeny szektorok tekintetében egy átmeneti időszakban fokozatosan biztosítják a piaci hozzáférést és az e szektorokba történő beruházás lehetőségét, illetve kivételes esetekben e szektorokat teljes mértékben kizárják;

| 23. | az EU és az USA által az információs és kommunikációs technológiai szolgáltatásokra vonatkozóan kidolgozott (az USA-val a transzatlanti gazdasági együttműködés keretében aláírt) kereskedelmi elveknek megfelelően sürgeti a Bizottságot, hogy teljes egészében orvosolja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások ellen irányuló megkülönböztető és aránytalan szabályozások, kötelezettségek és más jogi módszerek alkalmazását, amelyek korlátozzák az információ szabad áramlását és a szolgáltatások piaci hozzáférését, valamint mélyítik a digitális szakadékot; |
| --- | --- |

23.

az EU és az USA által az információs és kommunikációs technológiai szolgáltatásokra vonatkozóan kidolgozott (az USA-val a transzatlanti gazdasági együttműködés keretében aláírt) kereskedelmi elveknek megfelelően sürgeti a Bizottságot, hogy teljes egészében orvosolja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások ellen irányuló megkülönböztető és aránytalan szabályozások, kötelezettségek és más jogi módszerek alkalmazását, amelyek korlátozzák az információ szabad áramlását és a szolgáltatások piaci hozzáférését, valamint mélyítik a digitális szakadékot;

| 24. | úgy véli, megfelelő módon prioritásként kell kezelni a kereskedelemi és befektetési akadályokat, amelyek befolyásolják az európai szolgáltatói ágazatot, többek között az IKT- és a távközlési, a szakmai és a vállalati szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatásokat, az építőipart, a kiskereskedelmet és a forgalmazást. e nem tarifajellegű intézkedések, többek között a hazai szabályozások, a tulajdonkorlátozások és a különböző válságintézkedések (köztük a közbeszerzéseknél alkalmazott megkülönböztető rendelkezések) rendkívül súlyosak, tekintettel a szolgáltatások kereskedelmének nagyobb hozzáadott értékére és az EU mint a szolgáltatások legnagyobb exportőre pozíciójára; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, megfelelő módon prioritásként kell kezelni a kereskedelemi és befektetési akadályokat, amelyek befolyásolják az európai szolgáltatói ágazatot, többek között az IKT- és a távközlési, a szakmai és a vállalati szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatásokat, az építőipart, a kiskereskedelmet és a forgalmazást. e nem tarifajellegű intézkedések, többek között a hazai szabályozások, a tulajdonkorlátozások és a különböző válságintézkedések (köztük a közbeszerzéseknél alkalmazott megkülönböztető rendelkezések) rendkívül súlyosak, tekintettel a szolgáltatások kereskedelmének nagyobb hozzáadott értékére és az EU mint a szolgáltatások legnagyobb exportőre pozíciójára;

| 25. | úgy gondolja, hogy az EU és India által korábban tett hasonló javaslatoknak megfelelően a WTO-n belül a SOLVIT rendszer példájából kiindulva ki kell alakítani egy közvetítő mechanizmust a nem tarifajellegű korlátozások konstruktív, hatékony, gyors és konfliktusmentes módon történő felszámolásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

25.

úgy gondolja, hogy az EU és India által korábban tett hasonló javaslatoknak megfelelően a WTO-n belül a SOLVIT rendszer példájából kiindulva ki kell alakítani egy közvetítő mechanizmust a nem tarifajellegű korlátozások konstruktív, hatékony, gyors és konfliktusmentes módon történő felszámolásának megkönnyítése érdekében;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf

(2)  HL L 349., 1994.12.31., 71. o.

(3)  HL C 233. E, 2006.9.28., 103. o.

(4)  HL C 298. E, 2006.12.8., 235. o.

(5)  HL C 306. E, 2006.12.15., 400. o.

(6)  HL C 308. E, 2006.12.16., 182. o.

(7)  HL C 102. E, 2008.4.24., 128. o.

(8)  HL C 146. E, 2008.6.12., 95. o.

(9)  HL C 184. E, 2009.8.6., 16. o.

(10)  HL C 259. E, 2009.10.29., 77. o.

(11)  HL C 67. E, 2010.3.18., 132. o

(12)  HL C 117 E, 2010.5.6., 166. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0387.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0063.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0141.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0206.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0224.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0225.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0257.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0364.

(21)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0412.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0454.

(23)  Lásd még: http://www.wto.org/english/res_e/statis_e/statis_e.htm.

(24)  A WTO és az ILO közös jelentése: Globalization and Informal Jobs in Developing Countries (Globalizáció és informális munkahelyek a fejlődő országokban) 2009.

(25)  Lásd az orosz kormány külkereskedelmi védintézkedésekért felelős bizottsága által elfogadott határozatot (az orosz kormány 2010. november 12-i 892. és 893. számú rendelete).

(26)  A kínai Állami Élelmiszer- és Gyógyszer-ellenőrzési Hivatal (SFDA) 2009. decemberi 856. számú rendeletének 2010. áprilisi hatálybalépése óta Kínában kötelező a kozmetikai termékek bejegyeztetése. Az európai vállalatok számára ebből adódó nehézségek napirendre kerültek a SANCO Főigazgatóság és az SFDA között a kozmetikumokról folytatott szabályozói párbeszéd keretében.

(27)  Az Indiai Távközlési Szabályozási Hatóság (TRAI) 2011. április 12-i ajánlásai a távközlési berendezések gyártására vonatkozó politikával kapcsolatban (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf).

(28)  Lásd a Vietnam által 2011. május 6-án kiadott 197. számú értesítést, mely a bor és a szesztermékek, a kozmetikumok és a mobiltelefonok bevitelét 2011. június 1-jei hatállyal két követelmény teljesüléséhez köti.

---

2011. december 14., szerda

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/8

---

2011. december 14., szerdaAz Európai Közösség és a Marokkói Királyság közötti, a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyv

P7_TA(2011)0573

Az Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jövőbeli jegyzőkönyvről (2011/2949(RSP))

2013/C 168 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodásra (2006. május 22-i 764/2006/EK tanácsi rendelet (1)), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodásra (2006. május 22-i 764/2006/EK tanácsi rendelet (1)),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jegyzőkönyvre (11225/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi ellentételezés megállapításáról szóló jegyzőkönyvre (11225/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban folytatott egyetértési eljárásra (C7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban folytatott egyetértési eljárásra (C7-0201/2011),

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság Halászati Bizottság ajánlásához csatolt véleményére (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság Halászati Bizottság ajánlásához csatolt véleményére (A7-0394/2011),

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlásának (A7-0394/2011) részét képező, a jelenlegi egyéves jegyzőkönyv hiányosságait felvázoló rövid indokolásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlásának (A7-0394/2011) részét képező, a jelenlegi egyéves jegyzőkönyv hiányosságait felvázoló rövid indokolásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Bizottság által megrendelt utólagos külső értékelési jelentés szerint a jelenlegi jegyzőkönyv az egyeztetett halászati lehetőségek alacsony kihasználtsága, a túlhalászás, valamint a figyelmen kívül hagyott ökológiai és társadalmi kérdések következtében egyértelműen nem megfelelő költség-haszon aránnyal rendelkezik; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Bizottság által megrendelt utólagos külső értékelési jelentés szerint a jelenlegi jegyzőkönyv az egyeztetett halászati lehetőségek alacsony kihasználtsága, a túlhalászás, valamint a figyelmen kívül hagyott ökológiai és társadalmi kérdések következtében egyértelműen nem megfelelő költség-haszon aránnyal rendelkezik;

| B. | mivel a Bizottság által megtárgyalandó, jövőbeli jegyzőkönyvnek foglalkoznia kell a korábbi jegyzőkönyvekkel és a jelenlegi jegyzőkönyvvel kapcsolatos súlyos problémákkal; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság által megtárgyalandó, jövőbeli jegyzőkönyvnek foglalkoznia kell a korábbi jegyzőkönyvekkel és a jelenlegi jegyzőkönyvvel kapcsolatos súlyos problémákkal;

| C. | mivel a halászati partnerségi megállapodásnak szoros tudományos és műszaki együttműködésből kiindulva meg kell kísérelnie a gazdasági és társadalmi célkitűzések megvalósítását, amellyel biztosítható a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása; |
| --- | --- |

C.

mivel a halászati partnerségi megállapodásnak szoros tudományos és műszaki együttműködésből kiindulva meg kell kísérelnie a gazdasági és társadalmi célkitűzések megvalósítását, amellyel biztosítható a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása;

| 1. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozza előre az új jegyzőkönyvről szóló tárgyalást, annak érdekében, hogy kizárjanak minden olyan helyzetet, amikor a jegyzőkönyvet ideiglenesen kell alkalmazni, mert a Parlament még nem adta egyetértését; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozza előre az új jegyzőkönyvről szóló tárgyalást, annak érdekében, hogy kizárjanak minden olyan helyzetet, amikor a jegyzőkönyvet ideiglenesen kell alkalmazni, mert a Parlament még nem adta egyetértését;

| 2. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy bármely jövőbeli jegyzőkönyv gazdaságilag, ökológiailag és társadalmilag fenntartható, valamint kölcsönösen előnyös legyen; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy bármely jövőbeli jegyzőkönyv gazdaságilag, ökológiailag és társadalmilag fenntartható, valamint kölcsönösen előnyös legyen;

| 3. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi jövőbeli jegyzőkönyvben tartsák tiszteletben azt az elvet, hogy az uniós hajók számára kizárólag a többletállományokhoz biztosíthatnak hozzáférést; különösen hangsúlyozza, hogy minden állományt szigorúan fel kell mérni; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi jövőbeli jegyzőkönyvben tartsák tiszteletben azt az elvet, hogy az uniós hajók számára kizárólag a többletállományokhoz biztosíthatnak hozzáférést; különösen hangsúlyozza, hogy minden állományt szigorúan fel kell mérni;

| 4. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli jegyzőkönyvben a tudományos szakvélemény, az állományra vonatkozó felmérések és a halászati ágazat igényei szerint módosítsák a halászati lehetőségeket; ragaszkodik továbbá ahhoz, hogy a műszaki intézkedésekről és a halászati lehetőségekről szóló határozatokat tudományos szakvélemény alapján, a halászokkal konzultálva hozzák meg; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli jegyzőkönyvben a tudományos szakvélemény, az állományra vonatkozó felmérések és a halászati ágazat igényei szerint módosítsák a halászati lehetőségeket; ragaszkodik továbbá ahhoz, hogy a műszaki intézkedésekről és a halászati lehetőségekről szóló határozatokat tudományos szakvélemény alapján, a halászokkal konzultálva hozzák meg;

| 5. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy bármely jövőbeli jegyzőkönyv hozzájáruljon a marokkói halászati gazdálkodási rendszer – többek között az ellenőrzés és megfigyelés, a tudományos kutatás, a helyi flották fejlesztése, a képzés stb. – fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy bármely jövőbeli jegyzőkönyv hozzájáruljon a marokkói halászati gazdálkodási rendszer – többek között az ellenőrzés és megfigyelés, a tudományos kutatás, a helyi flották fejlesztése, a képzés stb. – fejlesztéséhez;

| 6. | felszólítja a Bizottságot az ágazati támogatás hatékonyabb felhasználásának biztosítására, és ragaszkodik ahhoz, hogy az ellenőrzésnek hatékonyabbnak kell lennie; úgy véli, hogy a halászati partnerségi megállapodásnak hatékony felügyeleti mechanizmusokat kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy a fejlesztésre – és különösen a halászati ágazat infrastrukturális fejlesztéseire – elkülönített pénzeszközöket megfelelően használják; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot az ágazati támogatás hatékonyabb felhasználásának biztosítására, és ragaszkodik ahhoz, hogy az ellenőrzésnek hatékonyabbnak kell lennie; úgy véli, hogy a halászati partnerségi megállapodásnak hatékony felügyeleti mechanizmusokat kell tartalmaznia, amelyek biztosítják, hogy a fejlesztésre – és különösen a halászati ágazat infrastrukturális fejlesztéseire – elkülönített pénzeszközöket megfelelően használják;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy megszerezze a jegyzőkönyv végrehajtására vonatkozó megfelelő adatokat, és ezáltal tegye átláthatóbbá a jogalkotási eljárást; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy megszerezze a jegyzőkönyv végrehajtására vonatkozó megfelelő adatokat, és ezáltal tegye átláthatóbbá a jogalkotási eljárást;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy a halászati partnerségi megállapodásba foglalja bele azt az emberi jogokra vonatkozó pontot, amelyre a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló 2010. november 25-i állásfoglalása (2) felszólít; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy a halászati partnerségi megállapodásba foglalja bele azt az emberi jogokra vonatkozó pontot, amelyre a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló 2010. november 25-i állásfoglalása (2) felszólít;

| 9. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli jegyzőkönyv teljes mértékben tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot, és az érintett helyi lakosság csoportjainak előnyére váljon; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli jegyzőkönyv teljes mértékben tartsa tiszteletben a nemzetközi jogot, és az érintett helyi lakosság csoportjainak előnyére váljon;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen a Parlament számára részletes írásos beszámolót, amelyben bemutatja, hogy a jövőbeli jegyzőkönyvben milyen mértékben vették figyelembe a Parlament kívánságait; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen a Parlament számára részletes írásos beszámolót, amelyben bemutatja, hogy a jövőbeli jegyzőkönyvben milyen mértékben vették figyelembe a Parlament kívánságait;

| 11. | felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződéssel összhangban tartsa tiszteletben az intézményközi keretmegállapodást és az Európai Parlament szerepét; |
| --- | --- |

11.

felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződéssel összhangban tartsa tiszteletben az intézményközi keretmegállapodást és az Európai Parlament szerepét;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a tagállamoknak és Marokkó kormányának. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a tagállamoknak és Marokkó kormányának.

---

(1)  HL L 141., 2006.5.29., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0434.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/9

---

2011. december 14., szerdaA pénzügyi válság hatása a védelmi ágazatra

P7_TA(2011)0574

Az Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról (2011/2177(INI))

2013/C 168 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére, és különösen annak 21., 42., 45. és 46. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és annak 10. számú jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére, és különösen annak 21., 42., 45. és 46. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és annak 10. számú jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Egy biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, az európai uniós főképviselő felügyelete alatt megszövegezett és az Európai Tanács által 2008. december 11–12-én„A biztonság megteremtése a változó világban” címmel jóváhagyott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Egy biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, az európai uniós főképviselő felügyelete alatt megszövegezett és az Európai Tanács által 2008. december 11–12-én„A biztonság megteremtése a változó világban” címmel jóváhagyott jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2008 decemberében meghatározott célkitűzésekre, melyek az európai katonai képességek fejlesztésére irányulnak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2008 decemberében meghatározott célkitűzésekre, melyek az európai katonai képességek fejlesztésére irányulnak,

| — | ttekintettel a Tanács 2011. december 1-jei, a közös biztonság- és védelempolitikáról (KBVP), 2011. május 23-i, a katonai képességek összevonásáról és megosztásáról, 2011. január 31-i, a KVBP-ról és 2010. december 9-i, a katonai képességek fejlesztéséről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

ttekintettel a Tanács 2011. december 1-jei, a közös biztonság- és védelempolitikáról (KBVP), 2011. május 23-i, a katonai képességek összevonásáról és megosztásáról, 2011. január 31-i, a KVBP-ról és 2010. december 9-i, a katonai képességek fejlesztéséről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2011/411/KKBP határozatára (2011. július 12.) az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011/411/KKBP határozatára (2011. július 12.) az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről (1),

| — | tekintettel a főképviselő KBVP-ről szóló jelentésére, amelyet a Külügyek Tanácsának 2011. július 18-i ülésén ismertettek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselő KBVP-ről szóló jelentésére, amelyet a Külügyek Tanácsának 2011. július 18-i ülésén ismertettek,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i, a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló 2009/43/EK irányelvére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i, a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló 2009/43/EK irányelvére (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i, a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/81/EK irányelvére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i, a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/81/EK irányelvére (3),

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló 2011. május 11-i (4), a polgári–katonai együttműködésről és a polgári–katonai képességek fejlesztéséről szóló 2010. november 23-i (5) és az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló 2010. március 10-i (6) állásfoglalására, valamint az európai biztonsági és védelmi politikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a közös biztonság- és védelempolitika alakulásáról szóló 2011. május 11-i (4), a polgári–katonai együttműködésről és a polgári–katonai képességek fejlesztéséről szóló 2010. november 23-i (5) és az európai biztonsági stratégia és a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló 2010. március 10-i (6) állásfoglalására, valamint az európai biztonsági és védelmi politikáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0428/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0428/2011),

Általános megfontolások

| 1. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy az utóbbi években a tetőfokára hágott az európai uniós államok többségében a pénzügyi, gazdasági és adósságválságot követően megkezdett, a védelmi költségek csökkentésére irányuló tendencia, valamint hogy ha a tagállamok nem lesznek képesek e veszteségeket megerősített európai együttműködéssel és koordinációval ellensúlyozni, a fenti intézkedések kedvezőtlenül befolyásolhatják a tagállamok katonai képességeit és ebből adódóan az EU azon képességét, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányának elveivel összhangban hatékonyan el tudja látni feladatait a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés és a nemzetközi biztonság erősítése terén; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a védelem olyan közösségi érdek, amely valamennyi európai polgár biztonságát szolgálja, és amelyhez minden tagállamnak hozzá kell járulnia az együttműködés, a közös teherviselés és a költséghatékonyság szellemében; |
| --- | --- |

1.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy az utóbbi években a tetőfokára hágott az európai uniós államok többségében a pénzügyi, gazdasági és adósságválságot követően megkezdett, a védelmi költségek csökkentésére irányuló tendencia, valamint hogy ha a tagállamok nem lesznek képesek e veszteségeket megerősített európai együttműködéssel és koordinációval ellensúlyozni, a fenti intézkedések kedvezőtlenül befolyásolhatják a tagállamok katonai képességeit és ebből adódóan az EU azon képességét, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányának elveivel összhangban hatékonyan el tudja látni feladatait a békefenntartás, a konfliktusmegelőzés és a nemzetközi biztonság erősítése terén; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a védelem olyan közösségi érdek, amely valamennyi európai polgár biztonságát szolgálja, és amelyhez minden tagállamnak hozzá kell járulnia az együttműködés, a közös teherviselés és a költséghatékonyság szellemében;

| 2. | figyelmeztet, hogy az összehangolatlan védelmi költségvetési megszorítások egyes európai katonai képességek teljes eltűnéséhez vezethetnek, ezért üdvözli és támogatja, hogy a Tanács arra biztatja a tagállamokat, hogy adott esetben cseréljenek információkat, és növeljék az átláthatóságot a folyamatban lévő és küszöbön álló védelmi költségvetési megszorításokkal kapcsolatban, kéri továbbá e költségvetési megszorítások hatásvizsgálatát a KBVP-t támogató képességek fejlesztése szempontjából; emlékeztet arra, hogy a líbiai beavatkozás során világossá vált, hogy még az európai országok közös fellépése sem képes egy ilyen műveletet végrehajtani az USA segítsége nélkül; |
| --- | --- |

2.

figyelmeztet, hogy az összehangolatlan védelmi költségvetési megszorítások egyes európai katonai képességek teljes eltűnéséhez vezethetnek, ezért üdvözli és támogatja, hogy a Tanács arra biztatja a tagállamokat, hogy adott esetben cseréljenek információkat, és növeljék az átláthatóságot a folyamatban lévő és küszöbön álló védelmi költségvetési megszorításokkal kapcsolatban, kéri továbbá e költségvetési megszorítások hatásvizsgálatát a KBVP-t támogató képességek fejlesztése szempontjából; emlékeztet arra, hogy a líbiai beavatkozás során világossá vált, hogy még az európai országok közös fellépése sem képes egy ilyen műveletet végrehajtani az USA segítsége nélkül;

| 3. | megjegyzi, hogy védelmi ügyekben továbbra is aránytalanul nagy az USA-tól való függés, mivel az Észak-atlanti Szövetség védelmi költségeinek immár 75 %-át az USA állja, és ezért az európai szövetségeseknek növelniük kell a védelem terhéből vállalt részüket; aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi költségvetési megszorítások tovább erősítik azt a tendenciát, hogy a tagállamok több mint egy évtizede a kelleténél kevesebbet fektetnek be és kevesebbet költenek a biztonság és a védelem területén; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy védelmi ügyekben továbbra is aránytalanul nagy az USA-tól való függés, mivel az Észak-atlanti Szövetség védelmi költségeinek immár 75 %-át az USA állja, és ezért az európai szövetségeseknek növelniük kell a védelem terhéből vállalt részüket; aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi költségvetési megszorítások tovább erősítik azt a tendenciát, hogy a tagállamok több mint egy évtizede a kelleténél kevesebbet fektetnek be és kevesebbet költenek a biztonság és a védelem területén;

| 4. | az egyre összetettebb és kiszámíthatatlanabb biztonsági környezetben sürget minden európai uniós tagállamot, hogy működjenek szorosabban együtt, és hangolják össze az európai biztonsági stratégiában meghatározott közös fenyegetésekkel szembeni fellépéseket, teljes mértékben vállalva Európa békéjéért és biztonságáért, Európa környezetéért és a nagyvilágért vállalt felelősség rájuk eső részét; miközben elismeri, hogy nem minden fenyegetés katonai jellegű, valamint hogy az EU-nak számos eszköze van a válságmegelőzésre és -kezelésre, mint például polgári képességei és technikai segítségnyújtási eszközei, emlékezteti a tagállamokat többszörös, többek között a Szerződés és az Európai Tanács következtetései keretében tett kötelezettségvállalásukra, miszerint javítják katonai képességeiket, és felszólítja őket, ügyeljenek e kötelezettségek teljesítésére; |
| --- | --- |

4.

az egyre összetettebb és kiszámíthatatlanabb biztonsági környezetben sürget minden európai uniós tagállamot, hogy működjenek szorosabban együtt, és hangolják össze az európai biztonsági stratégiában meghatározott közös fenyegetésekkel szembeni fellépéseket, teljes mértékben vállalva Európa békéjéért és biztonságáért, Európa környezetéért és a nagyvilágért vállalt felelősség rájuk eső részét; miközben elismeri, hogy nem minden fenyegetés katonai jellegű, valamint hogy az EU-nak számos eszköze van a válságmegelőzésre és -kezelésre, mint például polgári képességei és technikai segítségnyújtási eszközei, emlékezteti a tagállamokat többszörös, többek között a Szerződés és az Európai Tanács következtetései keretében tett kötelezettségvállalásukra, miszerint javítják katonai képességeiket, és felszólítja őket, ügyeljenek e kötelezettségek teljesítésére;

| 5. | ismét hangot ad annak az álláspontjának, hogy a megerősített európai védelmi képesség növelni fogja az EU stratégiai autonómiáját, és fontos hozzájárulás lesz a közös biztonsághoz a NATO és más partnerségek keretében; hangsúlyozza a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseiben e tekintetben rejlő lehetőségeket, és szorgalmazza, hogy a tagállamok hajtsák végre az állandó strukturált együttműködést, határozzák meg a szolidaritásra és a kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó klauzulák alkalmazási feltételeit és maradéktalanul használják ki az Európai Védelmi Ügynökség által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

5.

ismét hangot ad annak az álláspontjának, hogy a megerősített európai védelmi képesség növelni fogja az EU stratégiai autonómiáját, és fontos hozzájárulás lesz a közös biztonsághoz a NATO és más partnerségek keretében; hangsúlyozza a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseiben e tekintetben rejlő lehetőségeket, és szorgalmazza, hogy a tagállamok hajtsák végre az állandó strukturált együttműködést, határozzák meg a szolidaritásra és a kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó klauzulák alkalmazási feltételeit és maradéktalanul használják ki az Európai Védelmi Ügynökség által kínált lehetőségeket;

| 6. | az eltérő mértékű ambíciók figyelmen kívül hagyása nélkül rámutat, hogy a tagállamok összesen körülbelül évi 200 milliárd eurót költenek a védelemre, ami az USA védelmi költségvetésének csupán a harmada, de mégis jelentős összeg, amely annak árát mutatja, ahol Európa nincs jelen a védelem területén; |
| --- | --- |

6.

az eltérő mértékű ambíciók figyelmen kívül hagyása nélkül rámutat, hogy a tagállamok összesen körülbelül évi 200 milliárd eurót költenek a védelemre, ami az USA védelmi költségvetésének csupán a harmada, de mégis jelentős összeg, amely annak árát mutatja, ahol Európa nincs jelen a védelem területén;

| 7. | sajnálattal veszi tudomásul azt, ahogy az összehangolatlan nemzeti védelmi tervezés keretében hozott határozatok alapján e forrásokat elköltik, aminek következtében nemcsak állandó képességbeli hiányok keletkeznek, hanem bizonyos képességekben gyakran pazarló túlkínálat és átfedések mutatkoznak, illetve az iparág és a piacok szétforgácsolódnak, és ebből adódóan az EU nem rendelkezik olyan láthatósággal, forrásokkal és hatókörrel, amelyért érdemes 200 milliárd EUR-t kiadni; |
| --- | --- |

7.

sajnálattal veszi tudomásul azt, ahogy az összehangolatlan nemzeti védelmi tervezés keretében hozott határozatok alapján e forrásokat elköltik, aminek következtében nemcsak állandó képességbeli hiányok keletkeznek, hanem bizonyos képességekben gyakran pazarló túlkínálat és átfedések mutatkoznak, illetve az iparág és a piacok szétforgácsolódnak, és ebből adódóan az EU nem rendelkezik olyan láthatósággal, forrásokkal és hatókörrel, amelyért érdemes 200 milliárd EUR-t kiadni;

| 8. | úgy véli, hogy a gazdasági és pénzügyi válság lehetőségként használható ki az uniós védelmi politikák integrálására, mivel lendületet adhat a régóta készülőben lévő, nagyra törő reformok kialakításához és végrehajtásához; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a gazdasági és pénzügyi válság lehetőségként használható ki az uniós védelmi politikák integrálására, mivel lendületet adhat a régóta készülőben lévő, nagyra törő reformok kialakításához és végrehajtásához;

| 9. | a fentiekre tekintettel szorgalmazza, hogy a tagállamok fogadják el, hogy a fokozott együttműködés jelenti az legjobb fejlődési lehetőséget, fogadják el továbbá azt, hogy különösen A) a katonai követelmények összehangolását magában foglaló védelmi tervezés jobb koordinációja és az interoperabilitást fokozó intézkedések révén, B) bizonyos képességek és támogató struktúrák összevonásával és megosztásával, C) a kutatás és a technológiai fejlesztés terén való együttműködés fokozásával, D) az ipari együttműködés és összehangolás megkönnyítésével, és E) a közbeszerzés javításával és a piaci korlátok megszüntetésével a tagállamok költséghatékonyabb módon fejleszthetik képességeiket anélkül, hogy szuverenitásuk kárt szenvedne; |
| --- | --- |

9.

a fentiekre tekintettel szorgalmazza, hogy a tagállamok fogadják el, hogy a fokozott együttműködés jelenti az legjobb fejlődési lehetőséget, fogadják el továbbá azt, hogy különösen A) a katonai követelmények összehangolását magában foglaló védelmi tervezés jobb koordinációja és az interoperabilitást fokozó intézkedések révén, B) bizonyos képességek és támogató struktúrák összevonásával és megosztásával, C) a kutatás és a technológiai fejlesztés terén való együttműködés fokozásával, D) az ipari együttműködés és összehangolás megkönnyítésével, és E) a közbeszerzés javításával és a piaci korlátok megszüntetésével a tagállamok költséghatékonyabb módon fejleszthetik képességeiket anélkül, hogy szuverenitásuk kárt szenvedne;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU rendelkezésére állnak olyan eszközök és mechanizmusok, amelyek segíthetik a tagállamokat ennek elérésében az alábbiakban felsorolt módokon, többek között azon területek azonosítása révén, ahol európai szinten több támogatást lehetne nyújtani (F); |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU rendelkezésére állnak olyan eszközök és mechanizmusok, amelyek segíthetik a tagállamokat ennek elérésében az alábbiakban felsorolt módokon, többek között azon területek azonosítása révén, ahol európai szinten több támogatást lehetne nyújtani (F);

| 11. | elismeri, hogy a fentiektől függetlenül a megfelelő gyártási és technológiai bázis fenntartása, valamint az ellátás biztonságának garantálása alapvető honvédelmi kérdések, amelyeket nem irányíthatnak pusztán pénzügyi célkitűzések; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy a fentiektől függetlenül a megfelelő gyártási és technológiai bázis fenntartása, valamint az ellátás biztonságának garantálása alapvető honvédelmi kérdések, amelyeket nem irányíthatnak pusztán pénzügyi célkitűzések;

| 12. | úgy véli, hogy a pénzügyi válságra reagálva a védelemmel kapcsolatos összes uniós erőfeszítés legfőbb súlyponti területét az Európai Védelmi Ügynökségnek (EVÜ) kell képeznie, amelyben benne van a lehetőség a szakpolitikai felülvizsgálatok és tervezés széles területének lefedésére, de jelenlegi formájában erre mégsem képes; kéri az EVÜ szerkezetének korszerűsítését, tekintettel arra, hogy költségvetésének, személyzetének, feladatköreinek és általános hatásköreinek bővítése hosszú távon költséghatékony lenne, és lehetővé tenné, hogy jobban dolgozzon az uniós védelmi szektor optimalizálásán, azzal a speciális feladattal, hogy elkerülje a költséges párhuzamosságokat és a pénzügyileg fenntarthatatlan védelmi politikákat; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a pénzügyi válságra reagálva a védelemmel kapcsolatos összes uniós erőfeszítés legfőbb súlyponti területét az Európai Védelmi Ügynökségnek (EVÜ) kell képeznie, amelyben benne van a lehetőség a szakpolitikai felülvizsgálatok és tervezés széles területének lefedésére, de jelenlegi formájában erre mégsem képes; kéri az EVÜ szerkezetének korszerűsítését, tekintettel arra, hogy költségvetésének, személyzetének, feladatköreinek és általános hatásköreinek bővítése hosszú távon költséghatékony lenne, és lehetővé tenné, hogy jobban dolgozzon az uniós védelmi szektor optimalizálásán, azzal a speciális feladattal, hogy elkerülje a költséges párhuzamosságokat és a pénzügyileg fenntarthatatlan védelmi politikákat;

A.
     
  A védelmi tervezés jobb koordinációja

| 13. | újból felkéri a tagállamokat, hogy közös kritériumok és harmonizált menetrend szerint végezzenek szisztematikus biztonsági és védelmi felülvizsgálatokat; javasolja, hogy ezt tegyék a költségvetési eljárásokhoz kapcsolódó rendszeres gyakorlattá, a biztonsági és védelmi felülvizsgálatok egyfajta „európai szemeszterévé”; |
| --- | --- |

13.

újból felkéri a tagállamokat, hogy közös kritériumok és harmonizált menetrend szerint végezzenek szisztematikus biztonsági és védelmi felülvizsgálatokat; javasolja, hogy ezt tegyék a költségvetési eljárásokhoz kapcsolódó rendszeres gyakorlattá, a biztonsági és védelmi felülvizsgálatok egyfajta „európai szemeszterévé”;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az ilyen összehangolt felülvizsgálatok értelme az lenne, hogy véget vessenek a nemzeti védelmi tervezésre jellemző elkülönülési kultúrának, valamint platformot teremtsen a szervezett párbeszédnek, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy áttekintsék a nagyobb összefüggéseket, az európai szempontot, mielőtt kulcsfontosságú stratégiai döntéseket hoznának védelmi képességeikkel kapcsolatosan; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezésnek az érintett tagállamok esetében ki kell egészítenie a NATO védelmi tervezési folyamatán belüli koordinációt; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az ilyen összehangolt felülvizsgálatok értelme az lenne, hogy véget vessenek a nemzeti védelmi tervezésre jellemző elkülönülési kultúrának, valamint platformot teremtsen a szervezett párbeszédnek, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy áttekintsék a nagyobb összefüggéseket, az európai szempontot, mielőtt kulcsfontosságú stratégiai döntéseket hoznának védelmi képességeikkel kapcsolatosan; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezésnek az érintett tagállamok esetében ki kell egészítenie a NATO védelmi tervezési folyamatán belüli koordinációt;

| 15. | hangsúlyozza, hogy szükség van egy biztonságról és védelemről szóló európai uniós fehér könyvre, amely kidolgozná és végrehajtaná az európai biztonsági stratégiát, az elérhető eszközökhöz és erőforrásokhoz mérten pontosabban meghatározná az Unió biztonsági és védelmi célkitűzéseit, érdekeit és szükségleteit, a biztonság nem hagyományos szempontjainak egyidejű figyelembevétele mellett; hangsúlyozza, hogy ezt a fehér könyvet a nemzeti felülvizsgálatok alapján kell megfogalmazni és rendszeresen frissíteni, ugyanakkor e könyv referenciaként szolgál a nemzeti felülvizsgálatok számára, összekötve a nemzeti védelmi tervezést a közös biztonsági szemlélettel és fenyegetésértékeléssel; hangsúlyozza, hogy ez a fehér könyv a kihívások és megoldások közös jövőképének felvázolása révén bizalmat fog építeni, és összpontosított stratégiai útmutatással fog szolgálni arra nézve, hogy milyen formát kell ölteniük az uniós erőknek; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy szükség van egy biztonságról és védelemről szóló európai uniós fehér könyvre, amely kidolgozná és végrehajtaná az európai biztonsági stratégiát, az elérhető eszközökhöz és erőforrásokhoz mérten pontosabban meghatározná az Unió biztonsági és védelmi célkitűzéseit, érdekeit és szükségleteit, a biztonság nem hagyományos szempontjainak egyidejű figyelembevétele mellett; hangsúlyozza, hogy ezt a fehér könyvet a nemzeti felülvizsgálatok alapján kell megfogalmazni és rendszeresen frissíteni, ugyanakkor e könyv referenciaként szolgál a nemzeti felülvizsgálatok számára, összekötve a nemzeti védelmi tervezést a közös biztonsági szemlélettel és fenyegetésértékeléssel; hangsúlyozza, hogy ez a fehér könyv a kihívások és megoldások közös jövőképének felvázolása révén bizalmat fog építeni, és összpontosított stratégiai útmutatással fog szolgálni arra nézve, hogy milyen formát kell ölteniük az uniós erőknek;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés megerősítette az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) azon szerepét, hogy támogassa a tagállamokat a katonai képességek javítására irányuló erőfeszítéseikben a közös biztonsági és védelmi politika érdekében; javasolja ezért, hogy a tagállamok kérjék fel az Ügynökséget annak vizsgálatára, hogyan lehet javítani a védelmi tervezés európai koordinációját; emlékeztet továbbá, hogy a Szerződés megbízza az EVÜ-t azzal, hogy értékelje a katonai képességekre vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítését, és segítse elő az operatív igények harmonizációját, illetve felszólít e feladatok jobb végrehajtására; javasolja, hogy az „európai szemeszter” gyakorlatának első lépéseként a tagállamok adják be nemzeti biztonsági és védelmi felülvizsgálati terveiket az EVÜ-höz tanácskérés céljából annak érdekében, hogy értékeljék e terveket különösen az EVÜ irányítóbizottsága által a képességfejlesztési tervben meghatározott képességekre vonatkozó prioritások szempontjából, valamint a többi tagállam tervei és a NATO védelmi tervezési folyamatának tükrében; úgy véli, hogy nagyon rövid távon az EVÜ-nek fontos szerepet kell játszania az európai fegyverkezési és képességekre vonatkozó politika meghatározásában is; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés megerősítette az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) azon szerepét, hogy támogassa a tagállamokat a katonai képességek javítására irányuló erőfeszítéseikben a közös biztonsági és védelmi politika érdekében; javasolja ezért, hogy a tagállamok kérjék fel az Ügynökséget annak vizsgálatára, hogyan lehet javítani a védelmi tervezés európai koordinációját; emlékeztet továbbá, hogy a Szerződés megbízza az EVÜ-t azzal, hogy értékelje a katonai képességekre vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítését, és segítse elő az operatív igények harmonizációját, illetve felszólít e feladatok jobb végrehajtására; javasolja, hogy az „európai szemeszter” gyakorlatának első lépéseként a tagállamok adják be nemzeti biztonsági és védelmi felülvizsgálati terveiket az EVÜ-höz tanácskérés céljából annak érdekében, hogy értékeljék e terveket különösen az EVÜ irányítóbizottsága által a képességfejlesztési tervben meghatározott képességekre vonatkozó prioritások szempontjából, valamint a többi tagállam tervei és a NATO védelmi tervezési folyamatának tükrében; úgy véli, hogy nagyon rövid távon az EVÜ-nek fontos szerepet kell játszania az európai fegyverkezési és képességekre vonatkozó politika meghatározásában is;

| 17. | úgy véli, hogy következő lépésként a tagállamoknak kölcsönös konzultációkat kell folytatniuk katonai követelményeik harmonizációjának érdekében, és meg kell vizsgálniuk a költséghatékonyság európai uniós szinten, regionális, kétoldalú vagy más intézkedések révén történő növelésének összes lehetőségét; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy következő lépésként a tagállamoknak kölcsönös konzultációkat kell folytatniuk katonai követelményeik harmonizációjának érdekében, és meg kell vizsgálniuk a költséghatékonyság európai uniós szinten, regionális, kétoldalú vagy más intézkedések révén történő növelésének összes lehetőségét;

| 18. | sürgeti a tagállamokat, hogy ezen eljárás keretében vizsgálják meg a meglévő többletkapacitásokat, különösen a műveletek során kevésbé fontos berendezések, illetve személyzet tekintetében; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a tagállamokat, hogy ezen eljárás keretében vizsgálják meg a meglévő többletkapacitásokat, különösen a műveletek során kevésbé fontos berendezések, illetve személyzet tekintetében;

B.
     
  A képességek összevonása és megosztása

| 19. | határozott meggyőződése, hogy a képességek összevonása és megosztása többé már nem lehetőség, hanem szükségszerűség; támogatja a tagállamoknak a legígéretesebb projektek azonosítására irányuló erőfeszítéseit, amelyek a 2010. szeptemberi genti miniszteri találkozón indított eljárás részét képezik és összhangban vannak a 2010. novemberi német–svéd kezdeményezéssel, ugyanakkor felismeri, hogy az összevonás és megosztás nem helyettesítheti a képességek tényleges fejlesztését, de fokozni és javítani fogja azt; tudomásul veszi az EVÜ által előmozdított és a Tanács által 2011. december 1-jén jóváhagyott első projektcsomagot, és felhívja a tagállamokat és az EVÜ-t, hogy számoljanak be a konkrét eredmények felé tett haladás részleteiről, illetve határozzanak meg további lehetőségeket legkésőbb 2012 tavaszáig; szorgalmazza, hogy a tagállamok, különösen a weimari háromszög, de a Weimar plusz formáció is, tegyék sikeressé az összevonást és megosztást politikai hajtómotorként fellépve; |
| --- | --- |

19.

határozott meggyőződése, hogy a képességek összevonása és megosztása többé már nem lehetőség, hanem szükségszerűség; támogatja a tagállamoknak a legígéretesebb projektek azonosítására irányuló erőfeszítéseit, amelyek a 2010. szeptemberi genti miniszteri találkozón indított eljárás részét képezik és összhangban vannak a 2010. novemberi német–svéd kezdeményezéssel, ugyanakkor felismeri, hogy az összevonás és megosztás nem helyettesítheti a képességek tényleges fejlesztését, de fokozni és javítani fogja azt; tudomásul veszi az EVÜ által előmozdított és a Tanács által 2011. december 1-jén jóváhagyott első projektcsomagot, és felhívja a tagállamokat és az EVÜ-t, hogy számoljanak be a konkrét eredmények felé tett haladás részleteiről, illetve határozzanak meg további lehetőségeket legkésőbb 2012 tavaszáig; szorgalmazza, hogy a tagállamok, különösen a weimari háromszög, de a Weimar plusz formáció is, tegyék sikeressé az összevonást és megosztást politikai hajtómotorként fellépve;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok – különösen olyan területeken, mint a stratégiai és taktikai szállítás, logisztikai támogatás, űrképességek, kibervédelem, orvosi támogatás, oktatás és képzés, valamint egyes résképességek – nagy hasznot húzhatnak egyes feladatok és eszközök összevonásából és megosztásából anélkül, hogy jelentős függőségbe kerülnének, amely korlátozná szuverén döntéshozatalukat; határozottan ösztönzi a képességbeli hiányosságok – mint például a szállító helikopterek, a légi üzemanyag-utántöltés, tengeri felügyelet, személyzet nélküli járművek, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris védelem, rögtönzött robbanószerkezetek elleni tevékenység, műholdas távközlés, parancsnoki és vezetési rendszerek, hírszerzési, felügyeleti és felismerési (ISR) érzékelők és platformok, köztük a műholdas rendszerek alternatívái, mint például a nagy magasságra tervezett, nagy hatótávolságú (HALE) pilóta nélküli repülőgépek (UAV-k) és a nagyfokú operatív önállóság és költséghatékonyság eléréséhez szükséges zöld technológiák – kezelésére irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok – különösen olyan területeken, mint a stratégiai és taktikai szállítás, logisztikai támogatás, űrképességek, kibervédelem, orvosi támogatás, oktatás és képzés, valamint egyes résképességek – nagy hasznot húzhatnak egyes feladatok és eszközök összevonásából és megosztásából anélkül, hogy jelentős függőségbe kerülnének, amely korlátozná szuverén döntéshozatalukat; határozottan ösztönzi a képességbeli hiányosságok – mint például a szállító helikopterek, a légi üzemanyag-utántöltés, tengeri felügyelet, személyzet nélküli járművek, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris védelem, rögtönzött robbanószerkezetek elleni tevékenység, műholdas távközlés, parancsnoki és vezetési rendszerek, hírszerzési, felügyeleti és felismerési (ISR) érzékelők és platformok, köztük a műholdas rendszerek alternatívái, mint például a nagy magasságra tervezett, nagy hatótávolságú (HALE) pilóta nélküli repülőgépek (UAV-k) és a nagyfokú operatív önállóság és költséghatékonyság eléréséhez szükséges zöld technológiák – kezelésére irányuló kezdeményezéseket;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az erőforrások összevonását nagyobb fokú szakosodásnak kell kísérnie, amelynek keretében az egyes képességeiktől megváló tagállamok biztosak lehetnek abban, hogy azokat mások biztosítani fogják, és elismeri, hogy ez komoly politikai kötelezettségvállalást igényel a nemzeti kormányok részéről; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az erőforrások összevonását nagyobb fokú szakosodásnak kell kísérnie, amelynek keretében az egyes képességeiktől megváló tagállamok biztosak lehetnek abban, hogy azokat mások biztosítani fogják, és elismeri, hogy ez komoly politikai kötelezettségvállalást igényel a nemzeti kormányok részéről;

| 22. | felkéri a tagállamokat, hogy használják fel kreatívan a fellelhető különböző összevonási és megosztási modelleket, mint például 1. a közös tulajdonos révén történő összevonást, 2. a nemzeti tulajdonban lévő eszközök összevonását, 3. a közbeszerzés összevonását vagy 4. szerep- és feladatmegosztást, illetve ezek szükség szerinti kombinációját, valamint gyors haladásra szólít fel különösen a fent említett területeken; |
| --- | --- |

22.

felkéri a tagállamokat, hogy használják fel kreatívan a fellelhető különböző összevonási és megosztási modelleket, mint például 1. a közös tulajdonos révén történő összevonást, 2. a nemzeti tulajdonban lévő eszközök összevonását, 3. a közbeszerzés összevonását vagy 4. szerep- és feladatmegosztást, illetve ezek szükség szerinti kombinációját, valamint gyors haladásra szólít fel különösen a fent említett területeken;

| 23. | először is a közös tulajdonost illetően felkéri a tagállamokat, hogy mérjék fel egyes berendezések a résztvevő országok közös konzorciumai vagy maga az EU általi beszerzésének lehetőségeit, olyan kezdeményezésekről véve példát, mint a stratégiai légi szállítási képességnek a NATO égisze alatt végrehajtott programja, a NATO AWACS-programja vagy az EU Galileója, illetve tárják fel a tagállamok konzorciumai által vásárolt berendezések beszerzéséhez nyújtott uniós finanszírozás vagy társfinanszírozás lehetőségeit; hangsúlyozza a legdrágább berendezések, például az űrképességek, az UAV-k vagy a stratégiai szállításra szolgáló repülőgépek szempontjából a közös tulajdonlásban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

23.

először is a közös tulajdonost illetően felkéri a tagállamokat, hogy mérjék fel egyes berendezések a résztvevő országok közös konzorciumai vagy maga az EU általi beszerzésének lehetőségeit, olyan kezdeményezésekről véve példát, mint a stratégiai légi szállítási képességnek a NATO égisze alatt végrehajtott programja, a NATO AWACS-programja vagy az EU Galileója, illetve tárják fel a tagállamok konzorciumai által vásárolt berendezések beszerzéséhez nyújtott uniós finanszírozás vagy társfinanszírozás lehetőségeit; hangsúlyozza a legdrágább berendezések, például az űrképességek, az UAV-k vagy a stratégiai szállításra szolgáló repülőgépek szempontjából a közös tulajdonlásban rejlő lehetőségeket;

| 24. | másodszor a nemzeti tulajdonban lévő eszközök összevonása tekintetében úgy véli, hogy négy tagállam az európai légi szállítási parancsnokságra irányuló kezdeményezése különösen hasznos példa arra, hogy a meglévő képességeket bizonyos hatáskörök közös szervezetre való átruházása révén javítják, ugyanakkor az eszközöket teljesen nemzeti tulajdonban tartják; úgy véli, az összevont, ám szétválasztható képességek e modellje az operatív támogatás egyéb területein is jól alkalmazható, például a szállító helikopterek, a tengerészeti járőrgépek és a katonai tengeri szállítóeszközök esetében; úgy véli, a hatáskörök integrált szervezetekre való bármely átruházásának rugalmasnak kell lennie, nem kell valamennyi résztvevőtől ugyanazon hatáskörök átruházását kérni, hogy elkerüljék a legkisebb közös nevezővel való megelégedés kockázatát; ugyanakkor kívánatosnak tartja, hogy a tagállamok az európai légi szállítási parancsnokság minden feladatának ellátásához biztosítsanak nemzeti képességeket; |
| --- | --- |

24.

másodszor a nemzeti tulajdonban lévő eszközök összevonása tekintetében úgy véli, hogy négy tagállam az európai légi szállítási parancsnokságra irányuló kezdeményezése különösen hasznos példa arra, hogy a meglévő képességeket bizonyos hatáskörök közös szervezetre való átruházása révén javítják, ugyanakkor az eszközöket teljesen nemzeti tulajdonban tartják; úgy véli, az összevont, ám szétválasztható képességek e modellje az operatív támogatás egyéb területein is jól alkalmazható, például a szállító helikopterek, a tengerészeti járőrgépek és a katonai tengeri szállítóeszközök esetében; úgy véli, a hatáskörök integrált szervezetekre való bármely átruházásának rugalmasnak kell lennie, nem kell valamennyi résztvevőtől ugyanazon hatáskörök átruházását kérni, hogy elkerüljék a legkisebb közös nevezővel való megelégedés kockázatát; ugyanakkor kívánatosnak tartja, hogy a tagállamok az európai légi szállítási parancsnokság minden feladatának ellátásához biztosítsanak nemzeti képességeket;

| 25. | harmadszor a közbeszerzések összevonását illetően, mint például az A400M programban, kiemeli a közös közbeszerzés esetleges előnyeit a méretgazdaságosság, az életképes ipari alap létrehozása és az interoperabilitás tekintetében, valamint a működési támogatás, karbantartás és képzés összevonásának és megosztásának további lehetőségeire nézve; sajnálattal veszi tudomásul, hogy ezek az előnyök gyakran elvesznek a követelmények és a munkamegosztási megállapodások közötti különbségek miatt, mint például az Eurofighter-program esetében; az lehetséges megtakarítások teljes megvalósítása érdekében hangsúlyozza, hogy fontos a közös beszerzésű berendezések közös konfigurációjának karbantartása azok teljes életciklusa során a közös működési támogatás megkönnyítése céljából; felkéri a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a kiszervezett szolgáltatások összevonását is; |
| --- | --- |

25.

harmadszor a közbeszerzések összevonását illetően, mint például az A400M programban, kiemeli a közös közbeszerzés esetleges előnyeit a méretgazdaságosság, az életképes ipari alap létrehozása és az interoperabilitás tekintetében, valamint a működési támogatás, karbantartás és képzés összevonásának és megosztásának további lehetőségeire nézve; sajnálattal veszi tudomásul, hogy ezek az előnyök gyakran elvesznek a követelmények és a munkamegosztási megállapodások közötti különbségek miatt, mint például az Eurofighter-program esetében; az lehetséges megtakarítások teljes megvalósítása érdekében hangsúlyozza, hogy fontos a közös beszerzésű berendezések közös konfigurációjának karbantartása azok teljes életciklusa során a közös működési támogatás megkönnyítése céljából; felkéri a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a kiszervezett szolgáltatások összevonását is;

| 26. | negyedszer a szerep- és feladatmegosztást illetően úgy véli, hogy vannak pozitív példák olyan kezdeményezések között, mint például a francia-belga együttműködés a harci pilóták képzése terén, az Egyesült Királyság és Franciaország közötti megállapodás a repülőgép-anyahajók megosztásáról, a francia-német kezdeményezés a helikopterpilóták képzése terén, vagy a belga-holland tengeri együttműködés, melyek keretében számos nemzeti támogatási struktúrát osztanak meg a partnerrel; különösen hangsúlyozza az oktatás, képzés és gyakorlat terén fennálló lehetőségeket, elsősorban a katonai akadémiák, a teszt- és értékelőközpontok és pilótaképző intézmények megosztása terén; úgy véli, egyes résképességek esetében a szerep- és feladatmegosztás az egyetlen járható út a legtöbb tagállam számára ahhoz, hogy biztosítani tudja egyes ritka képességekhez, például a CBRN-egységekhez vagy a légi mentőkhöz való hozzáférést; |
| --- | --- |

26.

negyedszer a szerep- és feladatmegosztást illetően úgy véli, hogy vannak pozitív példák olyan kezdeményezések között, mint például a francia-belga együttműködés a harci pilóták képzése terén, az Egyesült Királyság és Franciaország közötti megállapodás a repülőgép-anyahajók megosztásáról, a francia-német kezdeményezés a helikopterpilóták képzése terén, vagy a belga-holland tengeri együttműködés, melyek keretében számos nemzeti támogatási struktúrát osztanak meg a partnerrel; különösen hangsúlyozza az oktatás, képzés és gyakorlat terén fennálló lehetőségeket, elsősorban a katonai akadémiák, a teszt- és értékelőközpontok és pilótaképző intézmények megosztása terén; úgy véli, egyes résképességek esetében a szerep- és feladatmegosztás az egyetlen járható út a legtöbb tagállam számára ahhoz, hogy biztosítani tudja egyes ritka képességekhez, például a CBRN-egységekhez vagy a légi mentőkhöz való hozzáférést;

| 27. | emlékeztet az EVÜ-nek a Szerződésben foglaltak szerinti fontos szerepére, miszerint multilaterális projekteket javasol, koordinálja a tagállamok programjait és irányítja a kutatási és technológiai együttműködési programokat; hangsúlyozza, hogy az EVÜ vezette projektek már működőképesek, ilyen például a helikopterpilóta-képzési program és a rögtönzött robbanószerkezetek elleni, harctéren használható helyszínelő laboratórium, illetve annak afganisztáni használata, és további előrelépésre szólít fel más kezdeményezések terén, például az európai légi szállítási flotta (EATF) esetében; sürgeti a tagállamokat, hogy használják ki az Ügynökségben rejlő lehetőségeket az adminisztratív és jogi támogatás tekintetében, és bízzák meg együttműködési kezdeményezéseik irányításával, valamint hangsúlyozza, hogy az EVÜ számára megfelelő eszközöket kell biztosítani ahhoz, hogy teljesíteni tudja megnövekedett feladatait; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet az EVÜ-nek a Szerződésben foglaltak szerinti fontos szerepére, miszerint multilaterális projekteket javasol, koordinálja a tagállamok programjait és irányítja a kutatási és technológiai együttműködési programokat; hangsúlyozza, hogy az EVÜ vezette projektek már működőképesek, ilyen például a helikopterpilóta-képzési program és a rögtönzött robbanószerkezetek elleni, harctéren használható helyszínelő laboratórium, illetve annak afganisztáni használata, és további előrelépésre szólít fel más kezdeményezések terén, például az európai légi szállítási flotta (EATF) esetében; sürgeti a tagállamokat, hogy használják ki az Ügynökségben rejlő lehetőségeket az adminisztratív és jogi támogatás tekintetében, és bízzák meg együttműködési kezdeményezéseik irányításával, valamint hangsúlyozza, hogy az EVÜ számára megfelelő eszközöket kell biztosítani ahhoz, hogy teljesíteni tudja megnövekedett feladatait;

| 28. | elismeri a kétoldalú és regionális kezdeményezéseket – például a 2010-es Egyesült Királyság és Franciaország közötti védelmi megállapodásokat, az Északi Védelmi Együttműködést és a Balti Védelmi Együttműködést – mint fontos lépéseket a források használatának racionalizálására és a rövid távú képességbeli hiányosságok pótlására; felhívja a figyelmet a hasonló együttműködésekre irányuló javaslatokra más régiók viszonylatában, például a visegrádi országok között; azonban azon a véleményen van, hogy jelentős strukturális hiányosságok vannak, amelyeket európai uniós szinten összehangoltan kell kezelni, valamint hogy ezért egy bizonyos ponton ezeket a kétoldalú és regionális megállapodásokat integrálni kell a tágabb európai perspektívába biztosítva, hogy hozzájáruljanak a KBVP kialakításához, és azzal semmilyen szempontból ne legyenek ellentétesek; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy az EVÜ-nek szerepet kell kapnia az erőfeszítések átfogó koherenciájának biztosításában, és ösztönzi annak végiggondolását, hogyan lehet felhasználni a Szerződés állandó strukturált együttműködésről szóló rendelkezéseit egy átfogó koordinációs keret biztosításához; |
| --- | --- |

28.

elismeri a kétoldalú és regionális kezdeményezéseket – például a 2010-es Egyesült Királyság és Franciaország közötti védelmi megállapodásokat, az Északi Védelmi Együttműködést és a Balti Védelmi Együttműködést – mint fontos lépéseket a források használatának racionalizálására és a rövid távú képességbeli hiányosságok pótlására; felhívja a figyelmet a hasonló együttműködésekre irányuló javaslatokra más régiók viszonylatában, például a visegrádi országok között; azonban azon a véleményen van, hogy jelentős strukturális hiányosságok vannak, amelyeket európai uniós szinten összehangoltan kell kezelni, valamint hogy ezért egy bizonyos ponton ezeket a kétoldalú és regionális megállapodásokat integrálni kell a tágabb európai perspektívába biztosítva, hogy hozzájáruljanak a KBVP kialakításához, és azzal semmilyen szempontból ne legyenek ellentétesek; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy az EVÜ-nek szerepet kell kapnia az erőfeszítések átfogó koherenciájának biztosításában, és ösztönzi annak végiggondolását, hogyan lehet felhasználni a Szerződés állandó strukturált együttműködésről szóló rendelkezéseit egy átfogó koordinációs keret biztosításához;

| 29. | úgy véli, hogy egy polgári–katonai európai uniós műveleti parancsnokság – amelynek létrehozását már többször kérte – nemcsak alapvetően erősítené meg az EU nemzetközi béke és biztonság támogatására vonatkozó képességét, hanem hosszú távon megtakarításokat jelentene a nemzeti költségvetések számára az összevonás és megosztás logikáját követve; hangsúlyozza, hogy szükséges az alelnök/főképviselő politikai iránymutatása, és felszólítja az alelnök/főképviselőt a „Weimar kezdeményezésen” alapuló munka folytatására, valamint a jogi lehetőségek vizsgálatára egy önálló műveleti tervezési és végrehajtási képesség mielőbbi létrehozatalát illetően, amely két külön parancsnoki láncból állna (polgári és katonai), amint azt 2011. júliusában a Tanács előtt ismertették; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy egy polgári–katonai európai uniós műveleti parancsnokság – amelynek létrehozását már többször kérte – nemcsak alapvetően erősítené meg az EU nemzetközi béke és biztonság támogatására vonatkozó képességét, hanem hosszú távon megtakarításokat jelentene a nemzeti költségvetések számára az összevonás és megosztás logikáját követve; hangsúlyozza, hogy szükséges az alelnök/főképviselő politikai iránymutatása, és felszólítja az alelnök/főképviselőt a „Weimar kezdeményezésen” alapuló munka folytatására, valamint a jogi lehetőségek vizsgálatára egy önálló műveleti tervezési és végrehajtási képesség mielőbbi létrehozatalát illetően, amely két külön parancsnoki láncból állna (polgári és katonai), amint azt 2011. júliusában a Tanács előtt ismertették;

| 30. | üdvözli a NATO „intelligens védelem” kezdeményezését, és újólag megerősíti az EU és a NATO közötti folyamatos koordináció és konfliktusfelszámolás jelentőségét valamennyi szinten a szükségtelen átfedések elkerülésére; hangsúlyozza, hogy mindenképpen szükség van az EU és a NATO közötti gyakorlati együttműködés fokozására, különösen ami a pénzügyi válság jelentette kihívásokra adott válaszokat illeti; felszólítja mindenekelőtt az EVÜ-t és a Szövetséges Transzformációs Parancsnokságot (ACT), hogy folytassanak szoros együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a két szervezet összevonási és megosztási projektjei kiegészítsék egymást, és azok végrehajtása mindig a legnagyobb hozzáadott értéket biztosító keretben történjen; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a NATO „intelligens védelem” kezdeményezését, és újólag megerősíti az EU és a NATO közötti folyamatos koordináció és konfliktusfelszámolás jelentőségét valamennyi szinten a szükségtelen átfedések elkerülésére; hangsúlyozza, hogy mindenképpen szükség van az EU és a NATO közötti gyakorlati együttműködés fokozására, különösen ami a pénzügyi válság jelentette kihívásokra adott válaszokat illeti; felszólítja mindenekelőtt az EVÜ-t és a Szövetséges Transzformációs Parancsnokságot (ACT), hogy folytassanak szoros együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy a két szervezet összevonási és megosztási projektjei kiegészítsék egymást, és azok végrehajtása mindig a legnagyobb hozzáadott értéket biztosító keretben történjen;

| 31. | felhívja a figyelmet a kibervédelmi erőforrások összevonásában rejlő lehetőségekre az európai kiberrendszerek integrációjának összefüggésében, valamint arra is, hogy foglalkozni kell az ezen a területen a szorosabb uniós koordináció iránt jelentkező igénnyel; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet a kibervédelmi erőforrások összevonásában rejlő lehetőségekre az európai kiberrendszerek integrációjának összefüggésében, valamint arra is, hogy foglalkozni kell az ezen a területen a szorosabb uniós koordináció iránt jelentkező igénnyel;

C.
     
  A védelemre vonatkozó kutatás és technológiai fejlődés támogatása

| 32. | emlékeztet a biztonsági és védelmi ágazatban az európai védelmi ipar versenyképességének és lendületének alapjául szolgáló kutatás és innováció jelentőségére és fontos szerepére a fenntartható növekedéssel kapcsolatos Európa 2020-as célok megvalósításában; rámutat, hogy a jelenlegi kutatási és technológiai erőfeszítések meghatározóak lesznek a jövőbeli technológiai eredmények alkalmazásában; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az európai uniós országok teljes védelmi kiadásának csupán nagyjából 1 %-át szánják a kutatás és technológia területére – miközben több mint 50 %-át továbbra is a személyzetre költik – és különösen sajnálja, hogy a legtöbb ország esetében ez jóval az 1 % alatt van; sürgeti a tagállamokat, hogy költségvetési megszorításaik köréből vegyék ki a kutatást és technológiát mint prioritást élvező területet; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet a biztonsági és védelmi ágazatban az európai védelmi ipar versenyképességének és lendületének alapjául szolgáló kutatás és innováció jelentőségére és fontos szerepére a fenntartható növekedéssel kapcsolatos Európa 2020-as célok megvalósításában; rámutat, hogy a jelenlegi kutatási és technológiai erőfeszítések meghatározóak lesznek a jövőbeli technológiai eredmények alkalmazásában; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az európai uniós országok teljes védelmi kiadásának csupán nagyjából 1 %-át szánják a kutatás és technológia területére – miközben több mint 50 %-át továbbra is a személyzetre költik – és különösen sajnálja, hogy a legtöbb ország esetében ez jóval az 1 % alatt van; sürgeti a tagállamokat, hogy költségvetési megszorításaik köréből vegyék ki a kutatást és technológiát mint prioritást élvező területet;

| 33. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az együttműködésben végzett projektekből adódó méretgazdaságosság lehetősége nagymértékben kihasználatlan marad, a K&T kiadások 85 %-át még mindig nemzeti, a fennmaradó rész jelentős többségét pedig bilaterális, nem pedig multinacionális szinten költik el, ami a tagállamok közötti szétaprózódással jár; emlékeztet, hogy az európai védelmi miniszterek 2007 novemberében kollektív referenciaértékeket fogadtak el annak érdekében, hogy a védelmi kutatási és technológiai kiadásokat a teljes védelmi kiadások 2 %-ára, az európai együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai kiadások szintjét pedig 20 %-ra emeljék; |
| --- | --- |

33.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az együttműködésben végzett projektekből adódó méretgazdaságosság lehetősége nagymértékben kihasználatlan marad, a K&T kiadások 85 %-át még mindig nemzeti, a fennmaradó rész jelentős többségét pedig bilaterális, nem pedig multinacionális szinten költik el, ami a tagállamok közötti szétaprózódással jár; emlékeztet, hogy az európai védelmi miniszterek 2007 novemberében kollektív referenciaértékeket fogadtak el annak érdekében, hogy a védelmi kutatási és technológiai kiadásokat a teljes védelmi kiadások 2 %-ára, az európai együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai kiadások szintjét pedig 20 %-ra emeljék;

| 34. | kiemeli az EVÜ alapvető szerepét a közös védelmi kutatási tevékenység koordinációjában és tervezésében; hangsúlyozza a kutatási együttműködés előnyeit a jobb interoperabilitás, illetve a nemzeti hadseregek felszerelésének és képességeinek fokozottabb homogenitása szempontjából, mivel bármely felszerelési program első fázisa a kutatás; |
| --- | --- |

34.

kiemeli az EVÜ alapvető szerepét a közös védelmi kutatási tevékenység koordinációjában és tervezésében; hangsúlyozza a kutatási együttműködés előnyeit a jobb interoperabilitás, illetve a nemzeti hadseregek felszerelésének és képességeinek fokozottabb homogenitása szempontjából, mivel bármely felszerelési program első fázisa a kutatás;

| 35. | emlékeztet a kettős felhasználású alkalmazásokkal bíró technológiák növekvő számára, és ezért az európai védelmi és polgári biztonsági kutatási programok közötti fokozott kiegészítő jelleg és szinergia fontosságára; ösztönzi az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy folytassák az európai együttműködési kereten belüli koordinációt annak érdekében, hogy maximalizálják a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram „biztonság” témájának szinergiáit, különösen olyan területeken, mint például a CBRN-védelem, a rögtönzött robbanószerkezetek elleni tevékenység, a pilóta nélküli légi rendszerek, a tengeri felügyelet, információkezelés és -feldolgozás, valamint a kibervédelem; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet a kettős felhasználású alkalmazásokkal bíró technológiák növekvő számára, és ezért az európai védelmi és polgári biztonsági kutatási programok közötti fokozott kiegészítő jelleg és szinergia fontosságára; ösztönzi az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy folytassák az európai együttműködési kereten belüli koordinációt annak érdekében, hogy maximalizálják a kutatási és technológiafejlesztési keretprogram „biztonság” témájának szinergiáit, különösen olyan területeken, mint például a CBRN-védelem, a rögtönzött robbanószerkezetek elleni tevékenység, a pilóta nélküli légi rendszerek, a tengeri felügyelet, információkezelés és -feldolgozás, valamint a kibervédelem;

| 36. | külön hangsúlyozza, hogy a biztonsági kutatást önálló elemként kell megtartani a következő Horizont 2020 elnevezésű programban; úgy véli, hogy a „biztonság” téma hatókörét ki kell tágítani, hogy tükrözze az innováció és a polgári és a védelmi ipar közötti technológiatranszfer szükségességét, ugyanakkor fenntartja, hogy miközben a programokban és a projektekben megfelelő módon figyelembe vesznek bármilyen a védelemmel kapcsolatos követelményt, a témának meg kell őriznie polgári fókuszát; |
| --- | --- |

36.

külön hangsúlyozza, hogy a biztonsági kutatást önálló elemként kell megtartani a következő Horizont 2020 elnevezésű programban; úgy véli, hogy a „biztonság” téma hatókörét ki kell tágítani, hogy tükrözze az innováció és a polgári és a védelmi ipar közötti technológiatranszfer szükségességét, ugyanakkor fenntartja, hogy miközben a programokban és a projektekben megfelelő módon figyelembe vesznek bármilyen a védelemmel kapcsolatos követelményt, a témának meg kell őriznie polgári fókuszát;

| 37. | rámutat, hogy miként a polgári kutatás eredményeit is gyakran védelmi célokra alkalmazzák, a védelmi célú kutatások melléktermékei is egyre gyakrabban szolgálják az egész társadalom javát; emlékeztet elsősorban az internet és a GPS példájára; úgy véli, hogy az európai együttműködésben végzett kutatás fellendítésére és a széttagozódott nemzeti források összekapcsolásának segítésére hosszú távon a védelmi kutatásra kellene erőteljesebben összpontosítani a következő keretprogramokon belül; |
| --- | --- |

37.

rámutat, hogy miként a polgári kutatás eredményeit is gyakran védelmi célokra alkalmazzák, a védelmi célú kutatások melléktermékei is egyre gyakrabban szolgálják az egész társadalom javát; emlékeztet elsősorban az internet és a GPS példájára; úgy véli, hogy az európai együttműködésben végzett kutatás fellendítésére és a széttagozódott nemzeti források összekapcsolásának segítésére hosszú távon a védelmi kutatásra kellene erőteljesebben összpontosítani a következő keretprogramokon belül;

| 38. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy nem szabad forrásokat átcsoportosítani a polgári kutatás területéről, és bármely európai uniós finanszírozású védelmi vonatkozású kutatási tevékenységnek elsősorban az EU válságkezelési képességei fejlesztésének célját kell követnie és a kettős felhasználású kutatásokra kell összpontosítania; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy nem szabad forrásokat átcsoportosítani a polgári kutatás területéről, és bármely európai uniós finanszírozású védelmi vonatkozású kutatási tevékenységnek elsősorban az EU válságkezelési képességei fejlesztésének célját kell követnie és a kettős felhasználású kutatásokra kell összpontosítania;

| 39. | emlékeztet arra, hogy – a hetedik keretprogram jogalapjában meghatározottak szerint – a hetedik keretprogram által támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltakat is; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az etikai elvek érvényesítésének módját a hetedik kutatási keretprogramon belül a „biztonság” területén folytatott kutatási programokban való részvételre vonatkozó jogosultsági feltételek értékelése során; egyúttal felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen etikai és társadalmi hatásvizsgálatot minden olyan projekt állandó részeként, amelyet a hetedik keretprogram és a jövőbeli kutatási programok keretében finanszíroznak; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy – a hetedik keretprogram jogalapjában meghatározottak szerint – a hetedik keretprogram által támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltakat is; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az etikai elvek érvényesítésének módját a hetedik kutatási keretprogramon belül a „biztonság” területén folytatott kutatási programokban való részvételre vonatkozó jogosultsági feltételek értékelése során; egyúttal felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen etikai és társadalmi hatásvizsgálatot minden olyan projekt állandó részeként, amelyet a hetedik keretprogram és a jövőbeli kutatási programok keretében finanszíroznak;

| 40. | rámutat az EUMSZ 185. cikkének rendelkezéseire, amelyek lehetővé teszik a tagállamok egy csoportja által folytatott, meglévő kutatási és fejlesztési programokhoz való európai uniós hozzájárulást; véleménye szerint mérlegelni lehetne annak lehetőségét, hogy e cikket használják a KVBP missziói és műveletei számára szükséges képességek fejlesztésének felgyorsítására; |
| --- | --- |

40.

rámutat az EUMSZ 185. cikkének rendelkezéseire, amelyek lehetővé teszik a tagállamok egy csoportja által folytatott, meglévő kutatási és fejlesztési programokhoz való európai uniós hozzájárulást; véleménye szerint mérlegelni lehetne annak lehetőségét, hogy e cikket használják a KVBP missziói és műveletei számára szükséges képességek fejlesztésének felgyorsítására;

| 41. | emlékeztet az európai űrprogramokkal megvalósítandó, hasonlóan fontos szinergiákra, és további koordinációra ösztönöz az EVÜ, a Bizottság és az Európai Űrügynökség között az európai együttműködési kereten belül, különösen a Föld űrből történő megfigyelése és a világűrmegfigyelés terén; felhív a MUSIS, GMES és EDRS földmegfigyelési programok szoros koordinációjára és a polgári és katonai téradat-infrastruktúrák szabványainak harmonizációjára; kéri, hogy a GMES-projektet továbbra is az EU költségvetéséből finanszírozzák a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) időszakában; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet az európai űrprogramokkal megvalósítandó, hasonlóan fontos szinergiákra, és további koordinációra ösztönöz az EVÜ, a Bizottság és az Európai Űrügynökség között az európai együttműködési kereten belül, különösen a Föld űrből történő megfigyelése és a világűrmegfigyelés terén; felhív a MUSIS, GMES és EDRS földmegfigyelési programok szoros koordinációjára és a polgári és katonai téradat-infrastruktúrák szabványainak harmonizációjára; kéri, hogy a GMES-projektet továbbra is az EU költségvetéséből finanszírozzák a következő többéves pénzügyi keret (2014–2020) időszakában;

D.
     
  Az európai védelmi technológiai és ipari bázis kiépítése

| 42. | emlékeztet az európai védelmi technológiai és ipari bázis összehangolása terén történő előrehaladás szükséges voltára, mivel – a technológiák egyre fokozottabb kifinomultsága, a növekvő nemzetközi verseny és a csökkenő védelmi költségvetés dacára – egyetlen európai uniós tagállamban sem tartható fenn a védelmi ipar csupán nemzeti alapon; sajnálattal veszi tudomásul, hogy miközben végbement az európai űripar bizonyos fokú központosítása, a szárazföldi és tengeri berendezések ágazata továbbra is túlnyomórészt nemzeti vonalak mentén aprózódik fel; figyelmezteti a tagállamokat annak lehetőségére, hogy a védelmi beruházások csökkentése nyomán az európai védelmi iparágak és a technológiai innováció esetében fennáll majd annak kockázata, hogy azok eltérő stratégiai érdekeket képviselő, harmadik országbeli hatalmak ellenőrzése alá kerülnek; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet az európai védelmi technológiai és ipari bázis összehangolása terén történő előrehaladás szükséges voltára, mivel – a technológiák egyre fokozottabb kifinomultsága, a növekvő nemzetközi verseny és a csökkenő védelmi költségvetés dacára – egyetlen európai uniós tagállamban sem tartható fenn a védelmi ipar csupán nemzeti alapon; sajnálattal veszi tudomásul, hogy miközben végbement az európai űripar bizonyos fokú központosítása, a szárazföldi és tengeri berendezések ágazata továbbra is túlnyomórészt nemzeti vonalak mentén aprózódik fel; figyelmezteti a tagállamokat annak lehetőségére, hogy a védelmi beruházások csökkentése nyomán az európai védelmi iparágak és a technológiai innováció esetében fennáll majd annak kockázata, hogy azok eltérő stratégiai érdekeket képviselő, harmadik országbeli hatalmak ellenőrzése alá kerülnek;

| 43. | úgy véli, hogy a katonai követelményeknek a koordinált biztonsági és védelmi felülvizsgálatoknak az A) pontban ismertetett folyamat révén történő harmonizációja a berendezések beszerzésének harmonizációjához fog vezetni az EU-tagállamok között, ami az első előfeltétele annak, hogy a keresleti oldalon megteremtődjenek az európai védelmi ipar nemzetek közötti sikeres átszervezésének feltételei; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a katonai követelményeknek a koordinált biztonsági és védelmi felülvizsgálatoknak az A) pontban ismertetett folyamat révén történő harmonizációja a berendezések beszerzésének harmonizációjához fog vezetni az EU-tagállamok között, ami az első előfeltétele annak, hogy a keresleti oldalon megteremtődjenek az európai védelmi ipar nemzetek közötti sikeres átszervezésének feltételei;

| 44. | miközben elismeri, hogy az átszervezés egyik valószínű következménye bizonyos nem életképes nemzeti ipari képesség felszámolása lesz, hangsúlyozza, hogy egy ilyen átszervezés közép- és hosszú távú terveinek a foglalkoztatásra gyakorolt lehető legminimálisabb hatásra kell törekednie; ezért a nagyobb mértékű szakosodáson, az interoperabilitáson és az egymást kiegészítő jellegen alapuló reorientációt és szorosabb szinergiákat javasol; az európai uniós finanszírozás – például az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – jobb felhasználására szólít fel a várakozások és a változásokhoz való alkalmazkodás támogatása céljából; |
| --- | --- |

44.

miközben elismeri, hogy az átszervezés egyik valószínű következménye bizonyos nem életképes nemzeti ipari képesség felszámolása lesz, hangsúlyozza, hogy egy ilyen átszervezés közép- és hosszú távú terveinek a foglalkoztatásra gyakorolt lehető legminimálisabb hatásra kell törekednie; ezért a nagyobb mértékű szakosodáson, az interoperabilitáson és az egymást kiegészítő jellegen alapuló reorientációt és szorosabb szinergiákat javasol; az európai uniós finanszírozás – például az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – jobb felhasználására szólít fel a várakozások és a változásokhoz való alkalmazkodás támogatása céljából;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az európai védelmi technológiai és ipari bázis fenntartható munkahelyeket teremthet az európai védelmi iparban az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az európai védelmi technológiai és ipari bázis fenntartható munkahelyeket teremthet az európai védelmi iparban az európai polgárok számára;

| 46. | az ipar átszervezésének összefüggésében kiemeli annak fontosságát, hogy az ellátásbiztonságot ne kockáztassuk; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyorsan hozzon létre átfogó és nagyratörő, az egész EU-ra kiterjedő, kölcsönös garanciákon alapuló ellátásbiztonsági rendszert; sürgeti a tagállamokat, hogy e cél irányába tett első lépésként teljes mértékben aknázzák ki a termékek transzferéről szóló irányelv lehetőségeit, illetve gyorsítsák fel sürgős operatív körülmények esetén az ellátás biztonságára, valamint az információbiztonságra vonatkozó 2006-os keretmegállapodás működőképessé tételét célzó munkát; |
| --- | --- |

46.

az ipar átszervezésének összefüggésében kiemeli annak fontosságát, hogy az ellátásbiztonságot ne kockáztassuk; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy gyorsan hozzon létre átfogó és nagyratörő, az egész EU-ra kiterjedő, kölcsönös garanciákon alapuló ellátásbiztonsági rendszert; sürgeti a tagállamokat, hogy e cél irányába tett első lépésként teljes mértékben aknázzák ki a termékek transzferéről szóló irányelv lehetőségeit, illetve gyorsítsák fel sürgős operatív körülmények esetén az ellátás biztonságára, valamint az információbiztonságra vonatkozó 2006-os keretmegállapodás működőképessé tételét célzó munkát;

| 47. | ösztönzi az EVÜ-t, hogy fejlessze tovább az Európában megőrzendő vagy fejlesztendő kulcsfontosságú ipari képességekre vonatkozó közös európai szempontokat; ennek részeként felkéri az Ügynökséget, hogy elemezze az európai stratégiai önállóság tekintetében a nem európai technológiáktól és beszerzési forrásoktól való függőséget, és fogalmazzon meg konkrét ajánlásokat a tagállamok számára az Európai Bizottság munkájával összhangban, amely szintén rendelkezik az ellátástól való európai függőség és az energiafüggőség csökkentésére irányuló programokkal; |
| --- | --- |

47.

ösztönzi az EVÜ-t, hogy fejlessze tovább az Európában megőrzendő vagy fejlesztendő kulcsfontosságú ipari képességekre vonatkozó közös európai szempontokat; ennek részeként felkéri az Ügynökséget, hogy elemezze az európai stratégiai önállóság tekintetében a nem európai technológiáktól és beszerzési forrásoktól való függőséget, és fogalmazzon meg konkrét ajánlásokat a tagállamok számára az Európai Bizottság munkájával összhangban, amely szintén rendelkezik az ellátástól való európai függőség és az energiafüggőség csökkentésére irányuló programokkal;

| 48. | úgy véli, az együttműködésben végzett, például az EVÜ által kezdeményezett és a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet által irányított fegyverkezési programok nélkülözhetetlen eszközök a fejlesztési költségek csökkentésében, az ipari fúziók támogatásában, a szabványosítás és az interoperabilitás elősegítésében, valamint a globális versenyképesség fellendítésében; kiemeli az EVÜ szerepét a képességigények együttműködési programmá alakítása megkönnyítésében és a korai együttműködés lehetőségeinek azonosításában; felkéri az EVÜ-t, hogy folytassa a nemzeti projektek együttműködési lehetőségként való párosítását célzó együttműködési adatbázison végzett munkát, és ösztönzi a tagállamokat, hogy töltsék fel ezt az adatbázist; felkéri az EVÜ-t, hogy adjon közre uniós fegyverkezési együttműködési stratégiája értelmében útmutatót a fegyverkezési együttműködés terén bevált gyakorlatoktól; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, az együttműködésben végzett, például az EVÜ által kezdeményezett és a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezet által irányított fegyverkezési programok nélkülözhetetlen eszközök a fejlesztési költségek csökkentésében, az ipari fúziók támogatásában, a szabványosítás és az interoperabilitás elősegítésében, valamint a globális versenyképesség fellendítésében; kiemeli az EVÜ szerepét a képességigények együttműködési programmá alakítása megkönnyítésében és a korai együttműködés lehetőségeinek azonosításában; felkéri az EVÜ-t, hogy folytassa a nemzeti projektek együttműködési lehetőségként való párosítását célzó együttműködési adatbázison végzett munkát, és ösztönzi a tagállamokat, hogy töltsék fel ezt az adatbázist; felkéri az EVÜ-t, hogy adjon közre uniós fegyverkezési együttműködési stratégiája értelmében útmutatót a fegyverkezési együttműködés terén bevált gyakorlatoktól;

| 49. | sürgeti a tagállamokat, hogy kerüljék el a rugalmatlan munkamegosztási megállapodásokat a közös fegyverkezési programokban, felhívva a figyelmet a „méltányos megtérülés” elvének negatív hatásaira a nem hatékony munkaelosztás tekintetében, amely lassabb végrehajtáshoz és nagyobb költségekhez vezet; felhív arra, hogy a „méltányos megtérülés” elvét helyettesítsék a „globális egyensúly” jóval rugalmasabb elméletével, amely hatékony európai uniós versenyt tesz lehetővé a vállalkozók kiválasztása során, amennyiben sikerül minimális egyensúlyt elérni annak biztosítása érdekében, hogy a kis- és középvállalkozások a nagyvállalatokkal azonos feltételek mellett versenyezhessenek; üdvözli, hogy a „globális egyensúly” elvét használják az EVÜ haderővédelemre vonatkozó közös beruházási programjában, és felkéri az Ügynökséget, hogy alkalmazza ezt az elvet tevékenységeinek teljes skáláján azzal a végső céllal, hogy egyenlő feltételeket teremtsen az európai védelmi berendezések piacán és figyelembe vegye a kis- és középvállalkozások érdekeit; |
| --- | --- |

49.

sürgeti a tagállamokat, hogy kerüljék el a rugalmatlan munkamegosztási megállapodásokat a közös fegyverkezési programokban, felhívva a figyelmet a „méltányos megtérülés” elvének negatív hatásaira a nem hatékony munkaelosztás tekintetében, amely lassabb végrehajtáshoz és nagyobb költségekhez vezet; felhív arra, hogy a „méltányos megtérülés” elvét helyettesítsék a „globális egyensúly” jóval rugalmasabb elméletével, amely hatékony európai uniós versenyt tesz lehetővé a vállalkozók kiválasztása során, amennyiben sikerül minimális egyensúlyt elérni annak biztosítása érdekében, hogy a kis- és középvállalkozások a nagyvállalatokkal azonos feltételek mellett versenyezhessenek; üdvözli, hogy a „globális egyensúly” elvét használják az EVÜ haderővédelemre vonatkozó közös beruházási programjában, és felkéri az Ügynökséget, hogy alkalmazza ezt az elvet tevékenységeinek teljes skáláján azzal a végső céllal, hogy egyenlő feltételeket teremtsen az európai védelmi berendezések piacán és figyelembe vegye a kis- és középvállalkozások érdekeit;

| 50. | felkéri a tagállamokat, hogy használják fel a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetnek (OCCAR) az EVÜ által készített közös programok végrehajtása során szerzett igazgatási tapasztalatát, és sürgeti az EVÜ-t és az OCCAR-t, hogy kössenek igazgatási megállapodást együttműködésükről; emlékeztet arra, hogy bármelyik európai uniós tagállam csatlakozhat az OCCAR-hoz, amennyiben úgy kívánja, illetve megfelel a tagsági követelményeknek; |
| --- | --- |

50.

felkéri a tagállamokat, hogy használják fel a Közös Fegyverkezési Együttműködési Szervezetnek (OCCAR) az EVÜ által készített közös programok végrehajtása során szerzett igazgatási tapasztalatát, és sürgeti az EVÜ-t és az OCCAR-t, hogy kössenek igazgatási megállapodást együttműködésükről; emlékeztet arra, hogy bármelyik európai uniós tagállam csatlakozhat az OCCAR-hoz, amennyiben úgy kívánja, illetve megfelel a tagsági követelményeknek;

| 51. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a kiberbiztonság mint a védelmi ágazat egyik alapvető szempontjának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a kiberbiztonság mint a védelmi ágazat egyik alapvető szempontjának biztosítása érdekében;

| 52. | megállapítja, hogy uniós szinten még nem született meg az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) jogi meghatározása, és felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy készítsen elemzést egy ilyen meghatározás lehetséges kritériumairól, illetve ezek hatásáról; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az egyik fontos kritérium a tervezőirodák uniós tagállamokon belüli elhelyezkedéséből fakadó technológiai hozzáadott érték lehetne; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra egy védelmi ipari kiemelt cél kitűzését az EDTIB fejlesztésére vonatkozó egyértelmű és hosszú távra szóló jövőkép biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy uniós szinten még nem született meg az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) jogi meghatározása, és felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy készítsen elemzést egy ilyen meghatározás lehetséges kritériumairól, illetve ezek hatásáról; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az egyik fontos kritérium a tervezőirodák uniós tagállamokon belüli elhelyezkedéséből fakadó technológiai hozzáadott érték lehetne; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra egy védelmi ipari kiemelt cél kitűzését az EDTIB fejlesztésére vonatkozó egyértelmű és hosszú távra szóló jövőkép biztosítása érdekében;

| 53. | megjegyzi, hogy – egy versenyképes európai védelmi ipar szempontjából – fontos a transzatlanti ipari együttműködés, amely megkönnyítheti az új technológiákhoz való hozzáférést, előmozdíthatja a haladó termékfejlesztést, és ösztönzőket nyújthat a költségek csökkentésére és a termelési ciklus lerövidítésére; felhívja továbbá a figyelmet a más külső partnerekkel történő együttműködésben rejlő lehetőségre; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy – egy versenyképes európai védelmi ipar szempontjából – fontos a transzatlanti ipari együttműködés, amely megkönnyítheti az új technológiákhoz való hozzáférést, előmozdíthatja a haladó termékfejlesztést, és ösztönzőket nyújthat a költségek csökkentésére és a termelési ciklus lerövidítésére; felhívja továbbá a figyelmet a más külső partnerekkel történő együttműködésben rejlő lehetőségre;

E.
     
  Európai védelmi berendezések piacának létrehozása

| 54. | emlékeztet arra, hogy az európai védelmi ipar versenyképességének növelése érdekében, illetve az adófizetők érdekeinek megfelelő védelme céljából a tagállamoknak sürgősen fokozniuk kell védelmi piacaik átláthatóságát és nyitottságát; úgy véli, hogy a biztonsági és érzékeny védelmi közbeszerzésekről szóló 2009/81/EK irányelv a védelmi ágazatra vonatkozó közbeszerzési szabályok sokféleségének mérséklésével, és azzal, hogy a nemzeti piacokat nagyobb versenynek teszi ki, megerősíti az egységes piacot, valamint emlékeztet arra, hogy az irányelv átültetésének határideje 2011. augusztus 21-én lejárt; felkéri a Bizottságot, hogy kellő időben tegyen jelentést a tagállamok átültetési intézkedéseiről, valamint tegyen meg minden szükséges intézkedést az időben történő és következetes átültetés és a helyes végrehajtás biztosítására; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy az európai védelmi ipar versenyképességének növelése érdekében, illetve az adófizetők érdekeinek megfelelő védelme céljából a tagállamoknak sürgősen fokozniuk kell védelmi piacaik átláthatóságát és nyitottságát; úgy véli, hogy a biztonsági és érzékeny védelmi közbeszerzésekről szóló 2009/81/EK irányelv a védelmi ágazatra vonatkozó közbeszerzési szabályok sokféleségének mérséklésével, és azzal, hogy a nemzeti piacokat nagyobb versenynek teszi ki, megerősíti az egységes piacot, valamint emlékeztet arra, hogy az irányelv átültetésének határideje 2011. augusztus 21-én lejárt; felkéri a Bizottságot, hogy kellő időben tegyen jelentést a tagállamok átültetési intézkedéseiről, valamint tegyen meg minden szükséges intézkedést az időben történő és következetes átültetés és a helyes végrehajtás biztosítására;

| 55. | hangsúlyozza, hogy az irányelv a védelmi és biztonsági közbeszerzési szerződések sajátosságaira van szabva, és ebből következően az EUMSZ 346. cikke alapján csak kivételes és kellően indokolt esetekben, az alapvető nemzetbiztonsági érdekek védelmének céljából tekinthető jogszerűnek a szerződések európai uniós jogszabályoktól való bármely eltérése; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az irányelv, illetve az EUMSZ 346. cikke szerinti eltérés megfelelő alkalmazását; hangsúlyozza, hogy e vonatkozásban helyénvaló lenne, ha a Bizottság értékelést készítene a bevált gyakorlatokról és az új szabályok téves alkalmazásának eseteiről; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy az irányelv a védelmi és biztonsági közbeszerzési szerződések sajátosságaira van szabva, és ebből következően az EUMSZ 346. cikke alapján csak kivételes és kellően indokolt esetekben, az alapvető nemzetbiztonsági érdekek védelmének céljából tekinthető jogszerűnek a szerződések európai uniós jogszabályoktól való bármely eltérése; felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az irányelv, illetve az EUMSZ 346. cikke szerinti eltérés megfelelő alkalmazását; hangsúlyozza, hogy e vonatkozásban helyénvaló lenne, ha a Bizottság értékelést készítene a bevált gyakorlatokról és az új szabályok téves alkalmazásának eseteiről;

| 56. | hangsúlyozza, hogy összhangban az európai közbeszerzés jogi keretének korszerűsítésére és egyszerűsítésére irányuló jelenlegi erőfeszítésekkel, az adminisztratív egyszerűsítéssel és az adminisztratív terhek csökkentésével kapcsolatos célkitűzéseknek tükröződniük kell az irányelv gyakorlati alkalmazása során, valamint azt, hogy a határokon átnyúló pályáztatás megkönnyítése érdekében szükség van a belső piacot akadályozó, egymással összeegyeztethetetlen és aránytalan műszaki követelmények felülvizsgálatára; emlékeztet továbbá arra, hogy az esetleges alvállalkozókat nem szabad nemzetiség alapján megkülönböztetni; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy összhangban az európai közbeszerzés jogi keretének korszerűsítésére és egyszerűsítésére irányuló jelenlegi erőfeszítésekkel, az adminisztratív egyszerűsítéssel és az adminisztratív terhek csökkentésével kapcsolatos célkitűzéseknek tükröződniük kell az irányelv gyakorlati alkalmazása során, valamint azt, hogy a határokon átnyúló pályáztatás megkönnyítése érdekében szükség van a belső piacot akadályozó, egymással összeegyeztethetetlen és aránytalan műszaki követelmények felülvizsgálatára; emlékeztet továbbá arra, hogy az esetleges alvállalkozókat nem szabad nemzetiség alapján megkülönböztetni;

| 57. | emlékeztet arra, hogy az EVÜ a védelmi célú közbeszerzésekre vonatkozó magatartási kódexe és az ellátási láncban alkalmazott legjobb gyakorlatok kódexe által létrehozott rendszer csak azokra a szerződésekre alkalmazható, amelyekre az EUMSZ 346. cikke szerinti eltérés vonatkozik; felkéri az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy értékelje újra e rendszernek a védelmi közbeszerzésekről szóló irányelv hatálybalépése utáni alkalmazhatóságát; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy az EVÜ a védelmi célú közbeszerzésekre vonatkozó magatartási kódexe és az ellátási láncban alkalmazott legjobb gyakorlatok kódexe által létrehozott rendszer csak azokra a szerződésekre alkalmazható, amelyekre az EUMSZ 346. cikke szerinti eltérés vonatkozik; felkéri az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy értékelje újra e rendszernek a védelmi közbeszerzésekről szóló irányelv hatálybalépése utáni alkalmazhatóságát;

| 58. | sürgeti a tagállamokat, hogy a védelmi közbeszerzések terén fennálló korrupció elleni küzdelmet tekintsék legfőbb prioritásnak, nevezetesen az irányelv megfelelő végrehajtása révén, sajnálatát fejezve ki a korrupció pusztító hatása miatt, különösen a túldimenzionált költségek, felesleges, nem megfelelő vagy nem optimális berendezések beszerzése, a közös közbeszerzések és az együttműködésben végzett programok akadályozása és a piacnyitás akadályozása, valamint ebből adódóan a nemzeti költségvetésekre háruló súlyos teher tekintetében; az átlátható és versenyképes közbeszerzési eljárások általánossá tételén túl határozottan javasolja, hogy kövessék a NATO/DCAF „Megvesztegethetetlenség kiépítése és korrupciócsökkentés a védelem terén” című, bevált gyakorlatokat tartalmazó gyűjteményében megfogalmazott ajánlásait; kiemeli a pozitív példákat, mint a kormányok és az ajánlattevők között, független ellenőrök részvételével vagy bizonyos plafon felett a közbeszerzési eljárás összes fázisának rendszeres parlamenti felügyeletével létrejövő védelmi megvesztegethetetlenségi paktumok fogalmát, amely számos tagállamban létező gyakorlat; |
| --- | --- |

58.

sürgeti a tagállamokat, hogy a védelmi közbeszerzések terén fennálló korrupció elleni küzdelmet tekintsék legfőbb prioritásnak, nevezetesen az irányelv megfelelő végrehajtása révén, sajnálatát fejezve ki a korrupció pusztító hatása miatt, különösen a túldimenzionált költségek, felesleges, nem megfelelő vagy nem optimális berendezések beszerzése, a közös közbeszerzések és az együttműködésben végzett programok akadályozása és a piacnyitás akadályozása, valamint ebből adódóan a nemzeti költségvetésekre háruló súlyos teher tekintetében; az átlátható és versenyképes közbeszerzési eljárások általánossá tételén túl határozottan javasolja, hogy kövessék a NATO/DCAF „Megvesztegethetetlenség kiépítése és korrupciócsökkentés a védelem terén” című, bevált gyakorlatokat tartalmazó gyűjteményében megfogalmazott ajánlásait; kiemeli a pozitív példákat, mint a kormányok és az ajánlattevők között, független ellenőrök részvételével vagy bizonyos plafon felett a közbeszerzési eljárás összes fázisának rendszeres parlamenti felügyeletével létrejövő védelmi megvesztegethetetlenségi paktumok fogalmát, amely számos tagállamban létező gyakorlat;

| 59. | hangsúlyozza, hogy az ellentételezési gyakorlatok elvileg csak abban az esetben indokoltak, ha azok az EUMSZ 346. cikkének megfelelően az alapvető biztonsági érdekek védelme érdekében szükségesek, és ezeknek meg kell felelniük az átláthatóság elveinek, valamint különösen nem okozhatnak korrupciós kockázatot és nem zavarhatják meg az európai védelmi berendezések piacának működését; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy az ellentételezési gyakorlatok elvileg csak abban az esetben indokoltak, ha azok az EUMSZ 346. cikkének megfelelően az alapvető biztonsági érdekek védelme érdekében szükségesek, és ezeknek meg kell felelniük az átláthatóság elveinek, valamint különösen nem okozhatnak korrupciós kockázatot és nem zavarhatják meg az európai védelmi berendezések piacának működését;

| 60. | felkéri a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy működjenek együtt az ellentételezési követelmények fokozatos megszüntetése, valamint a kisebb tagállamok iparának az európai védelmi technológiai és ipari bázisba az ellentételezés eszköze helyett más eszközök segítségével való integrálása érdekében; |
| --- | --- |

60.

felkéri a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy működjenek együtt az ellentételezési követelmények fokozatos megszüntetése, valamint a kisebb tagállamok iparának az európai védelmi technológiai és ipari bázisba az ellentételezés eszköze helyett más eszközök segítségével való integrálása érdekében;

| 61. | felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy kutassa fel a többi piactorzító gyakorlat kezelésére is alkalmas eszközöket, például az állami támogatást és az exporttámogatást, az EVÜ egyenlő versenyfeltételekről szóló kezdeményezésére építve; |
| --- | --- |

61.

felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy kutassa fel a többi piactorzító gyakorlat kezelésére is alkalmas eszközöket, például az állami támogatást és az exporttámogatást, az EVÜ egyenlő versenyfeltételekről szóló kezdeményezésére építve;

| 62. | úgy véli, hogy a jelenlegi költségvetési helyzetben a védelmi felszerelések közbeszerzése során érvényesített európai preferencia elve az európai szolidaritás egyik formájának tekinthető; felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy egy európai preferenciális eljárás tekintetében végezzen költség-haszon elemzést bizonyos típusú védelmi felszereléseket illetően, amelyeknél fontos megőrizni a stratégiai függetlenséget, valamint olyan esetekben, amikor nem áll fenn kölcsönösség a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés terén; hangsúlyozza, hogy az európai védelmi termékek számára fontos a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a jelenlegi költségvetési helyzetben a védelmi felszerelések közbeszerzése során érvényesített európai preferencia elve az európai szolidaritás egyik formájának tekinthető; felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy egy európai preferenciális eljárás tekintetében végezzen költség-haszon elemzést bizonyos típusú védelmi felszereléseket illetően, amelyeknél fontos megőrizni a stratégiai függetlenséget, valamint olyan esetekben, amikor nem áll fenn kölcsönösség a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés terén; hangsúlyozza, hogy az európai védelmi termékek számára fontos a harmadik országok piacaihoz való hozzáférés biztosítása;

| 63. | emlékeztet arra, hogy a védelmi termékek EU-n belüli kereskedelme terén fennálló engedélyeztetési kötelezettség adminisztratív terhe bénító hatással volt az ágazati fúziókra és az együttműködésben végzett, nemzetek feletti fegyverkezési programok egyik legfőbb akadálya volt; emlékeztet arra, hogy a védelmi vonatkozású termékek EU-n belüli transzferéről szóló 2009/43/EK irányelv átültetésének határideje 2011. június 30-án lejárt, és hogy a tagállamoknak 2012. június 30-tól kezdve alkalmazniuk kell az új szabályokat; felkéri a Bizottságot, hogy kellő időben tegyen jelentést a tagállamok átültetési intézkedéseiről, valamint tegyen meg minden szükséges intézkedést a helyes végrehajtás biztosítására; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy a védelmi termékek EU-n belüli kereskedelme terén fennálló engedélyeztetési kötelezettség adminisztratív terhe bénító hatással volt az ágazati fúziókra és az együttműködésben végzett, nemzetek feletti fegyverkezési programok egyik legfőbb akadálya volt; emlékeztet arra, hogy a védelmi vonatkozású termékek EU-n belüli transzferéről szóló 2009/43/EK irányelv átültetésének határideje 2011. június 30-án lejárt, és hogy a tagállamoknak 2012. június 30-tól kezdve alkalmazniuk kell az új szabályokat; felkéri a Bizottságot, hogy kellő időben tegyen jelentést a tagállamok átültetési intézkedéseiről, valamint tegyen meg minden szükséges intézkedést a helyes végrehajtás biztosítására;

| 64. | sürgeti a tagállamokat, hogy minél jobban használják ki a többi tagállam fegyveres erői részére való szállításra vonatkozó új általános engedélyeket, amelyek az európai ellátásbiztonság javításának fontos eszközei; |
| --- | --- |

64.

sürgeti a tagállamokat, hogy minél jobban használják ki a többi tagállam fegyveres erői részére való szállításra vonatkozó új általános engedélyeket, amelyek az európai ellátásbiztonság javításának fontos eszközei;

| 65. | hangsúlyozza, hogy az irányelv sikere, különösen ami a vállalatok közötti transzferekre vonatkozó engedélyeket illeti, nagyban függ a tagállamok egymás exportellenőrzése iránti bizalmától; sürgeti a tagállamokat, hogy szigorúan tartsák be a Tanácsnak a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP közös álláspontjában megfogalmazott kötelezettségeket, illetve hogy biztosítsák, hogy az összes engedélyezési kérelmet szigorúan, a megkövetelt nyolc kritérium alapján értékelik; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a közös álláspont felülvizsgálata keretében értékelje a tagállamok megfelelését mind kereskedelmi, mind külpolitikai megfontolások alapján, ideértve az emberi jogok és demokratikus elvek tiszteletben tartását is az importőr országokban; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy az irányelv sikere, különösen ami a vállalatok közötti transzferekre vonatkozó engedélyeket illeti, nagyban függ a tagállamok egymás exportellenőrzése iránti bizalmától; sürgeti a tagállamokat, hogy szigorúan tartsák be a Tanácsnak a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP közös álláspontjában megfogalmazott kötelezettségeket, illetve hogy biztosítsák, hogy az összes engedélyezési kérelmet szigorúan, a megkövetelt nyolc kritérium alapján értékelik; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a közös álláspont felülvizsgálata keretében értékelje a tagállamok megfelelését mind kereskedelmi, mind külpolitikai megfontolások alapján, ideértve az emberi jogok és demokratikus elvek tiszteletben tartását is az importőr országokban;

| 66. | megismétli, hogy fontos a védelmi berendezéseknek az egységes európai védelmi piac létrehozása, valamint az interoperabilitás biztosítása és a fegyverkezési programok terén való együttműködés megkönnyítése, a projektek, illetve a hasonló műveletek összevonása és megosztása érdekében történő szabványosítása; ösztönzi az EVÜ-t, a Bizottságot és az európai szabványügyi szervezeteket (CEN, CENELEC, ETSI), hogy az iparral és különösen a NATO szabványügyi hivatalával együttműködésben gyorsítsák fel a védelmi és biztonsági ipari szabványok, illetve a polgári és katonai felszerelések közötti eltérések csökkentését célzó munkát; támogatja az európai védelmi szabványok információs rendszere és az európai védelmi közbeszerzési kézikönyv alkalmazását és továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

66.

megismétli, hogy fontos a védelmi berendezéseknek az egységes európai védelmi piac létrehozása, valamint az interoperabilitás biztosítása és a fegyverkezési programok terén való együttműködés megkönnyítése, a projektek, illetve a hasonló műveletek összevonása és megosztása érdekében történő szabványosítása; ösztönzi az EVÜ-t, a Bizottságot és az európai szabványügyi szervezeteket (CEN, CENELEC, ETSI), hogy az iparral és különösen a NATO szabványügyi hivatalával együttműködésben gyorsítsák fel a védelmi és biztonsági ipari szabványok, illetve a polgári és katonai felszerelések közötti eltérések csökkentését célzó munkát; támogatja az európai védelmi szabványok információs rendszere és az európai védelmi közbeszerzési kézikönyv alkalmazását és továbbfejlesztését;

| 67. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be egész Európára vonatkozó tanúsítási rendszert a biztonsági és védelmi termékek terén annak érdekében, hogy véget vessenek annak a fenntarthatatlan gyakorlatnak, hogy minden tagállamban külön teszteket írnak elő; rámutat, hogy ez az időigényes és terhes eljárás jelentősen növeli a gyártók költségeit, versenyképességüknek olyan szintű kárt okozva, amely különösen a kisebb vállalkozások számára áthághatatlan akadályt képez; támogatja az EVÜ katonai légialkalmassági munkáját és ösztönzi a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség katonai megfelelője, a közös európai katonai légialkalmassági szervezet létrehozására irányuló munkát; |
| --- | --- |

67.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vezessenek be egész Európára vonatkozó tanúsítási rendszert a biztonsági és védelmi termékek terén annak érdekében, hogy véget vessenek annak a fenntarthatatlan gyakorlatnak, hogy minden tagállamban külön teszteket írnak elő; rámutat, hogy ez az időigényes és terhes eljárás jelentősen növeli a gyártók költségeit, versenyképességüknek olyan szintű kárt okozva, amely különösen a kisebb vállalkozások számára áthághatatlan akadályt képez; támogatja az EVÜ katonai légialkalmassági munkáját és ösztönzi a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség katonai megfelelője, a közös európai katonai légialkalmassági szervezet létrehozására irányuló munkát;

| 68. | hangsúlyozza, hogy a fent említett szabványosításnak és konszolidációnak nem az iparág által, hanem az EU által irányított folyamatnak kell lennie az európai érdekek és a társadalom tényleges igényeinek érvényesüléséhez, a közös uniós programokban és szinergiákban való részvételnek pedig – elviekben – valamennyi tagállam számára elérhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a fent említett szabványosításnak és konszolidációnak nem az iparág által, hanem az EU által irányított folyamatnak kell lennie az európai érdekek és a társadalom tényleges igényeinek érvényesüléséhez, a közös uniós programokban és szinergiákban való részvételnek pedig – elviekben – valamennyi tagállam számára elérhetőnek kell lennie;

F.
     
  Az európai uniós finanszírozás új formáinak felkutatása

| 69. | meggyőződése, hogy – különösen az új többéves pénzügyi keret elfogadása keretében – át kell gondolni az európai uniós költségvetés lehetőségeit, hogyan tudnák a tagállamokat költséghatékonyabb módon támogatni a közös biztonsági és védelmi politika céljainak elérésében; |
| --- | --- |

69.

meggyőződése, hogy – különösen az új többéves pénzügyi keret elfogadása keretében – át kell gondolni az európai uniós költségvetés lehetőségeit, hogyan tudnák a tagállamokat költséghatékonyabb módon támogatni a közös biztonsági és védelmi politika céljainak elérésében;

| 70. | a fenti C) pontban foglaltak szerint felkér a kutatási keretprogram keretében a biztonsági kutatás megerősítésére és kiterjesztésére, az EUMSZ 185. cikke alkalmazására a meglévő kutatási és fejlesztési programok társfinanszírozása érdekében, valamint polgári-katonai alkalmazásokra vonatkozó új védelmi kutatási téma kidolgozására az együttműködésben végzett védelmi kutatások fellendítése érdekében; |
| --- | --- |

70.

a fenti C) pontban foglaltak szerint felkér a kutatási keretprogram keretében a biztonsági kutatás megerősítésére és kiterjesztésére, az EUMSZ 185. cikke alkalmazására a meglévő kutatási és fejlesztési programok társfinanszírozása érdekében, valamint polgári-katonai alkalmazásokra vonatkozó új védelmi kutatási téma kidolgozására az együttműködésben végzett védelmi kutatások fellendítése érdekében;

| 71. | úgy véli, hogy uniós forrásokat kell használni az oktatás és képzés terén való együttműködés előmozdítására, ösztönözve a védelmi iparág, a kutatási intézmények és a tudományos világ közötti hálózatok kialakítását; felhív a szükséges intézkedések megtételére abból a célból, hogy lehetővé tegyék a „katonai Erasmus” programban részt vevő kadétok javadalmazásának európai uniós költségvetésből való finanszírozását annak érdekében, hogy a polgári felsőoktatásban tanuló diákokkal egyenlő elbánásban részesüljenek, ily módon elősegítve a közös biztonsági kultúra és megközelítés kialakítását; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy uniós forrásokat kell használni az oktatás és képzés terén való együttműködés előmozdítására, ösztönözve a védelmi iparág, a kutatási intézmények és a tudományos világ közötti hálózatok kialakítását; felhív a szükséges intézkedések megtételére abból a célból, hogy lehetővé tegyék a „katonai Erasmus” programban részt vevő kadétok javadalmazásának európai uniós költségvetésből való finanszírozását annak érdekében, hogy a polgári felsőoktatásban tanuló diákokkal egyenlő elbánásban részesüljenek, ily módon elősegítve a közös biztonsági kultúra és megközelítés kialakítását;

| 72. | javasolja, hogy finanszírozzák az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola tevékenységét, a polgári és katonai válságkezelési és a KBVP-val foglalkozó szakértők képzésére összpontosítva, illetve támogassák a közös uniós biztonsági kultúrát a Stabilitási Eszköz révén; |
| --- | --- |

72.

javasolja, hogy finanszírozzák az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola tevékenységét, a polgári és katonai válságkezelési és a KBVP-val foglalkozó szakértők képzésére összpontosítva, illetve támogassák a közös uniós biztonsági kultúrát a Stabilitási Eszköz révén;

| 73. | ösztönzi a főiskolának a nemzeti védelmi akadémiák és polgári biztonsági képzési intézmények közötti együttműködés fórumává való továbbfejlesztését, annak érdekében is, hogy azonosítsák és kidolgozzák projektjeiknek a költségek megtakarítását lehetővé tévő összevonását és megosztását; felkéri a tagállamokat, hogy alakítsák valódi felsőoktatási intézménnyé a főiskolát, és – tekintettel erős polgári-katonai jellegére – javasolja, hogy kapjon európai uniós finanszírozást a következő többéves pénzügyi keret időszakában; |
| --- | --- |

73.

ösztönzi a főiskolának a nemzeti védelmi akadémiák és polgári biztonsági képzési intézmények közötti együttműködés fórumává való továbbfejlesztését, annak érdekében is, hogy azonosítsák és kidolgozzák projektjeiknek a költségek megtakarítását lehetővé tévő összevonását és megosztását; felkéri a tagállamokat, hogy alakítsák valódi felsőoktatási intézménnyé a főiskolát, és – tekintettel erős polgári-katonai jellegére – javasolja, hogy kapjon európai uniós finanszírozást a következő többéves pénzügyi keret időszakában;

| 74. | felkéri az érintett szereplőket, hogy mérjék fel, életképes és költséghatékony megoldást jelenthetnek-e a B) pontban megállapítottak szerint a Galileo-modell alapján európai uniós tulajdonban lévő eszközök, különösen olyan területeken, mint a stratégiai és taktikai szállítás vagy megfigyelés; |
| --- | --- |

74.

felkéri az érintett szereplőket, hogy mérjék fel, életképes és költséghatékony megoldást jelenthetnek-e a B) pontban megállapítottak szerint a Galileo-modell alapján európai uniós tulajdonban lévő eszközök, különösen olyan területeken, mint a stratégiai és taktikai szállítás vagy megfigyelés;

| 75. | sürgeti a tagállamokat, hogy prioritására való tekintettel növeljék az EVÜ költségvetési keretét, elismerve ezzel az Ügynökség hozzáadott értékét a nemzeti szinten elhatározott költségvetési megszorítások együttműködés révén történő kompenzációjában; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az EVÜ-ről szóló tanácsi határozat nem biztosított az EU általános költségvetéséhez hasonló, többéves költségvetési keretet az Ügynökség számára; |
| --- | --- |

75.

sürgeti a tagállamokat, hogy prioritására való tekintettel növeljék az EVÜ költségvetési keretét, elismerve ezzel az Ügynökség hozzáadott értékét a nemzeti szinten elhatározott költségvetési megszorítások együttműködés révén történő kompenzációjában; sajnálattal veszi tudomásul, hogy az EVÜ-ről szóló tanácsi határozat nem biztosított az EU általános költségvetéséhez hasonló, többéves költségvetési keretet az Ügynökség számára;

| 76. | rámutat arra, hogy az Európai Unió Műholdközpontja – amely szerény költségvetéssel működik – különféle biztonsági és védelmi műveletek során tanúbizonyságot tett hatékonyságáról és hozzáadott értékéről; emlékeztet a műholdas képalkotás iránti növekvő igényre, ideértve a közelmúltbeli észak-afrikai eseményeket követő időszakot is; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak fajsúlyosabb költségvetést a központ számára, és különös figyelemmel annak polgári és katonai vonatkozású alkalmazására, azon a véleményen van, hogy a központ finanszírozását az uniós költségvetésből kell megoldani; |
| --- | --- |

76.

rámutat arra, hogy az Európai Unió Műholdközpontja – amely szerény költségvetéssel működik – különféle biztonsági és védelmi műveletek során tanúbizonyságot tett hatékonyságáról és hozzáadott értékéről; emlékeztet a műholdas képalkotás iránti növekvő igényre, ideértve a közelmúltbeli észak-afrikai eseményeket követő időszakot is; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak fajsúlyosabb költségvetést a központ számára, és különös figyelemmel annak polgári és katonai vonatkozású alkalmazására, azon a véleményen van, hogy a központ finanszírozását az uniós költségvetésből kell megoldani;

| 77. | üdvözli a lengyel soros elnökség részéről az ATHENA mechanizmus felülvizsgálatára irányuló erőfeszítéseket; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a közös finanszírozásról szóló megállapodás elérése érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy az ATHENA mechanizmus felülvizsgálatának részeként vegyék fontolóra a mechanizmus kiterjesztését olyan tevékenységek vagy beszerzések közös finanszírozásának nyújtására, amelyek az európai védelem nagyobb költséghatékonyságát szolgálják, ám az EU költségvetéséből nem finanszírozhatók, nevezetesen a biztosított felszerelések közös finanszírozására; |
| --- | --- |

77.

üdvözli a lengyel soros elnökség részéről az ATHENA mechanizmus felülvizsgálatára irányuló erőfeszítéseket; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a közös finanszírozásról szóló megállapodás elérése érdekében; felkéri a tagállamokat, hogy az ATHENA mechanizmus felülvizsgálatának részeként vegyék fontolóra a mechanizmus kiterjesztését olyan tevékenységek vagy beszerzések közös finanszírozásának nyújtására, amelyek az európai védelem nagyobb költséghatékonyságát szolgálják, ám az EU költségvetéséből nem finanszírozhatók, nevezetesen a biztosított felszerelések közös finanszírozására;

*

* *

| 78. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésnek és a NATO főtitkárának. |
| --- | --- |

78.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésnek és a NATO főtitkárának.

---

(1)  HL L 183., 2011.7.13., 16. o.

(2)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

(3)  HL L 216., 2009.8.20., 76. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0228.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0419.

(6)  HL C 349. E, 2010.12.22., 63. o.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/21

---

2011. december 14., szerdaAz EU–Oroszország csúcstalálkozó

P7_TA(2011)0575

Az Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása a 2011. december 15-i, küszöbönálló brüsszeli EU–Oroszország csúcstalálkozóról és a 2011. december 4-i Állami Duma-választások eredményéről

2013/C 168 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. június 9-10-i EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló 2011. június 9-i (1), valamint az EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló 2010. június 17-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. június 9-10-i EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló 2011. június 9-i (1), valamint az EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló 2010. június 17-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a 2011. decemberi Állami Duma-választásokra való felkészülésről szóló 2011. július 7-én elfogadott állásfoglalására (3), továbbá „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti kapcsolatokról szóló korábbi állásfoglalásaira, többek között a 2011. decemberi Állami Duma-választásokra való felkészülésről szóló 2011. július 7-én elfogadott állásfoglalására (3), továbbá „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az egyrészről az EU és az Orosz Föderáció közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM) (5), valamint az EU és Oroszország közötti új megállapodásról 2008-ban megkezdett tárgyalásokra és a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az EU és az Orosz Föderáció közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásra (PEM) (5), valamint az EU és Oroszország közötti új megállapodásról 2008-ban megkezdett tárgyalásokra és a 2010-ben kezdeményezett modernizációs partnerségre,

| — | tekintettel az EU-nak és Oroszországnak a 2003. május 31-én, Szentpéterváron tartott 11. EU–Oroszország csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban meghatározott azon közös célkitűzésére, hogy létrehozzanak egy közös gazdasági térséget, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének közös térségét, a külső biztonság területén folytatandó együttműködés közös térségét, valamint a kutatás és oktatás – beleértve a kulturális aspektusokat is – közös térségét (a „négy közös térség”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak és Oroszországnak a 2003. május 31-én, Szentpéterváron tartott 11. EU–Oroszország csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban meghatározott azon közös célkitűzésére, hogy létrehozzanak egy közös gazdasági térséget, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének közös térségét, a külső biztonság területén folytatandó együttműködés közös térségét, valamint a kutatás és oktatás – beleértve a kulturális aspektusokat is – közös térségét (a „négy közös térség”),

| — | tekintettel az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottság 2011. szeptember 19–20-i varsói ülésének közös zárónyilatkozatára és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottság 2011. szeptember 19–20-i varsói ülésének közös zárónyilatkozatára és ajánlásaira,

| — | tekintettel a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének témájában tartott EU–Oroszország Állandó Partnerségi Tanács 2011. október 11-i varsói ülésén elfogadott közös állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének témájában tartott EU–Oroszország Állandó Partnerségi Tanács 2011. október 11-i varsói ülésén elfogadott közös állásfoglalásra,

| — | tekintettel a Catherine Ashton alelnök/főképviselő által az EU–Oroszország Állandó Partnerségi Tanács 8. ülése során, 2011. november 17-én tett megjegyzésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Ashton alelnök/főképviselő által az EU–Oroszország Állandó Partnerségi Tanács 8. ülése során, 2011. november 17-én tett megjegyzésekre,

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti legutóbbi, 2011. november 29-i emberi jogi párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti legutóbbi, 2011. november 29-i emberi jogi párbeszédre,

| — | tekintettel a Catherine Ashton alelnök/főképviselő által az Oroszországi Föderációban tartott Állami Duma-választásokról kiadott 2011. december 6–7-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Ashton alelnök/főképviselő által az Oroszországi Föderációban tartott Állami Duma-választásokról kiadott 2011. december 6–7-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR), az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által levont előzetes következtetésekre, amelyeket azt követően fogalmaztak meg, hogy a nemzetközi választási megfigyelő küldöttség 2011. december 4-én jelen volt az Állami Duma-választásokon, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR), az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által levont előzetes következtetésekre, amelyeket azt követően fogalmaztak meg, hogy a nemzetközi választási megfigyelő küldöttség 2011. december 4-én jelen volt az Állami Duma-választásokon,

| — | tekintettel a 2011. december 15-i, Brüsszelben tartott EU–Oroszország csúcstalálkozó napirendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 15-i, Brüsszelben tartott EU–Oroszország csúcstalálkozó napirendjére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és Oroszország mind gazdaságilag, mind politikailag kölcsönösen egymásra vannak utalva; mivel ebből kifolyólag az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi viszony rendkívül fontos, nemcsak Európa stabilitása, biztonsága és gazdasági jóléte szempontjából; mivel az Európai Unió továbbra is elkötelezett aziránt, hogy tovább mélyítse és fejlessze az Európai Unió és Oroszország közötti kapcsolatokat, melyek alapját a demokratikus alapelvek iránti mélyen gyökerező elkötelezettség képezi; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerségi megállapodás aláírása kiemelkedő jelentőséggel bír egy valódi stratégiai partnerség kialakítása szempontjából; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Oroszország mind gazdaságilag, mind politikailag kölcsönösen egymásra vannak utalva; mivel ebből kifolyólag az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi viszony rendkívül fontos, nemcsak Európa stabilitása, biztonsága és gazdasági jóléte szempontjából; mivel az Európai Unió továbbra is elkötelezett aziránt, hogy tovább mélyítse és fejlessze az Európai Unió és Oroszország közötti kapcsolatokat, melyek alapját a demokratikus alapelvek iránti mélyen gyökerező elkötelezettség képezi; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerségi megállapodás aláírása kiemelkedő jelentőséggel bír egy valódi stratégiai partnerség kialakítása szempontjából;

| B. | mivel az energiaellátás biztonsága az egyik legnagyobb kihívás az EU számára és az Oroszországgal folytatott együttműködés egyik fő területe; mivel kiemelkedő fontosságú az EU számára, hogy egységes hangon szólaljon meg, és erős belső szolidaritásról tegyen tanúbizonyságot, |
| --- | --- |

B.

mivel az energiaellátás biztonsága az egyik legnagyobb kihívás az EU számára és az Oroszországgal folytatott együttműködés egyik fő területe; mivel kiemelkedő fontosságú az EU számára, hogy egységes hangon szólaljon meg, és erős belső szolidaritásról tegyen tanúbizonyságot,

| C. | mivel Oroszország az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként a többi taggal együtt közös felelősséggel tartozik a globális stabilitás fenntartásáért; mivel számos, nemzetközi szinten – különösen a közös szomszédságban (a Dél-Kaukázusban és a Moldovai Köztársaságban), Észak-Afrikában, Szíriában, a Közel-Keleten, Iránban jelentkező, a terrorizmussal, az energiabiztonsággal, az éghajlatváltozással és a pénzügyi válságokkal kapcsolatos – kihívásnak csak összehangolt erőfeszítésekkel lehet megfelelni, amely Oroszországot is magában foglalja; |
| --- | --- |

C.

mivel Oroszország az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjaként a többi taggal együtt közös felelősséggel tartozik a globális stabilitás fenntartásáért; mivel számos, nemzetközi szinten – különösen a közös szomszédságban (a Dél-Kaukázusban és a Moldovai Köztársaságban), Észak-Afrikában, Szíriában, a Közel-Keleten, Iránban jelentkező, a terrorizmussal, az energiabiztonsággal, az éghajlatváltozással és a pénzügyi válságokkal kapcsolatos – kihívásnak csak összehangolt erőfeszítésekkel lehet megfelelni, amely Oroszországot is magában foglalja;

| D. | mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet teljes jogú tagja, és ezért elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett, mivel az emberi jogok helyzete, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és az újságírókkal és az ellenzékkel szembeni megtorló intézkedések továbbra is aggodalomra adnak okot; |
| --- | --- |

D.

mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet teljes jogú tagja, és ezért elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett, mivel az emberi jogok helyzete, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és az újságírókkal és az ellenzékkel szembeni megtorló intézkedések továbbra is aggodalomra adnak okot;

| E. | mivel 2011-ben ünnepeljük a Szovjetunió felbomlásának 20. évfordulóját, amely az európai történelem meghatározó mérföldköve; mivel el kell ismerni a totalitarizmust aktívan ellenző, valamint a felszabadulást elősegítő emberek ezen eseményekhez történő hozzájárulását; |
| --- | --- |

E.

mivel 2011-ben ünnepeljük a Szovjetunió felbomlásának 20. évfordulóját, amely az európai történelem meghatározó mérföldköve; mivel el kell ismerni a totalitarizmust aktívan ellenző, valamint a felszabadulást elősegítő emberek ezen eseményekhez történő hozzájárulását;

| F. | mivel 2011. április 12-én az Emberi Jogok Európai Bírósága bírálta a politikai pártok oroszországi bejegyzésének nehézkes eljárásait, amelyek nem felelnek meg az Európa Tanács és az EBESZ választási normáinak, mivel továbbra is komoly aggodalomra ad okot az, hogy a politikai pártok komoly nehézségekbe ütköznek a választásokon való részvétel tekintetében, ami ténylegesen korlátozza a politikai versenyt és a pluralizmust Oroszországban és aláássa a választások legitimitását; |
| --- | --- |

F.

mivel 2011. április 12-én az Emberi Jogok Európai Bírósága bírálta a politikai pártok oroszországi bejegyzésének nehézkes eljárásait, amelyek nem felelnek meg az Európa Tanács és az EBESZ választási normáinak, mivel továbbra is komoly aggodalomra ad okot az, hogy a politikai pártok komoly nehézségekbe ütköznek a választásokon való részvétel tekintetében, ami ténylegesen korlátozza a politikai versenyt és a pluralizmust Oroszországban és aláássa a választások legitimitását;

| G. | mivel a választás napján számos szabálytalanságot jelentettek be, köztük a többszörös szavazást (az ún. buszoztatást), a pártmegfigyelők munkájának akadályozását és egyazon szavazat többszöri leadását; mivel a rendőrség több száz ellenzéki aktivistát vett őrizetbe, akik 2011. december 4-én és az azt követő napokon felvonulásokat próbáltak rendezni a választások lebonyolításának módja ellen Moszkvában, Szentpéterváron és más orosz nagyvárosokban; |
| --- | --- |

G.

mivel a választás napján számos szabálytalanságot jelentettek be, köztük a többszörös szavazást (az ún. buszoztatást), a pártmegfigyelők munkájának akadályozását és egyazon szavazat többszöri leadását; mivel a rendőrség több száz ellenzéki aktivistát vett őrizetbe, akik 2011. december 4-én és az azt követő napokon felvonulásokat próbáltak rendezni a választások lebonyolításának módja ellen Moszkvában, Szentpéterváron és más orosz nagyvárosokban;

| H. | mivel 2011. december 10-én legalább 50 000 ember vonult fel a moszkvai Bolotnaja téren, és követelte a 2011. december 4-i választási eredmények törlését, új választások kiírását, a választási bizottság vezetőjének lemondását, az állítólagos választási csalások kivizsgálását, valamint az őrizetbe vett tiltakozók azonnali szabadon bocsátását; mivel hasonló tüntetésekre került sor más orosz városokban is; |
| --- | --- |

H.

mivel 2011. december 10-én legalább 50 000 ember vonult fel a moszkvai Bolotnaja téren, és követelte a 2011. december 4-i választási eredmények törlését, új választások kiírását, a választási bizottság vezetőjének lemondását, az állítólagos választási csalások kivizsgálását, valamint az őrizetbe vett tiltakozók azonnali szabadon bocsátását; mivel hasonló tüntetésekre került sor más orosz városokban is;

| I. | mivel egy év telt el azóta, hogy az Európai Parlament felszólította a Tanácsot, hogy „amennyiben az orosz hatóságok nem tesznek pozitív lépéseket az együttműködés és Szergej Magnyickij esetének kivizsgálása érdekében, ragaszkodjon ahhoz, hogy az orosz hatóságok bíróság elé állítsák a felelősöket és vegye fontolóra az ügyben érintett orosz tisztviselőkkel szembeni beutazási tilalom elrendelését”, valamint arra bátorítja az EU bűnüldöző szerveit, hogy működjenek együtt ezen orosz tisztviselők bankszámláinak és egyéb vagyonának valamennyi uniós tagállamban történő befagyasztása érdekében (6); |
| --- | --- |

I.

mivel egy év telt el azóta, hogy az Európai Parlament felszólította a Tanácsot, hogy „amennyiben az orosz hatóságok nem tesznek pozitív lépéseket az együttműködés és Szergej Magnyickij esetének kivizsgálása érdekében, ragaszkodjon ahhoz, hogy az orosz hatóságok bíróság elé állítsák a felelősöket és vegye fontolóra az ügyben érintett orosz tisztviselőkkel szembeni beutazási tilalom elrendelését”, valamint arra bátorítja az EU bűnüldöző szerveit, hogy működjenek együtt ezen orosz tisztviselők bankszámláinak és egyéb vagyonának valamennyi uniós tagállamban történő befagyasztása érdekében (6);

| 1. | megerősíti azon meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása tekintetében Oroszország továbbra is az Európai Unió egyik legfontosabb partnere, amelynek nemcsak gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe az Európai Unióéival, hanem az célkitűzése is, hogy globális szinten szoros együttműködést valósítson meg; |
| --- | --- |

1.

megerősíti azon meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása tekintetében Oroszország továbbra is az Európai Unió egyik legfontosabb partnere, amelynek nemcsak gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe az Európai Unióéival, hanem az célkitűzése is, hogy globális szinten szoros együttműködést valósítson meg;

| 2. | felszólítja az EU-t és Oroszországot, hogy használják ki a küszöbönálló csúcstalálkozó kínálta lehetőségeket, és adjanak új lendületet az új partnerségi és együttműködési megállapodásról folyó tárgyalásoknak; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja egy olyan átfogó, jogilag kötelező érvényű megállapodás létrejöttét, amely politikai, gazdasági és társadalmi kérdéseket érint és felöleli a demokráciához, a jogállamisághoz és az emberi jogok tiszteletben tartásához kapcsolódó valamennyi területet; megismétli, hogy a demokráciának és az emberi jogoknak e megállapodás szerves részét kell képeznie, különös tekintettel egy hatékony és működőképes emberi jogi záradék kidolgozására és a megállapodás szövegébe való beillesztésére; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az EU-t és Oroszországot, hogy használják ki a küszöbönálló csúcstalálkozó kínálta lehetőségeket, és adjanak új lendületet az új partnerségi és együttműködési megállapodásról folyó tárgyalásoknak; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja egy olyan átfogó, jogilag kötelező érvényű megállapodás létrejöttét, amely politikai, gazdasági és társadalmi kérdéseket érint és felöleli a demokráciához, a jogállamisághoz és az emberi jogok tiszteletben tartásához kapcsolódó valamennyi területet; megismétli, hogy a demokráciának és az emberi jogoknak e megállapodás szerves részét kell képeznie, különös tekintettel egy hatékony és működőképes emberi jogi záradék kidolgozására és a megállapodás szövegébe való beillesztésére;

| 3. | arra szólít fel, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az EU-Oroszország modernizációs partnerség előmozdítása érdekében; hangot ad bizalmának, hogy a partnerség a modernizációért elősegíti majd a reformot és új lendületet ad az EU–Oroszország kapcsolatoknak, fejleszti a kereskedelemmel, gazdasággal és energiabiztonsággal kapcsolatos, kölcsönösen előnyös együttműködést, ugyanakkor hozzájárul a világgazdaság fellendüléséhez; úgy véli, hogy a modernizációs partnerséget ambiciózus belső reformoknak kell kísérniük, amelyek a demokratikus intézmények és egy megbízható jogi rendszer megszilárdítását is magukban foglalják; e tekintetben kéri, hogy az EU és az orosz kormány határozza meg a szükséges lépéseket e célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

3.

arra szólít fel, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az EU-Oroszország modernizációs partnerség előmozdítása érdekében; hangot ad bizalmának, hogy a partnerség a modernizációért elősegíti majd a reformot és új lendületet ad az EU–Oroszország kapcsolatoknak, fejleszti a kereskedelemmel, gazdasággal és energiabiztonsággal kapcsolatos, kölcsönösen előnyös együttműködést, ugyanakkor hozzájárul a világgazdaság fellendüléséhez; úgy véli, hogy a modernizációs partnerséget ambiciózus belső reformoknak kell kísérniük, amelyek a demokratikus intézmények és egy megbízható jogi rendszer megszilárdítását is magukban foglalják; e tekintetben kéri, hogy az EU és az orosz kormány határozza meg a szükséges lépéseket e célok elérése érdekében;

| 4. | üdvözli, hogy lezárultak az Oroszország WTO-hoz való csatlakozásáról folyó tárgyalások, ami mindkét oldalon hozzá fog járulni a gazdasági szereplők számára az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, és a globális gazdaságban elő fogja segíteni, illetve liberalizálni fogja a kereskedelmet; hangsúlyozza, hogy a csatlakozással Oroszország jogi kötelezettséget vállal a WTO valamennyi szabályának betartására, beleértve azt is, hogy lemond a protekcionista intézkedésekről is; ennek kapcsán aggodalmát fejezi ki az Oroszország-Kazahsztán-Fehéroroszország közötti vámunió tekintetében, amely magasabb egységes vámtarifákhoz vezetett; meggyőződésének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Oroszország WTO-tagsága jelentős mérföldkövet jelent a kétoldalú gazdasági integráció – többek között az új megállapodásról folyó tárgyalás lezárása révén történő – elmélyítésében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy lezárultak az Oroszország WTO-hoz való csatlakozásáról folyó tárgyalások, ami mindkét oldalon hozzá fog járulni a gazdasági szereplők számára az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, és a globális gazdaságban elő fogja segíteni, illetve liberalizálni fogja a kereskedelmet; hangsúlyozza, hogy a csatlakozással Oroszország jogi kötelezettséget vállal a WTO valamennyi szabályának betartására, beleértve azt is, hogy lemond a protekcionista intézkedésekről is; ennek kapcsán aggodalmát fejezi ki az Oroszország-Kazahsztán-Fehéroroszország közötti vámunió tekintetében, amely magasabb egységes vámtarifákhoz vezetett; meggyőződésének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Oroszország WTO-tagsága jelentős mérföldkövet jelent a kétoldalú gazdasági integráció – többek között az új megállapodásról folyó tárgyalás lezárása révén történő – elmélyítésében;

| 5. | hangsúlyozza, hogy intenzívebbé kell tenni az energiaügyi partnerséget Oroszországgal; ismételten hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrásokkal való ellátást nem szabad politikai eszközként használni; hangsúlyozza az energiaügy területén folytatott együttműködés kölcsönös fontosságát, ami lehetőséget kínál a nyitott és átlátható piacon való további kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, miközben teljes mértékben érthető, hogy az Uniónak szüksége van szállítási és energiaellátási csatornáinak diverzifikálására; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködésnek a kölcsönös függőségen, az átláthatóságon, valamint a piacokhoz, az infrastruktúrához, a beruházáshoz és jogilag kötelező érvényű energiaügyi kerethez való egyenlő hozzáférésen kell alapulnia, amely minden európai uniós tagállamnak egyenlő normák alapján megbízható és biztos energiaellátást garantál; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy intenzívebbé kell tenni az energiaügyi partnerséget Oroszországgal; ismételten hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrásokkal való ellátást nem szabad politikai eszközként használni; hangsúlyozza az energiaügy területén folytatott együttműködés kölcsönös fontosságát, ami lehetőséget kínál a nyitott és átlátható piacon való további kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, miközben teljes mértékben érthető, hogy az Uniónak szüksége van szállítási és energiaellátási csatornáinak diverzifikálására; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködésnek a kölcsönös függőségen, az átláthatóságon, valamint a piacokhoz, az infrastruktúrához, a beruházáshoz és jogilag kötelező érvényű energiaügyi kerethez való egyenlő hozzáférésen kell alapulnia, amely minden európai uniós tagállamnak egyenlő normák alapján megbízható és biztos energiaellátást garantál;

| 6. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Energia Charta Egyezmény és az ahhoz csatolt, tranzitról szóló jegyzőkönyv alapelvei kerüljenek be az EU és Oroszország között létrejövő új partnerségi megállapodásba; örömmel nyugtázza, hogy 2011 februárjában a felek aláírták a megújult korai előrejelző rendszerről szóló megállapodást a keresleti vagy kínálati oldalon jelentkező vészhelyzetek esetében folytatott együttműködés további javítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Energia Charta Egyezmény és az ahhoz csatolt, tranzitról szóló jegyzőkönyv alapelvei kerüljenek be az EU és Oroszország között létrejövő új partnerségi megállapodásba; örömmel nyugtázza, hogy 2011 februárjában a felek aláírták a megújult korai előrejelző rendszerről szóló megállapodást a keresleti vagy kínálati oldalon jelentkező vészhelyzetek esetében folytatott együttműködés további javítása érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak ki kell terjesztenie Oroszországgal folytatott energiaügyi együttműködését például az energiahatékonyság vagy a megújuló energiára épülő technológiákkal kapcsolatos kutatás területére; megismétli, hogy az Oroszország és az európai szereplők között az energiaügy területén létrejött kormányközi és kereskedelmi megállapodásoknak mindkét oldal jogszabályi kötelezettségeinek meg kell felelniük; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak ki kell terjesztenie Oroszországgal folytatott energiaügyi együttműködését például az energiahatékonyság vagy a megújuló energiára épülő technológiákkal kapcsolatos kutatás területére; megismétli, hogy az Oroszország és az európai szereplők között az energiaügy területén létrejött kormányközi és kereskedelmi megállapodásoknak mindkét oldal jogszabályi kötelezettségeinek meg kell felelniük;

| 8. | sürgeti az Oroszországi Föderációt, hogy növelje az éghajlatváltozás kezelését célzó hozzájárulását hazai üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentése, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye és a Kiotói Jegyzőkönyv égisze alatt folytatott, a -2012 utáni időszakra vonatkozó, átfogó éghajlat-politikai keret kidolgozására irányuló nemzetközi tárgyalásokon való részvétel révén; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az I. mellékletben felsorolt országok 2020-ra elérjék a szükséges kibocsátáscsökkenést az 1990-es szinthez képest, valamennyi iparosodott országnak el kell köteleznie magát a jelenlegi kibocsátási szintek jelentős csökkentését megkövetelő célok és az erdők általi szénmegkötés arányának növelése mellett; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az Oroszországi Föderációt, hogy növelje az éghajlatváltozás kezelését célzó hozzájárulását hazai üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentése, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye és a Kiotói Jegyzőkönyv égisze alatt folytatott, a -2012 utáni időszakra vonatkozó, átfogó éghajlat-politikai keret kidolgozására irányuló nemzetközi tárgyalásokon való részvétel révén; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az I. mellékletben felsorolt országok 2020-ra elérjék a szükséges kibocsátáscsökkenést az 1990-es szinthez képest, valamennyi iparosodott országnak el kell köteleznie magát a jelenlegi kibocsátási szintek jelentős csökkentését megkövetelő célok és az erdők általi szénmegkötés arányának növelése mellett;

| 9. | felhívja Oroszországot az ENSZ-EGB-egyezmény (Espoo) haladéktalan ratifikálására és tiszteletben tartására, és emlékeztet Oroszország azon kötelezettségvállalására, hogy egységes szabványokat dolgoz ki a határokon átnyúló hatású projektek környezeti hatásvizsgálata tekintetében; |
| --- | --- |

9.

felhívja Oroszországot az ENSZ-EGB-egyezmény (Espoo) haladéktalan ratifikálására és tiszteletben tartására, és emlékeztet Oroszország azon kötelezettségvállalására, hogy egységes szabványokat dolgoz ki a határokon átnyúló hatású projektek környezeti hatásvizsgálata tekintetében;

| 10. | elismeri a 2011. október 11-i közös megállapításokat, amelyben bejelentik, hogy véglegesítették a vízummentességre vonatkozó szabályozás érdekében szükséges közös intézkedések listáját, és támogatja annak hivatalos elfogadását és az azt követő végrehajtását; emlékeztet arra, hogy biztosítani kell az Oroszországgal és a keleti partnerség országaival megvalósítandó vízumliberalizáció érdekében elfogadott megközelítések regionális koherenciáját; üdvözli, hogy lezárták a jelenlegi 2006-os Oroszország-EU vízumkönnyítési megállapodás módosításáról szóló tárgyalásokat és kialakították az EU és Oroszország közötti migrációs párbeszédet; hangsúlyozza az Oroszország-EU visszafogadási megállapodás hatékony végrehajtásának fontosságát; további együttműködésre hív fel az illegális bevándorlás, a határátkelőhelyeken való ellenőrzés javítása, valamint a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos információcsere terén; |
| --- | --- |

10.

elismeri a 2011. október 11-i közös megállapításokat, amelyben bejelentik, hogy véglegesítették a vízummentességre vonatkozó szabályozás érdekében szükséges közös intézkedések listáját, és támogatja annak hivatalos elfogadását és az azt követő végrehajtását; emlékeztet arra, hogy biztosítani kell az Oroszországgal és a keleti partnerség országaival megvalósítandó vízumliberalizáció érdekében elfogadott megközelítések regionális koherenciáját; üdvözli, hogy lezárták a jelenlegi 2006-os Oroszország-EU vízumkönnyítési megállapodás módosításáról szóló tárgyalásokat és kialakították az EU és Oroszország közötti migrációs párbeszédet; hangsúlyozza az Oroszország-EU visszafogadási megállapodás hatékony végrehajtásának fontosságát; további együttműködésre hív fel az illegális bevándorlás, a határátkelőhelyeken való ellenőrzés javítása, valamint a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos információcsere terén;

| 11. | üdvözli a kalinyingrádi terület helyi határforgalmának egyszerűsítésére irányuló javaslatot, és hangsúlyozza, hogy ez a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló közös térségre vonatkozó ütemtervben foglalt prioritásokkal összhangban hozzá fog járulni az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerség további erősítéséhez; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a kalinyingrádi terület helyi határforgalmának egyszerűsítésére irányuló javaslatot, és hangsúlyozza, hogy ez a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló közös térségre vonatkozó ütemtervben foglalt prioritásokkal összhangban hozzá fog járulni az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerség további erősítéséhez;

| 12. | tudomásul veszi a 2011. december 4-én tartott Állami Duma-választások eredményét; hangsúlyozza, hogy a választások lefolytatása megmutatta, hogy Oroszország nem felel meg az EBESZ által meghatározott választási normáknak; mély aggodalmát fejezi ki a csalásokról szóló beszámolók és az EBESZ/ODIHR eljárási szabálytalanságokról szóló jelentésének előzetes megállapításai, továbbá a média pártatlanságának hiánya, a független ellenőrzést végzők zaklatása és a párt és az állam szétválasztásának hiánya miatt; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi a 2011. december 4-én tartott Állami Duma-választások eredményét; hangsúlyozza, hogy a választások lefolytatása megmutatta, hogy Oroszország nem felel meg az EBESZ által meghatározott választási normáknak; mély aggodalmát fejezi ki a csalásokról szóló beszámolók és az EBESZ/ODIHR eljárási szabálytalanságokról szóló jelentésének előzetes megállapításai, továbbá a média pártatlanságának hiánya, a független ellenőrzést végzők zaklatása és a párt és az állam szétválasztásának hiánya miatt;

| 13. | ismételten hangsúlyozza, hogy a bonyolult regisztrációs folyamat számos ellenzéki párt kizárásához vezetett, és a kezdetektől fogva komolyan aláásta a gyülekezési szabadságot, a politikai versenyt és a pluralizmust; |
| --- | --- |

13.

ismételten hangsúlyozza, hogy a bonyolult regisztrációs folyamat számos ellenzéki párt kizárásához vezetett, és a kezdetektől fogva komolyan aláásta a gyülekezési szabadságot, a politikai versenyt és a pluralizmust;

| 14. | elítéli az orosz hatóságok által a Golosz elnevezésű orosz megfigyelő csoport ellen azt követően hozott intézkedéseket, hogy az a választási csalások és szabálytalanságok rögzítésére szolgáló honlapot hozott létre; |
| --- | --- |

14.

elítéli az orosz hatóságok által a Golosz elnevezésű orosz megfigyelő csoport ellen azt követően hozott intézkedéseket, hogy az a választási csalások és szabálytalanságok rögzítésére szolgáló honlapot hozott létre;

| 15. | üdvözli az oroszországi tüntetéseket, amelyek az orosz nép nagyobb demokrácia iránti vágyát fejezik ki; elítéli, hogy nemzetközi megfigyelők beszámolói szerint a rendőrség lecsapott a választási szabálytalanságok és csalások ellen tiltakozó békés tüntetőkre; sürgeti az orosz hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságát, hagyják sértetlenül a békés tüntetőket, valamint feltétel nélkül és azonnal engedjék szabadon a választásokkal összefüggésben letartóztatott embereket; kéri a csalásról és megfélemlítésről szóló bejelentések azonnali és teljes körű kivizsgálását, valamint a felelősök megbüntetését, valamint reményét fejezi ki, hogy átlátható és alapos lesz az a vizsgálat, amelyre Medvegyev elnök utasítást adott; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az oroszországi tüntetéseket, amelyek az orosz nép nagyobb demokrácia iránti vágyát fejezik ki; elítéli, hogy nemzetközi megfigyelők beszámolói szerint a rendőrség lecsapott a választási szabálytalanságok és csalások ellen tiltakozó békés tüntetőkre; sürgeti az orosz hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságát, hagyják sértetlenül a békés tüntetőket, valamint feltétel nélkül és azonnal engedjék szabadon a választásokkal összefüggésben letartóztatott embereket; kéri a csalásról és megfélemlítésről szóló bejelentések azonnali és teljes körű kivizsgálását, valamint a felelősök megbüntetését, valamint reményét fejezi ki, hogy átlátható és alapos lesz az a vizsgálat, amelyre Medvegyev elnök utasítást adott;

| 16. | felhívja a figyelmet a 2011. december 4-i Állami Duma-választások érvénytelenné nyilvánítására való legutóbbi felhívásokra; felhívja az orosz hatóságokat, hogy alaposan vizsgáljanak meg minden választási visszaélést annak érdekében, hogy megbüntessék a részt vevő tisztviselőket, és megismételjék a szavazást azokon a helyeken, ahol szabálytalanságok történtek; |
| --- | --- |

16.

felhívja a figyelmet a 2011. december 4-i Állami Duma-választások érvénytelenné nyilvánítására való legutóbbi felhívásokra; felhívja az orosz hatóságokat, hogy alaposan vizsgáljanak meg minden választási visszaélést annak érdekében, hogy megbüntessék a részt vevő tisztviselőket, és megismételjék a szavazást azokon a helyeken, ahol szabálytalanságok történtek;

| 17. | arra szólít fel, hogy valamennyi ellenzéki párt bejegyzését követően tartsanak új, szabad és tisztességes választásokat; |
| --- | --- |

17.

arra szólít fel, hogy valamennyi ellenzéki párt bejegyzését követően tartsanak új, szabad és tisztességes választásokat;

| 18. | felhívja az Európai Tanács elnökét, a Bizottság elnökét, az alelnököt/főképviselőt, hogy a csúcstalálkozón vessék fel a 2011. december 4-i választások kérdését, és sürgessék Oroszországot – elsősorban Oroszország Európa tanácsi és EBESZ-tagságából fakadó – nemzetközi kötelezettségeinek tiszteletben tartására; felszólítja az Európa Tanácsot és az EBESZ-t, hogy értékeljék, mennyire teljesíti Oroszország az e szervezetekben vállalt tagságából adódó kötelezettségeit; |
| --- | --- |

18.

felhívja az Európai Tanács elnökét, a Bizottság elnökét, az alelnököt/főképviselőt, hogy a csúcstalálkozón vessék fel a 2011. december 4-i választások kérdését, és sürgessék Oroszországot – elsősorban Oroszország Európa tanácsi és EBESZ-tagságából fakadó – nemzetközi kötelezettségeinek tiszteletben tartására; felszólítja az Európa Tanácsot és az EBESZ-t, hogy értékeljék, mennyire teljesíti Oroszország az e szervezetekben vállalt tagságából adódó kötelezettségeit;

| 19. | sürgeti az orosz hatóságokat, hogy orvosolják az EBESZ/ODIHR megfigyelési jelentésében megállapítottakat, az EBESZ és az Európa Tanács normáival összhangban, valamint a Velencei Bizottsággal együttműködésben hajtsák végre a választási törvények reformját, és a 2012-es szabad és demokratikus elnökválasztások biztosítása érdekében a gyakorlatban is feleljenek meg ezen normáknak, hogy az ellenzéki jelöltek is egyenlő esélyekkel rendelkezzenek; felhívja Oroszországot, hogy teremtsen lehetőséget – az EBESZ/ODIHR és az Európa Tanács normáival összhangban – a választások kielégítő mértékű és tényleges megfigyelésére; |
| --- | --- |

19.

sürgeti az orosz hatóságokat, hogy orvosolják az EBESZ/ODIHR megfigyelési jelentésében megállapítottakat, az EBESZ és az Európa Tanács normáival összhangban, valamint a Velencei Bizottsággal együttműködésben hajtsák végre a választási törvények reformját, és a 2012-es szabad és demokratikus elnökválasztások biztosítása érdekében a gyakorlatban is feleljenek meg ezen normáknak, hogy az ellenzéki jelöltek is egyenlő esélyekkel rendelkezzenek; felhívja Oroszországot, hogy teremtsen lehetőséget – az EBESZ/ODIHR és az Európa Tanács normáival összhangban – a választások kielégítő mértékű és tényleges megfigyelésére;

| 20. | ismételten aggodalmának ad hangot az emberi jogok oroszországi helyzete, valamint amiatt, hogy hiányzik a jogállamiság és a független igazságszolgáltatás; mély aggodalmát fejezi ki különösen Szergej Magnyitszkij ügye, valamint amiatt, hogy a halálában bűnösnek talált személyekkel szemben nem szabtak ki büntetést; tudomásul veszi a Medvegyev elnök emberi jogi tanácsa által 2011 júliusában közzétett jelentést, amely bizonyítékkal szolgált arra, hogy Szergej Magnyitszkij letartóztatása jogszerűtlen volt, és fogva tartása során bántalmazták és kínozták, hogy bűnösnek vallja magát; megállapítja, hogy az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság külügyminisztériuma és a holland parlament 2011-ben úgy határozott, hogy megtagadja a vízum kiadását azon mintegy 60 orosz tisztviselőtől, akikről feltételezhető, hogy közük volt Szergej Magnyitszkijnak az orosz hatóságok tétlensége miatti halálához; |
| --- | --- |

20.

ismételten aggodalmának ad hangot az emberi jogok oroszországi helyzete, valamint amiatt, hogy hiányzik a jogállamiság és a független igazságszolgáltatás; mély aggodalmát fejezi ki különösen Szergej Magnyitszkij ügye, valamint amiatt, hogy a halálában bűnösnek talált személyekkel szemben nem szabtak ki büntetést; tudomásul veszi a Medvegyev elnök emberi jogi tanácsa által 2011 júliusában közzétett jelentést, amely bizonyítékkal szolgált arra, hogy Szergej Magnyitszkij letartóztatása jogszerűtlen volt, és fogva tartása során bántalmazták és kínozták, hogy bűnösnek vallja magát; megállapítja, hogy az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság külügyminisztériuma és a holland parlament 2011-ben úgy határozott, hogy megtagadja a vízum kiadását azon mintegy 60 orosz tisztviselőtől, akikről feltételezhető, hogy közük volt Szergej Magnyitszkijnak az orosz hatóságok tétlensége miatti halálához;

| 21. | felszólítja a nyomozó bizottságot, hogy végezzen átfogó és alapos, tabuktól mentes nyomozást, hogy sürgősen konkrét eredményeket mutassanak fel, és minden szükséges intézkedést tegyenek meg a felelősök bíróság elé állítása érdekében; az orosz hatóságok tétlensége esetén szorgalmazza, hogy a Tanács a Szergej Magnyitszkij megkínzásával és halálával, valamint a bűncselekmény eltussolásával kapcsolatban bűnösnek talált személyekkel szemben vegye fontolóra az Unión belüli utazási tilalomra vagy pénzeszközeik befagyasztására vonatkozó intézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a nyomozó bizottságot, hogy végezzen átfogó és alapos, tabuktól mentes nyomozást, hogy sürgősen konkrét eredményeket mutassanak fel, és minden szükséges intézkedést tegyenek meg a felelősök bíróság elé állítása érdekében; az orosz hatóságok tétlensége esetén szorgalmazza, hogy a Tanács a Szergej Magnyitszkij megkínzásával és halálával, valamint a bűncselekmény eltussolásával kapcsolatban bűnösnek talált személyekkel szemben vegye fontolóra az Unión belüli utazási tilalomra vagy pénzeszközeik befagyasztására vonatkozó intézkedések meghozatalát;

| 22. | hangsúlyozza az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációk részeként az emberi jogok oroszországi helyzetéről zajló folyamatos eszmecsere fontosságát, amely lehetőséget biztosít az együttműködés valamennyi területén a felek közötti interoperabilitás megszilárdítására, és a hatékonyság növelése érdekében sürgeti ezen ülések kereteinek javítását, különös hangsúlyt fordítva a rasszizmus és idegengyűlölet elleni közös fellépésre, valamint annak lehetővé tételét, hogy a folyamathoz az Európai Parlament, az Állami Duma és az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó nem kormányzati szervezetek is hatékonyan hozzájárulhassanak, függetlenül attól, hogy a párbeszéd Oroszországban vagy az EU valamelyik tagállamában zajlik; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációk részeként az emberi jogok oroszországi helyzetéről zajló folyamatos eszmecsere fontosságát, amely lehetőséget biztosít az együttműködés valamennyi területén a felek közötti interoperabilitás megszilárdítására, és a hatékonyság növelése érdekében sürgeti ezen ülések kereteinek javítását, különös hangsúlyt fordítva a rasszizmus és idegengyűlölet elleni közös fellépésre, valamint annak lehetővé tételét, hogy a folyamathoz az Európai Parlament, az Állami Duma és az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó nem kormányzati szervezetek is hatékonyan hozzájárulhassanak, függetlenül attól, hogy a párbeszéd Oroszországban vagy az EU valamelyik tagállamában zajlik;

| 23. | elítéli a szexuális irányultsággal és a nemi hovatartozással kapcsolatos nyilvános tájékoztatás kriminalizálására néhány orosz régióban és szövetségi szinten tett legutóbbi javaslatokat; |
| --- | --- |

23.

elítéli a szexuális irányultsággal és a nemi hovatartozással kapcsolatos nyilvános tájékoztatás kriminalizálására néhány orosz régióban és szövetségi szinten tett legutóbbi javaslatokat;

| 24. | felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy hajtsanak végre közös kezdeményezéseket az orosz kormánnyal a biztonság és a stabilitás közös szomszédságban való erősítése érdekében, felszólítja Oroszországot, hogy érdemben járuljon hozzá a szomszédságában fennálló, „állandósult konfliktusok” rendezéséhez, és tartsa tiszteletben az „állandósult konfliktusokban” érintett valamennyi állam szuverenitását és területi integritását; |
| --- | --- |

24.

felhívja az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy hajtsanak végre közös kezdeményezéseket az orosz kormánnyal a biztonság és a stabilitás közös szomszédságban való erősítése érdekében, felszólítja Oroszországot, hogy érdemben járuljon hozzá a szomszédságában fennálló, „állandósult konfliktusok” rendezéséhez, és tartsa tiszteletben az „állandósult konfliktusokban” érintett valamennyi állam szuverenitását és területi integritását;

| 25. | ismételten rámutat Oroszország azon kötelezettségére, hogy maradéktalanul végrehajtsa a hat pontból álló fegyverszüneti megállapodást, és tiszteletben tartsa Grúzia szuverenitását és területi integritását; örömmel veszi, hogy Oroszország kész együttműködni egy válságkezelési műveletekkel kapcsolatos keretmegállapodás kidolgozása érdekében; e tekintetben felhívja az orosz hatóságokat, hogy legyenek következetesek, és tegyék lehetővé, hogy a 2008-as tűzszüneti egyezménynek megfelelően az EU grúziai megfigyelő missziója beléphessen Abházia és Dél-Oszétia megszállt területeire; |
| --- | --- |

25.

ismételten rámutat Oroszország azon kötelezettségére, hogy maradéktalanul végrehajtsa a hat pontból álló fegyverszüneti megállapodást, és tiszteletben tartsa Grúzia szuverenitását és területi integritását; örömmel veszi, hogy Oroszország kész együttműködni egy válságkezelési műveletekkel kapcsolatos keretmegállapodás kidolgozása érdekében; e tekintetben felhívja az orosz hatóságokat, hogy legyenek következetesek, és tegyék lehetővé, hogy a 2008-as tűzszüneti egyezménynek megfelelően az EU grúziai megfigyelő missziója beléphessen Abházia és Dél-Oszétia megszállt területeire;

| 26. | támogatja az EBESZ minszki csoportját és annak társelnökét a hegyi-karabahi konfliktus rendezése tekintetében; |
| --- | --- |

26.

támogatja az EBESZ minszki csoportját és annak társelnökét a hegyi-karabahi konfliktus rendezése tekintetében;

| 27. | üdvözli a Dnyeszteren túli válsággal kapcsolatos 5+2-es felállású tárgyalások újrafelvételét, és tudomást vesz a 2011. december 1-jei első hivatalos ülésről, amely remélhetőleg az első lépés volt a konfliktus rendezésére; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a Dnyeszteren túli válsággal kapcsolatos 5+2-es felállású tárgyalások újrafelvételét, és tudomást vesz a 2011. december 1-jei első hivatalos ülésről, amely remélhetőleg az első lépés volt a konfliktus rendezésére;

| 28. | úgy véli, hogy Oroszországnak, amely az ENSZ Biztonsági Tanácsán belül vétójoggal rendelkezik, fel kell nőnie a nemzetközi válsághelyzetekkel kapcsolatos feladataihoz; mivel számos, nemzetközi szinten jelentkező – különösen a Szíriával és Iránnal kapcsolatos – kihívásnak csak összehangolt, Oroszországot is magában foglaló erőfeszítésekkel lehet megfelelni; felszólítja Oroszországot, hogy tanúsítson konstruktívabb hozzáállást, különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai tekintetében; felhívja Oroszországot, hogy vegye ki részét azon globális erőfeszítésekből, amelyek célja Irán urániumdúsításra, illetve egyéb, nukleáris fegyverek előállítására irányuló tevékenységeinek megakadályozása; felhívja az orosz hatóságokat, hogy csatlakozzanak a teheráni brit nagykövetség megrohamozását követően az iráni szervek ellen bevezetett nemzetközi szankciókhoz; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy Oroszországnak, amely az ENSZ Biztonsági Tanácsán belül vétójoggal rendelkezik, fel kell nőnie a nemzetközi válsághelyzetekkel kapcsolatos feladataihoz; mivel számos, nemzetközi szinten jelentkező – különösen a Szíriával és Iránnal kapcsolatos – kihívásnak csak összehangolt, Oroszországot is magában foglaló erőfeszítésekkel lehet megfelelni; felszólítja Oroszországot, hogy tanúsítson konstruktívabb hozzáállást, különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai tekintetében; felhívja Oroszországot, hogy vegye ki részét azon globális erőfeszítésekből, amelyek célja Irán urániumdúsításra, illetve egyéb, nukleáris fegyverek előállítására irányuló tevékenységeinek megakadályozása; felhívja az orosz hatóságokat, hogy csatlakozzanak a teheráni brit nagykövetség megrohamozását követően az iráni szervek ellen bevezetett nemzetközi szankciókhoz;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0268.

(2)  HL C 236. E, 2011.8.12., 101. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0335.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

(5)  HL L 327.,1997.11.28., 1. o.

(6)  Lásd a fent említett 2010. december 16-i állásfoglalást.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/26

---

2011. december 14., szerdaAz európai szomszédságpolitika

P7_TA(2011)0576

Az Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról (2011/2157(INI))

2013/C 168 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló 2011. május 25-i (COM(2011)0303) és „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című 2011. március 8-i (COM(2011)0200) közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló 2011. május 25-i (COM(2011)0303) és „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című 2011. március 8-i (COM(2011)0200) közös közleményére,

| — | tekintettel a Bizottság „Tágabb európai szomszédság: keleti és déli szomszédainkkal fennálló kapcsolataink új kerete” című 2003. március 11-i (COM(2003)0104), az „Európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című 2004. május 12-i (COM(2004)0373), az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló 2006. december 4-i (COM(2006)0726), a határozott szomszédságpolitikáról szóló 2007. december 5-i (COM(2007)0774), a keleti partnerségről szóló 2008. december 3-i (COM(2008)0823), a „Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” című 2008. május 20-i (COM(2008)0319), az európai szomszédságpolitika (ENP) áttekintéséről szóló 2010. május 12-i (COM(2010)0207) és a dél-mediterrán országokkal a migráció, a mobilitás és a biztonság érdekében folytatandó párbeszédről szóló 2011. május 24-i (COM(2011)0292) közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tágabb európai szomszédság: keleti és déli szomszédainkkal fennálló kapcsolataink új kerete” című 2003. március 11-i (COM(2003)0104), az „Európai szomszédságpolitika – stratégiai dokumentum” című 2004. május 12-i (COM(2004)0373), az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló 2006. december 4-i (COM(2006)0726), a határozott szomszédságpolitikáról szóló 2007. december 5-i (COM(2007)0774), a keleti partnerségről szóló 2008. december 3-i (COM(2008)0823), a „Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” című 2008. május 20-i (COM(2008)0319), az európai szomszédságpolitika (ENP) áttekintéséről szóló 2010. május 12-i (COM(2010)0207) és a dél-mediterrán országokkal a migráció, a mobilitás és a biztonság érdekében folytatandó párbeszédről szóló 2011. május 24-i (COM(2011)0292) közleményére,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentésére,

| — | tekintettel az Egyiptommal, Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Marokkóval, a Palesztin Nemzeti Hatósággal, valamint Tunéziával, és Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, illetve az Ukrajnával való társulás menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptommal, Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Marokkóval, a Palesztin Nemzeti Hatósággal, valamint Tunéziával, és Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, illetve az Ukrajnával való társulás menetrendjére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának az európai szomszédságpolitikáról szóló 2010. július 26-i és 2011. június 20-i következtetéseire, valamint a Külügyek Tanácsának (Kereskedelem formáció) 2011. szeptember 26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának az európai szomszédságpolitikáról szóló 2010. július 26-i és 2011. június 20-i következtetéseire, valamint a Külügyek Tanácsának (Kereskedelem formáció) 2011. szeptember 26-i következtetéseire,

| — | tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség külügyminisztereinek 2010. december 13-i ülésén levont következtetésekre,

| — | tekintettel a 2009. május 7-i prágai keleti partnerségi csúcstalálkozón, valamint a 2011. szeptember 29–30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. május 7-i prágai keleti partnerségi csúcstalálkozón, valamint a 2011. szeptember 29–30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a külügyminiszterek 1995. november 27–28-án Barcelonában megtartott euromediterrán konferenciáján elfogadott, az euromediterrán partnerség létrehozásáról szóló Barcelonai Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külügyminiszterek 1995. november 27–28-án Barcelonában megtartott euromediterrán konferenciáján elfogadott, az euromediterrán partnerség létrehozásáról szóló Barcelonai Nyilatkozatra,

| — | tekintettel arra, hogy a 2008. március 13–14-i brüsszeli Európai Tanács jóváhagyta a „Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” kezdeményezést, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a 2008. március 13–14-i brüsszeli Európai Tanács jóváhagyta a „Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” kezdeményezést,

| — | tekintettel a 2008. július 13-i, a földközi-tengeri térséggel foglalkozó párizsi csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. július 13-i, a földközi-tengeri térséggel foglalkozó párizsi csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU–Marokkó Társulási Tanács 2008. október 13-i következtetéseire, amely kiemelt státuszt biztosított Marokkó számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Marokkó Társulási Tanács 2008. október 13-i következtetéseire, amely kiemelt státuszt biztosított Marokkó számára,

| — | tekintettel az EU–Jordánia Társulási Tanács 2010. október 26-i következtetéseire, amely kiemelt státuszt biztosított Jordánia számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Jordánia Társulási Tanács 2010. október 26-i következtetéseire, amely kiemelt státuszt biztosított Jordánia számára,

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározását tartalmazó 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározását tartalmazó 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Erasmus és Leonardo da Vinci programoknak az euromediterrán térségben történő kialakításáról szóló 2011. szeptember 27-i írásbeli nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Erasmus és Leonardo da Vinci programoknak az euromediterrán térségben történő kialakításáról szóló 2011. szeptember 27-i írásbeli nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Sikeresen indult-e az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz a dél-kaukázusi térségben (Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia) és hoz-e kézzelfogható eredményeket?” című 13/2010. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Sikeresen indult-e az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz a dél-kaukázusi térségben (Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia) és hoz-e kézzelfogható eredményeket?” című 13/2010. számú különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről szóló 2011. július 18-i 2011/424/KKBP tanácsi határozatra (3), valamint az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének kinevezéséről szóló 2011. augusztus 25-i 2011/518/KKBP tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió dél-mediterrán térségért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről szóló 2011. július 18-i 2011/424/KKBP tanácsi határozatra (3), valamint az Európai Unió dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselőjének kinevezéséről szóló 2011. augusztus 25-i 2011/518/KKBP tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról (5) és az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának (6) felülvizsgálatáról szóló 2011. április 7-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról (5) és az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának (6) felülvizsgálatáról szóló 2011. április 7-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló 2006. január 19-i (7) az európai szomszédságpolitika erősítéséről szóló 2007. november 15-i (8), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközről (ENPI) szóló 2006. július 6-i (9), a Tanácsnak az Európai Parlamenthez benyújtott, a KKBP fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló éves jelentéséről szóló 2008. június 5-i (10), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz felülvizsgálatáról szóló 2009. február 19-i (11), a „Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” című kezdeményezésről szóló 2009. február 19-i (12), a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló 2008. január 17-i (13), az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló 2011. január 20-i (14), az „Unió a Mediterrán Térségért” című 2010. május 20-i (15), a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i (16), „A Jordán-folyó helyzete, különös tekintettel a folyó alsó szakaszára” című 2010. szeptember 9-i (17), a tunéziai helyzetről szóló 2011. február 3-i (18), az egyiptomi helyzetről szóló 2011. február 17-i (19), „A déli szomszédságról és különösen Líbiáról, beleértve a humanitárius szempontokat is” című 2011. március 10-i (20), „A Szíriában, Jemenben és Bahreinben kialakult helyzet az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében” című 2011. július 7-i, a fehéroroszországi helyzetről szóló 2011. szeptember 15-i és 2011. január 20-i, valamint az összes Fehéroroszországról szóló korábbi és a líbiai (21), illetve a szíriai helyzetről (22) szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló 2006. január 19-i (7) az európai szomszédságpolitika erősítéséről szóló 2007. november 15-i (8), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközről (ENPI) szóló 2006. július 6-i (9), a Tanácsnak az Európai Parlamenthez benyújtott, a KKBP fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről szóló éves jelentéséről szóló 2008. június 5-i (10), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz felülvizsgálatáról szóló 2009. február 19-i (11), a „Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” című kezdeményezésről szóló 2009. február 19-i (12), a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről szóló 2008. január 17-i (13), az Európai Unió fekete-tengeri stratégiájáról szóló 2011. január 20-i (14), az „Unió a Mediterrán Térségért” című 2010. május 20-i (15), a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló 2010. május 20-i (16), „A Jordán-folyó helyzete, különös tekintettel a folyó alsó szakaszára” című 2010. szeptember 9-i (17), a tunéziai helyzetről szóló 2011. február 3-i (18), az egyiptomi helyzetről szóló 2011. február 17-i (19), „A déli szomszédságról és különösen Líbiáról, beleértve a humanitárius szempontokat is” című 2011. március 10-i (20), „A Szíriában, Jemenben és Bahreinben kialakult helyzet az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében” című 2011. július 7-i, a fehéroroszországi helyzetről szóló 2011. szeptember 15-i és 2011. január 20-i, valamint az összes Fehéroroszországról szóló korábbi és a líbiai (21), illetve a szíriai helyzetről (22) szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés (EMPK) bizottságainak a 2011. március 3-án és 4-én Rómában megtartott hetedik plenáris ülésen elfogadott ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés (EMPK) bizottságainak a 2011. március 3-án és 4-én Rómában megtartott hetedik plenáris ülésen elfogadott ajánlásaira,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel a Helyi és Regionális Önkormányzatok Euromediterrán Közgyűlése (ARLEM) 2010. január 21-én Barcelonában megtartott nyitóértekezletének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyi és Regionális Önkormányzatok Euromediterrán Közgyűlése (ARLEM) 2010. január 21-én Barcelonában megtartott nyitóértekezletének következtetéseire,

| — | tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külső fellépéseinek kulturális dimenzióiról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel az Európai kulturális programra a globalizálódó világban (COM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai kulturális programra a globalizálódó világban (COM(2007)0242),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. és 21. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0400/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0400/2011),

| A. | mivel a demokrácia és az emberi jogok – különös tekintettel a nők, gyermekek és kisebbségek jogaira –, az igazságosság és a jogállamiság, az alapvető szabadságjogok – köztük a szólás-, a lelkiismereti szabadság, a vallás és a meggyőződés szabadsága, a szexuális irányultság szabad megválasztása, az egyesülés szabadsága és a sajtószabadság, ideértve a tájékoztatáshoz, a kommunikációhoz és az internethez való korlátlan hozzáférést – tisztelete és előmozdítása, valamint a civil társadalom, a biztonság – többek között a békés konfliktusrendezés és a jószomszédi kapcsolatok –, a demokratikus stabilitás és a jólét megerősítése, a jövedelmek, a javak és az esélyek igazságos elosztása, a társadalmi kohézió, a korrupció elleni küzdelem, továbbá a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés előmozdítása az Európai Unió alapvető elvei és célkitűzései, és ezért az ENP felülvizsgálatának középpontjában álló közös értékeket kell képezniük, |
| --- | --- |

A.

mivel a demokrácia és az emberi jogok – különös tekintettel a nők, gyermekek és kisebbségek jogaira –, az igazságosság és a jogállamiság, az alapvető szabadságjogok – köztük a szólás-, a lelkiismereti szabadság, a vallás és a meggyőződés szabadsága, a szexuális irányultság szabad megválasztása, az egyesülés szabadsága és a sajtószabadság, ideértve a tájékoztatáshoz, a kommunikációhoz és az internethez való korlátlan hozzáférést – tisztelete és előmozdítása, valamint a civil társadalom, a biztonság – többek között a békés konfliktusrendezés és a jószomszédi kapcsolatok –, a demokratikus stabilitás és a jólét megerősítése, a jövedelmek, a javak és az esélyek igazságos elosztása, a társadalmi kohézió, a korrupció elleni küzdelem, továbbá a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés előmozdítása az Európai Unió alapvető elvei és célkitűzései, és ezért az ENP felülvizsgálatának középpontjában álló közös értékeket kell képezniük,

| B. | mivel az Európai Unió egyik legfontosabb érdeke, hogy a gazdasági együttműködés terén ambiciózus legyen és felelősségteljes, rugalmas, kölcsönösen hasznos és a demokratikus átmenetek támogatásán és az emberi jogok védelmén alapuló stratégiát fogadjon el, és tanuljon a korábbi politikák kudarcaiból és tévedéseiből, különösen a déli szomszédság önkényuralmi rendszereivel szemben tanúsított engedékenységből, melynek tanulsága az, hogy az egész európai szomszédságpolitikát az értékekre kell alapozni; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió egyik legfontosabb érdeke, hogy a gazdasági együttműködés terén ambiciózus legyen és felelősségteljes, rugalmas, kölcsönösen hasznos és a demokratikus átmenetek támogatásán és az emberi jogok védelmén alapuló stratégiát fogadjon el, és tanuljon a korábbi politikák kudarcaiból és tévedéseiből, különösen a déli szomszédság önkényuralmi rendszereivel szemben tanúsított engedékenységből, melynek tanulsága az, hogy az egész európai szomszédságpolitikát az értékekre kell alapozni;

| C. | mivel az említett országokkal való kapcsolatoknak, a megváltozott körülményekre tekintettel, új lendületet kellene adni, és olyan együttműködésre összpontosítani, amely nemcsak a biztonságot és a migráció kezelését, hanem a demokráciát és gazdasági virágzást is hangsúlyosan kezeli a Földközi-tenger mindkét partján; |
| --- | --- |

C.

mivel az említett országokkal való kapcsolatoknak, a megváltozott körülményekre tekintettel, új lendületet kellene adni, és olyan együttműködésre összpontosítani, amely nemcsak a biztonságot és a migráció kezelését, hanem a demokráciát és gazdasági virágzást is hangsúlyosan kezeli a Földközi-tenger mindkét partján;

| D. | mivel az Unió a Mediterrán Térségért azzal a nagyratörő céllal jött létre, hogy a déli szomszédság országaival való kapcsolatok megerősítését szolgáló állandó eszköz legyen, amely felváltja, megerősíti és láthatóbbá teszi a régebbi barcelonai folyamatot, |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió a Mediterrán Térségért azzal a nagyratörő céllal jött létre, hogy a déli szomszédság országaival való kapcsolatok megerősítését szolgáló állandó eszköz legyen, amely felváltja, megerősíti és láthatóbbá teszi a régebbi barcelonai folyamatot,

| E. | mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott együttműködés célja, hogy pozitív hatást gyakoroljon azáltal, hogy platformként szolgál az eszmecseréhez és közös álláspontok kialakításához korunk globális kihívásaival kapcsolatban, amelyek a demokrácia, a politika, a gazdaság, az energiabiztonság és a szociális ügyek terén tapasztalhatók, valamint hogy erősítse a régió országai és az EU közötti kapcsolatokat, |
| --- | --- |

E.

mivel az Euronest Parlamenti Közgyűlés keretében folytatott együttműködés célja, hogy pozitív hatást gyakoroljon azáltal, hogy platformként szolgál az eszmecseréhez és közös álláspontok kialakításához korunk globális kihívásaival kapcsolatban, amelyek a demokrácia, a politika, a gazdaság, az energiabiztonság és a szociális ügyek terén tapasztalhatók, valamint hogy erősítse a régió országai és az EU közötti kapcsolatokat,

| F. | mivel az EUSZ 49. cikke értelmében bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja az EU alapjául szolgáló értékeket, nevezetesen a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását, és elkötelezett azok érvényesítése mellett, |
| --- | --- |

F.

mivel az EUSZ 49. cikke értelmében bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja az EU alapjául szolgáló értékeket, nevezetesen a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását, és elkötelezett azok érvényesítése mellett,

| G. | mivel a megerősített kapcsolatok a reformok iránti világos és bizonyított kötelezettségvállalást kívánnak, melynek célja az előre meghatározott referenciaértékek elérése felé tett kézzelfogható előrelépés; |
| --- | --- |

G.

mivel a megerősített kapcsolatok a reformok iránti világos és bizonyított kötelezettségvállalást kívánnak, melynek célja az előre meghatározott referenciaértékek elérése felé tett kézzelfogható előrelépés;

| H. | mivel az Európai Uniónak célkitűzései elérése és a régióban történő eseményekre való reagálás érdekében rugalmas és megfelelően finanszírozott eszközökkel kellene felszerelkeznie a meglévő pénzügyi eszközök optimális felhasználását előtérbe helyezve; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Uniónak célkitűzései elérése és a régióban történő eseményekre való reagálás érdekében rugalmas és megfelelően finanszírozott eszközökkel kellene felszerelkeznie a meglévő pénzügyi eszközök optimális felhasználását előtérbe helyezve;

| I. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság hatásai csak súlyosbították a már meglévő politikai és társadalmi problémákat a partnerországokban, különösen a munkanélküliség terén; mivel ezen országok és az EU közös érdeke, hogy csökkentsék a munkanélküliség mértékét a régióban, és hogy az embereknek – különösen a nőknek, fiataloknak és a vidéki lakosságnak – reményt adjanak a jövőre vonatkozóan; |
| --- | --- |

I.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság hatásai csak súlyosbították a már meglévő politikai és társadalmi problémákat a partnerországokban, különösen a munkanélküliség terén; mivel ezen országok és az EU közös érdeke, hogy csökkentsék a munkanélküliség mértékét a régióban, és hogy az embereknek – különösen a nőknek, fiataloknak és a vidéki lakosságnak – reményt adjanak a jövőre vonatkozóan;

| J. | mivel az Európai Parlament a 2011. szeptember 27-i nyilatkozatán keresztül támogatja az Erasmus és Leonardo da Vinci programoknak az euromediterrán térségben történő kialakítását, |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Parlament a 2011. szeptember 27-i nyilatkozatán keresztül támogatja az Erasmus és Leonardo da Vinci programoknak az euromediterrán térségben történő kialakítását,

| 1. | Örömmel veszi tudomásul a Bizottságnak és az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítéséről”, valamint a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményeit és az ezekben foglalt megközelítést, különösen a kölcsönös elszámoltathatóság és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság univerzális értékei iránti közös elkötelezettség elvét, valamint a feltételhez kötöttség elvét, a partnerországokkal szembeni személyre szabott megközelítést, a többoldalú és körzeti együttműködés továbbfejlesztését, valamint a társadalmaknak az európai szomszédságpolitikába való fokozottabb bevonásának elvét; |
| --- | --- |

1.

Örömmel veszi tudomásul a Bizottságnak és az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítéséről”, valamint a „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” című közös közleményeit és az ezekben foglalt megközelítést, különösen a kölcsönös elszámoltathatóság és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság univerzális értékei iránti közös elkötelezettség elvét, valamint a feltételhez kötöttség elvét, a partnerországokkal szembeni személyre szabott megközelítést, a többoldalú és körzeti együttműködés továbbfejlesztését, valamint a társadalmaknak az európai szomszédságpolitikába való fokozottabb bevonásának elvét;

| 2. | elismerését fejezi ki az európai törekvések és egyes partnerek Európa általi kiválasztása iránt, valamint a stabil és fenntartható demokrácia létrehozása iránti elkötelezettségükkel kapcsolatban, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy új és jól meghatározott kapcsolatot alakítsanak ki az EU és a keleti partnerség országai között, támogatva a fenntartható demokráciák és piacgazdaságok megerősítését célzó munkájukat; |
| --- | --- |

2.

elismerését fejezi ki az európai törekvések és egyes partnerek Európa általi kiválasztása iránt, valamint a stabil és fenntartható demokrácia létrehozása iránti elkötelezettségükkel kapcsolatban, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy új és jól meghatározott kapcsolatot alakítsanak ki az EU és a keleti partnerség országai között, támogatva a fenntartható demokráciák és piacgazdaságok megerősítését célzó munkájukat;

| 3. | kitart azonban amellett, hogy kézzelfogható és hitelt érdemlő ösztönzőkkel kell szolgálni a szomszédságpolitikában érintett országok számára, hogy felvállalják a stabil demokrácia kiépítésének közös célját, továbbá az egyes országok valós politikai, gazdasági és társadalmi helyzetén, teljesítményén és eredményein alapuló különbségtételnek egyértelműen meghatározott feltételeken és mérhető referenciaértékeken kellene alapulniuk minden egyes partnerország tekintetében; e tekintetben felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy a közös közleményben megállapított referenciaértékeket tekintsék elérendő céloknak, és hogy az elért haladás méréséhez e célok tekintetében pontosabb, mérhetőbb, elérhetőbb és időben korlátozottabb referenciaértékekre van szükség, melyek kiindulópontja a déli és a keleti szomszédság esetében eltérő; véleménye szerint az eredményorientált politikának világosabb referenciaérték-meghatározási módszertanra van szüksége, ezzel összefüggésben pedig hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő nyomon követési mechanizmusokat hozzanak létre az ENP-országok által elért haladás értékelésére; hangsúlyozza, hogy e megközelítésnek tükröződnie kell az ENP cselekvési tervek szerkezetében és az ezekhez kapcsolódó, elért eredményekről szóló éves jelentésekben; |
| --- | --- |

3.

kitart azonban amellett, hogy kézzelfogható és hitelt érdemlő ösztönzőkkel kell szolgálni a szomszédságpolitikában érintett országok számára, hogy felvállalják a stabil demokrácia kiépítésének közös célját, továbbá az egyes országok valós politikai, gazdasági és társadalmi helyzetén, teljesítményén és eredményein alapuló különbségtételnek egyértelműen meghatározott feltételeken és mérhető referenciaértékeken kellene alapulniuk minden egyes partnerország tekintetében; e tekintetben felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy a közös közleményben megállapított referenciaértékeket tekintsék elérendő céloknak, és hogy az elért haladás méréséhez e célok tekintetében pontosabb, mérhetőbb, elérhetőbb és időben korlátozottabb referenciaértékekre van szükség, melyek kiindulópontja a déli és a keleti szomszédság esetében eltérő; véleménye szerint az eredményorientált politikának világosabb referenciaérték-meghatározási módszertanra van szüksége, ezzel összefüggésben pedig hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő nyomon követési mechanizmusokat hozzanak létre az ENP-országok által elért haladás értékelésére; hangsúlyozza, hogy e megközelítésnek tükröződnie kell az ENP cselekvési tervek szerkezetében és az ezekhez kapcsolódó, elért eredményekről szóló éves jelentésekben;

| 4. | úgy gondolja, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata lehetőséget teremt az EU számára, hogy ténylegesen megfeleljen az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6., 8. és 21. cikkében foglalt célkitűzéseknek és értékeknek; |
| --- | --- |

4.

úgy gondolja, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata lehetőséget teremt az EU számára, hogy ténylegesen megfeleljen az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3., 6., 8. és 21. cikkében foglalt célkitűzéseknek és értékeknek;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Unió fejlesztési együttműködési politikája illeszkedik az Unió külső fellépéseinek elveihez és célkitűzéseihez, ennélfogva tehát az európai szomszédságpolitikához is; az Uniónak ugyanakkor – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott – alkotmányos kötelessége, hogy a fejlődő országokra is kiható politikái végrehajtása során figyelembe vegye a fejlesztési együttműködés céljait; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy e célokról – azaz a szegénység csökkentéséről és hosszabb távon felszámolásáról – semmiképpen ne feledkezzenek meg sem a keleti, sem a déli szomszédságba tartozó partnerországokkal kapcsolatos európai szomszédságpolitika végrehajtása során; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Unió fejlesztési együttműködési politikája illeszkedik az Unió külső fellépéseinek elveihez és célkitűzéseihez, ennélfogva tehát az európai szomszédságpolitikához is; az Uniónak ugyanakkor – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott – alkotmányos kötelessége, hogy a fejlődő országokra is kiható politikái végrehajtása során figyelembe vegye a fejlesztési együttműködés céljait; ennek megfelelően felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy e célokról – azaz a szegénység csökkentéséről és hosszabb távon felszámolásáról – semmiképpen ne feledkezzenek meg sem a keleti, sem a déli szomszédságba tartozó partnerországokkal kapcsolatos európai szomszédságpolitika végrehajtása során;

| 6. | támogatja, hogy az európai szomszédságpolitikában összevonják a korábban egymástól külön kezelt kül-, illetve segítségnyújtási politikát; ösztönzi az intézményi formák hálózatának megerősítését, amely hálózat stabil, gazdaságos és célzottan törekszik az összes érintett fél szorosabb gazdasági integrációjára és politikai szövetségére, többek között az értékek európai uniós értékekkel való összehangolására minden nemzetközi fórumon, különösen az ENSZ-en belül; |
| --- | --- |

6.

támogatja, hogy az európai szomszédságpolitikában összevonják a korábban egymástól külön kezelt kül-, illetve segítségnyújtási politikát; ösztönzi az intézményi formák hálózatának megerősítését, amely hálózat stabil, gazdaságos és célzottan törekszik az összes érintett fél szorosabb gazdasági integrációjára és politikai szövetségére, többek között az értékek európai uniós értékekkel való összehangolására minden nemzetközi fórumon, különösen az ENSZ-en belül;

A mélyen gyökerező demokrácia és a társadalmakkal fennálló partnerség

| 7. | habár az EU a politikai reformok tekintetében nem kíván semmilyen követendő modellt támasztani, hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika közös értékeken, a közös felelősségvállaláson, a kölcsönös elszámoltathatóságon és a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, a korrupció elleni küzdelem, a piacgazdaság és a felelősségteljes kormányzás iránti elkötelezettségen alapul; |
| --- | --- |

7.

habár az EU a politikai reformok tekintetében nem kíván semmilyen követendő modellt támasztani, hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika közös értékeken, a közös felelősségvállaláson, a kölcsönös elszámoltathatóságon és a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, a korrupció elleni küzdelem, a piacgazdaság és a felelősségteljes kormányzás iránti elkötelezettségen alapul;

| 8. | hangsúlyozza az aktív és független civil társadalmi szervezetek, köztük a szociális partnerek jelentőségét a demokrácia szempontjából; rámutat a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből (ENI) számukra nyújtott megfelelő finanszírozás fontosságára, hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az EU és a keleti szomszédságpolitika országai, illetve azok civil társadalmi szervezetei közötti partnerséget, ezzel segítve a működő demokráciák létrehozását, a reformokat és a fenntartható gazdasági növekedést; hangsúlyozza, hogy e civil társadalmi szervezetekkel létrehozott partnerségeknek befogadó jellegűnek kell lenniük, különösen ki kell terjedniük a nőszervezetek és a kisebbségi csoportok képviselőire; Felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy támogassák a parlamenteket, a helyi és regionális hatóságokat és a civil társadalmat arra irányuló törekvéseikben, hogy szerepüket betöltve részt vehessenek az európai szomszédságpolitika stratégiáinak meghatározásában, a kormányok elszámoltatásában, valamint a múltbéli teljesítmény és az elért eredmények nyomon követésében és értékelésében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza az aktív és független civil társadalmi szervezetek, köztük a szociális partnerek jelentőségét a demokrácia szempontjából; rámutat a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből (ENI) számukra nyújtott megfelelő finanszírozás fontosságára, hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az EU és a keleti szomszédságpolitika országai, illetve azok civil társadalmi szervezetei közötti partnerséget, ezzel segítve a működő demokráciák létrehozását, a reformokat és a fenntartható gazdasági növekedést; hangsúlyozza, hogy e civil társadalmi szervezetekkel létrehozott partnerségeknek befogadó jellegűnek kell lenniük, különösen ki kell terjedniük a nőszervezetek és a kisebbségi csoportok képviselőire; Felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy támogassák a parlamenteket, a helyi és regionális hatóságokat és a civil társadalmat arra irányuló törekvéseikben, hogy szerepüket betöltve részt vehessenek az európai szomszédságpolitika stratégiáinak meghatározásában, a kormányok elszámoltatásában, valamint a múltbéli teljesítmény és az elért eredmények nyomon követésében és értékelésében;

| 9. | hangsúlyozza a civil társadalmakkal létrehozott partnerségek kiépítésének fontosságát, amelyek a változás és a demokratizálódás előmozdításának eszközei; e tekintetben tudomásul veszi a civil társadalmi eszköz számára a 2011–2013 közötti időszakra előirányzott 22 millió euró összegű támogatást, és azt várja, hogy az eszköz a következő többéves pénzügyi keretben jelentősebb finanszírozásban részesüljön; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy részletesebben fejtsék ki egy lehetséges civil társadalmi eszköz hatáskörét és célkitűzéseit, és kéri a civil társadalmi eszköz pontosabb meghatározását a tekintetben, hogy hogyan egészítené ki a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközt (ENPI); megállapítja, hogy a kezdeményezés hatálya alá tartozó területeken a vallási és etnikai kisebbségek konkrét támogatásához is meg kell határozni az eszközöket; javasolja, hogy ezt az eszközt használják fel a keleti partnerségen belül működő civil társadalmi fórum munkájának javítására, és lehetőleg egy ilyen fórum létrehozására a déli partnerek számára is; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a civil társadalmakkal létrehozott partnerségek kiépítésének fontosságát, amelyek a változás és a demokratizálódás előmozdításának eszközei; e tekintetben tudomásul veszi a civil társadalmi eszköz számára a 2011–2013 közötti időszakra előirányzott 22 millió euró összegű támogatást, és azt várja, hogy az eszköz a következő többéves pénzügyi keretben jelentősebb finanszírozásban részesüljön; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy részletesebben fejtsék ki egy lehetséges civil társadalmi eszköz hatáskörét és célkitűzéseit, és kéri a civil társadalmi eszköz pontosabb meghatározását a tekintetben, hogy hogyan egészítené ki a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközt (ENPI); megállapítja, hogy a kezdeményezés hatálya alá tartozó területeken a vallási és etnikai kisebbségek konkrét támogatásához is meg kell határozni az eszközöket; javasolja, hogy ezt az eszközt használják fel a keleti partnerségen belül működő civil társadalmi fórum munkájának javítására, és lehetőleg egy ilyen fórum létrehozására a déli partnerek számára is;

| 10. | üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozására irányuló javaslatot, amely a szomszédos országok lakossága által a demokrácia megvalósítása iránt kifejezett igényre kellő időben adott válasz; hangsúlyozza, hogy az alapítványnak rugalmas, gyors és célzott támogatási mechanizmusként kellene működnie, és a már létező uniós eszközöket és a régi keletű európai politikai és nem politikai alapítványok és civilszervezetek példaértékű munkáját kellene kiegészítenie, figyelembe véve, hogy e kezdeményezésnek többek között a kézzelfogható eredmények elérését kell céloznia; hangsúlyozza, hogy ennek az alapítványnak nem szabad akadályoznia és átfednie az ilyen alapítványok fellépéseit vagy az olyan meglévő európai programok keretében már elindított fellépéseket, mint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze; hangsúlyozza, hogy hatáskörét és szervezeti felépítését világosan meg kellene határozni, és szerkezetének és eljárásainak egyszerűnek és egyértelműnek kellene lenniük; felszólítja az EKSZ-t, a Bizottságot és a (lengyel) elnökséget, hogy világosan mutassák be, hogyan határolódnak el a jövőbeli Demokráciáért Európai Alapítvány hatáskörei az említett eszközök és keretek hatásköreitől; ragaszkodik hozzá, hogy az alapítvány felett az Európai Parlament ellenőrzési jogot kapjon, valamint hogy vonják be irányításába, hogy segítsen az éves célkitűzések, prioritások, várt eredmények és pénzügyi előirányzatok nagy vonalakban történő meghatározásában, és hogy részt vegyen a tevékenységek nyomon követésében; aggályainak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy ezt a jövőbeni alapítványt részben vagy egészében az uniós költségvetésen kívül finanszírozhatnák, és megerősíti, hogy a költségvetési hatóságnak joga van ezen alapítvány létrehozásának felügyeletére és ellenőrzésére; ezért kéri a Bizottságot és a Tanácsot e kérdés tisztázására; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Demokráciáért Európai Alapítvány létrehozására irányuló javaslatot, amely a szomszédos országok lakossága által a demokrácia megvalósítása iránt kifejezett igényre kellő időben adott válasz; hangsúlyozza, hogy az alapítványnak rugalmas, gyors és célzott támogatási mechanizmusként kellene működnie, és a már létező uniós eszközöket és a régi keletű európai politikai és nem politikai alapítványok és civilszervezetek példaértékű munkáját kellene kiegészítenie, figyelembe véve, hogy e kezdeményezésnek többek között a kézzelfogható eredmények elérését kell céloznia; hangsúlyozza, hogy ennek az alapítványnak nem szabad akadályoznia és átfednie az ilyen alapítványok fellépéseit vagy az olyan meglévő európai programok keretében már elindított fellépéseket, mint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze; hangsúlyozza, hogy hatáskörét és szervezeti felépítését világosan meg kellene határozni, és szerkezetének és eljárásainak egyszerűnek és egyértelműnek kellene lenniük; felszólítja az EKSZ-t, a Bizottságot és a (lengyel) elnökséget, hogy világosan mutassák be, hogyan határolódnak el a jövőbeli Demokráciáért Európai Alapítvány hatáskörei az említett eszközök és keretek hatásköreitől; ragaszkodik hozzá, hogy az alapítvány felett az Európai Parlament ellenőrzési jogot kapjon, valamint hogy vonják be irányításába, hogy segítsen az éves célkitűzések, prioritások, várt eredmények és pénzügyi előirányzatok nagy vonalakban történő meghatározásában, és hogy részt vegyen a tevékenységek nyomon követésében; aggályainak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy ezt a jövőbeni alapítványt részben vagy egészében az uniós költségvetésen kívül finanszírozhatnák, és megerősíti, hogy a költségvetési hatóságnak joga van ezen alapítvány létrehozásának felügyeletére és ellenőrzésére; ezért kéri a Bizottságot és a Tanácsot e kérdés tisztázására;

| 11. | felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az egyes partnerországok gazdasági és társadalmi szükségleteinek és fejlettségi szintjeinek figyelembevételével továbbra is támogassanak minden politikai reformot az új, teljesítményen alapuló megközelítés, a „többért többet” elv értelmében; felhívja őket, hogy gondoskodjanak világos és megfelelő módszerekről és részletes referenciaértékekről az európai szomszédságpolitika országai szintjének felmérésére a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása és előmozdítása tekintetében (ideértve különösen a szólás-, a lelkiismereti és a vallásszabadságot, valamint az egyesülés szabadságát és a sajtószabadságot), és hogy készítsenek rendszeres és kellően részletes jelentéseket, amelyek az új, teljesítményen alapuló megközelítés, a „többért többet” elv értelmében a források odaítélésének alapjául szolgálnának; kéri, hogy ezeket az értékeléseket foglalják bele az európai szomszédságpolitika országainak elért eredményeiről szóló jelentésekbe, és éves rendszerességgel nyújtsák be a Külügyi Bizottságnak; ragaszkodik ahhoz, hogy a felülvizsgálati folyamat valamennyi szintjén szükség van a civilszervezetek következetes bevonására; véleménye szerint a teljesítményen alapuló megközelítés azt is jelenti, hogy „kevesebbet kevesebbért”, és megismétli az emberi jogi és demokráciazáradéknak az EU harmadik országokkal között megállapodásaiban történő hatékony végrehajtására irányuló felhívását; |
| --- | --- |

11.

felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az egyes partnerországok gazdasági és társadalmi szükségleteinek és fejlettségi szintjeinek figyelembevételével továbbra is támogassanak minden politikai reformot az új, teljesítményen alapuló megközelítés, a „többért többet” elv értelmében; felhívja őket, hogy gondoskodjanak világos és megfelelő módszerekről és részletes referenciaértékekről az európai szomszédságpolitika országai szintjének felmérésére a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása és előmozdítása tekintetében (ideértve különösen a szólás-, a lelkiismereti és a vallásszabadságot, valamint az egyesülés szabadságát és a sajtószabadságot), és hogy készítsenek rendszeres és kellően részletes jelentéseket, amelyek az új, teljesítményen alapuló megközelítés, a „többért többet” elv értelmében a források odaítélésének alapjául szolgálnának; kéri, hogy ezeket az értékeléseket foglalják bele az európai szomszédságpolitika országainak elért eredményeiről szóló jelentésekbe, és éves rendszerességgel nyújtsák be a Külügyi Bizottságnak; ragaszkodik ahhoz, hogy a felülvizsgálati folyamat valamennyi szintjén szükség van a civilszervezetek következetes bevonására; véleménye szerint a teljesítményen alapuló megközelítés azt is jelenti, hogy „kevesebbet kevesebbért”, és megismétli az emberi jogi és demokráciazáradéknak az EU harmadik országokkal között megállapodásaiban történő hatékony végrehajtására irányuló felhívását;

| 12. | felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy szolgáltassanak több információt arról, hogyan lehet alkalmazni a kölcsönös elszámoltathatóság elvét; |
| --- | --- |

12.

felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy szolgáltassanak több információt arról, hogyan lehet alkalmazni a kölcsönös elszámoltathatóság elvét;

| 13. | úgy ítéli meg, hogy folyamatosan figyelemmel kellene kísérni az emberi jogi helyzetet –különös tekintettel a gyermekek, a nők és a kisebbségek jogaira –, és emberi jogi párbeszédet kell folytatni valamennyi partnerországgal, és valamennyi partnerország elért eredményeiről szóló éves jelentése mellékletének tartalmaznia kell az emberi jogi helyzet értékelését és e párbeszédek eredményeit, kiegészítve olyan egyértelmű mechanizmussal, amely értelmében a kétoldalú együttműködés felülvizsgálatára és progresszív korlátozására kerülne sor, amennyiben az emberi jogokat bizonyítottan megsértették; hangsúlyozza, hogy a különböző partnerországokkal szemben az emberi jogi helyzetet illetően alkalmazott megközelítésnek hitelesnek kell lennie; |
| --- | --- |

13.

úgy ítéli meg, hogy folyamatosan figyelemmel kellene kísérni az emberi jogi helyzetet –különös tekintettel a gyermekek, a nők és a kisebbségek jogaira –, és emberi jogi párbeszédet kell folytatni valamennyi partnerországgal, és valamennyi partnerország elért eredményeiről szóló éves jelentése mellékletének tartalmaznia kell az emberi jogi helyzet értékelését és e párbeszédek eredményeit, kiegészítve olyan egyértelmű mechanizmussal, amely értelmében a kétoldalú együttműködés felülvizsgálatára és progresszív korlátozására kerülne sor, amennyiben az emberi jogokat bizonyítottan megsértették; hangsúlyozza, hogy a különböző partnerországokkal szemben az emberi jogi helyzetet illetően alkalmazott megközelítésnek hitelesnek kell lennie;

| 14. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szomszédságpolitika keretében megvalósított együttműködés célja elsősorban az EU demokratikus szereplői – például szakszervezetek, nem kormányzati szervezetek, a fontos munkáltatói, gazdálkodói, nőjogi, vallások közötti párbeszédben résztvevő szervezetek, fogyasztóvédelmi, ifjúsági, újságírói, tanári szervezetek, helyi önkormányzati szervek, egyetemi, hallgatói szervezetek, éghajlatváltozással foglalkozó szereplők – és az ENP-országokban létrejövő hasonló szervezetek közötti kapcsolatok létrehozása legyen; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szomszédságpolitika keretében megvalósított együttműködés célja elsősorban az EU demokratikus szereplői – például szakszervezetek, nem kormányzati szervezetek, a fontos munkáltatói, gazdálkodói, nőjogi, vallások közötti párbeszédben résztvevő szervezetek, fogyasztóvédelmi, ifjúsági, újságírói, tanári szervezetek, helyi önkormányzati szervek, egyetemi, hallgatói szervezetek, éghajlatváltozással foglalkozó szereplők – és az ENP-országokban létrejövő hasonló szervezetek közötti kapcsolatok létrehozása legyen;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a szilárd és fenntartható demokrácia, és a közös értékek alapkövei a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtó függetlensége és pluralizmusa; hangsúlyozza a minőségi, többféle véleményt képviselő és sokszínű tartalmat szolgáltató független, fenntartható és elszámoltatható közszolgálati sajtó fontosságát, és emlékeztet arra, hogy a szabad és független közmédia mindig döntő szerepet játszik a demokrácia megszilárdításában, a civil társadalomnak a közügyekbe való legnagyobb mértékű bevonásában, valamint a polgárok felelősségének megteremtésében a demokráciához vezető úton; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a szilárd és fenntartható demokrácia, és a közös értékek alapkövei a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtó függetlensége és pluralizmusa; hangsúlyozza a minőségi, többféle véleményt képviselő és sokszínű tartalmat szolgáltató független, fenntartható és elszámoltatható közszolgálati sajtó fontosságát, és emlékeztet arra, hogy a szabad és független közmédia mindig döntő szerepet játszik a demokrácia megszilárdításában, a civil társadalomnak a közügyekbe való legnagyobb mértékű bevonásában, valamint a polgárok felelősségének megteremtésében a demokráciához vezető úton;

| 16. | határozottan támogatja a szabad információáramlást és követeli biztosítását, kéri továbbá olyan feltételek szavatolását az újságírók számára, amelyek mellett hatékonyan, valamint politikai, gazdasági és egyéb nyomástól mentesen tudnak dolgozni, és kéri a modern elektronikus technológia fejlesztését biztosító infrastruktúra kiépítését; örömmel veszi tudomásul, hogy az internethez való hozzáférést az ENSZ 2011. június 6-án emberi jognak nyilvánította; e tekintetben ösztönzi az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy hozzanak létre speciális eszközöket a civil társadalmi szervezetek és az egyének támogatására az ENP-országokban, hogy akadálytalan hozzáféréssel rendelkezzenek az internethez és az elektronikus kommunikációs technológiák más formáihoz; |
| --- | --- |

16.

határozottan támogatja a szabad információáramlást és követeli biztosítását, kéri továbbá olyan feltételek szavatolását az újságírók számára, amelyek mellett hatékonyan, valamint politikai, gazdasági és egyéb nyomástól mentesen tudnak dolgozni, és kéri a modern elektronikus technológia fejlesztését biztosító infrastruktúra kiépítését; örömmel veszi tudomásul, hogy az internethez való hozzáférést az ENSZ 2011. június 6-án emberi jognak nyilvánította; e tekintetben ösztönzi az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy hozzanak létre speciális eszközöket a civil társadalmi szervezetek és az egyének támogatására az ENP-országokban, hogy akadálytalan hozzáféréssel rendelkezzenek az internethez és az elektronikus kommunikációs technológiák más formáihoz;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az arab tavasz országaiban végbemenő demokratizálódási folyamatokban elengedhetetlenül fontos lesz a nők, a fiatalok és a civil társadalom részvétele, valamint a szabad és független sajtó működése, és nyomatékosan kéri az EU-t, hogy növelje az e szereplők képzésére és szervezésére irányuló támogatását, többek között hívja meg őket, hogy megfigyelőként választásokon vehessenek részt, és tanulmányozhassák a demokratikus intézmények működését az EU-ban; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az arab tavasz országaiban végbemenő demokratizálódási folyamatokban elengedhetetlenül fontos lesz a nők, a fiatalok és a civil társadalom részvétele, valamint a szabad és független sajtó működése, és nyomatékosan kéri az EU-t, hogy növelje az e szereplők képzésére és szervezésére irányuló támogatását, többek között hívja meg őket, hogy megfigyelőként választásokon vehessenek részt, és tanulmányozhassák a demokratikus intézmények működését az EU-ban;

| 18. | úgy véli, hogy az (egyéni, kollektív, nyilvános, magán és intézményi szintű) vallásszabadsághoz való jog teljes és tényleges tiszteletben tartását prioritásként kell meghatározni, különös tekintettel valamennyi, a régióban jelen lévő vallási kisebbség vonatkozásában, és ezzel összefüggésben elismeri az e csoportoknak nyújtandó külön támogatás szükségességét; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az (egyéni, kollektív, nyilvános, magán és intézményi szintű) vallásszabadsághoz való jog teljes és tényleges tiszteletben tartását prioritásként kell meghatározni, különös tekintettel valamennyi, a régióban jelen lévő vallási kisebbség vonatkozásában, és ezzel összefüggésben elismeri az e csoportoknak nyújtandó külön támogatás szükségességét;

| 19. | különösen kiemeli a gyermekek jogai előmozdításának, valamint a gyermekvédelem biztosításának fontosságát, a Lisszaboni Szerződésben meghatározottakkal összhangban; |
| --- | --- |

19.

különösen kiemeli a gyermekek jogai előmozdításának, valamint a gyermekvédelem biztosításának fontosságát, a Lisszaboni Szerződésben meghatározottakkal összhangban;

| 20. | nyomatékosan kéri, hogy támogassák a demokratikus irányultságú politikai pártok fejlődését a szomszédságpolitikában érintett azon országokban, amelyek még mindig a demokrácia megvalósításáért küzdenek, valamint nem kormányzati szervezetek és civil társadalmi szervezetek létrehozását; |
| --- | --- |

20.

nyomatékosan kéri, hogy támogassák a demokratikus irányultságú politikai pártok fejlődését a szomszédságpolitikában érintett azon országokban, amelyek még mindig a demokrácia megvalósításáért küzdenek, valamint nem kormányzati szervezetek és civil társadalmi szervezetek létrehozását;

| 21. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nők megfelelő képviselettel rendelkezzenek a parlamentekben, a minisztériumokban, a magas kormányzati tisztségekben, a központi és a helyi közigazgatás döntéshozói tisztségeiben, valamint az állami vállalatok vezetésében; ösztönzi az európai szomszédságpolitika partnerországait a nemek közötti egyenlőséget előmozdító politikák elfogadására és általános érvényesítésére, valamint a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervek elfogadására; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nők megfelelő képviselettel rendelkezzenek a parlamentekben, a minisztériumokban, a magas kormányzati tisztségekben, a központi és a helyi közigazgatás döntéshozói tisztségeiben, valamint az állami vállalatok vezetésében; ösztönzi az európai szomszédságpolitika partnerországait a nemek közötti egyenlőséget előmozdító politikák elfogadására és általános érvényesítésére, valamint a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervek elfogadására;

| 22. | üdvözli az Örmény Köztársasággal foglalkozó magas szintű uniós tanácsadó csoport munkáját és egy hasonló csoport Moldovában történt létrehozását; arra ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy nyújtson ilyen támogatást valamennyi keleti partner számára, gondoskodva arról, hogy – miként Örményország esetében – foglalkoznak a parlamenti dimenzióval is; kéri az említett uniós eszköz fejlesztését, és javasolja, hogy az EKSZ legyen közvetlenül felelős a tanácsadók toborzásáért és irányításáért annak biztosítása érdekében, hogy az uniós ismereteket a legmegfelelőbben adják át a keleti partnerség országainak; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az Örmény Köztársasággal foglalkozó magas szintű uniós tanácsadó csoport munkáját és egy hasonló csoport Moldovában történt létrehozását; arra ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy nyújtson ilyen támogatást valamennyi keleti partner számára, gondoskodva arról, hogy – miként Örményország esetében – foglalkoznak a parlamenti dimenzióval is; kéri az említett uniós eszköz fejlesztését, és javasolja, hogy az EKSZ legyen közvetlenül felelős a tanácsadók toborzásáért és irányításáért annak biztosítása érdekében, hogy az uniós ismereteket a legmegfelelőbben adják át a keleti partnerség országainak;

| 23. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy növelje a keleti partnerség és az Unió a Mediterrán Térségért keretében megvalósuló projektek láthatóságát a partnerországokban, és tegye azokat érthetőbbé az ott élő polgárok számára, ezzel bizonyítva az EU-val való együttműködés hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy növelje a keleti partnerség és az Unió a Mediterrán Térségért keretében megvalósuló projektek láthatóságát a partnerországokban, és tegye azokat érthetőbbé az ott élő polgárok számára, ezzel bizonyítva az EU-val való együttműködés hozzáadott értékét;

| 24. | emlékeztet arra, hogy az EU-nak a szomszédaival való kapcsolatokat a demokratikus előrehaladás és az emberi jogok tiszteletben tartásának feltételéhez kell kötnie; ezért felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy fagyasszák be azokat a pénzügyi támogatásokat, amelyeket ők maguk, illetve azok a nemzetközi pénzintézetek nyújtanak a fehérorosz rendszernek, amelyekhez tagállamai tartoznak, mindaddig, amíg az összes fogva tartott és letartóztatott ellenzéki vezetőt, újságírót, elnökjelöltet és támogatóikat szabadon nem engedik, fel nem mentik a vádak alól és nem rehabilitálják; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy az EU-nak a szomszédaival való kapcsolatokat a demokratikus előrehaladás és az emberi jogok tiszteletben tartásának feltételéhez kell kötnie; ezért felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy fagyasszák be azokat a pénzügyi támogatásokat, amelyeket ők maguk, illetve azok a nemzetközi pénzintézetek nyújtanak a fehérorosz rendszernek, amelyekhez tagállamai tartoznak, mindaddig, amíg az összes fogva tartott és letartóztatott ellenzéki vezetőt, újságírót, elnökjelöltet és támogatóikat szabadon nem engedik, fel nem mentik a vádak alól és nem rehabilitálják;

| 25. | támogatja a jelenlegi hivatalos uniós megközelítést, amely szankcionálja a fehérorosz hatóságokat, ugyanakkor a fehérorosz civil társadalommal és emberekkel való kapcsolatok megerősítésére törekszik; e tekintetben sürgeti az Európai Uniót, hogy forduljon a társadalom felé és növelje Fehéroroszországnak nyújtott támogatását annak érdekében, hogy kielégítse a lakosság szükségleteit, és megerősítse a demokratikus ellenzéknek, az emberi jogi jogvédőknek és a civil társadalmi szervezeteknek – ideértve a nem nyilvántartott szervezeteket is –, valamint a diákoknak és a szabad médiának nyújtott pénzügyi és technikai támogatást; |
| --- | --- |

25.

támogatja a jelenlegi hivatalos uniós megközelítést, amely szankcionálja a fehérorosz hatóságokat, ugyanakkor a fehérorosz civil társadalommal és emberekkel való kapcsolatok megerősítésére törekszik; e tekintetben sürgeti az Európai Uniót, hogy forduljon a társadalom felé és növelje Fehéroroszországnak nyújtott támogatását annak érdekében, hogy kielégítse a lakosság szükségleteit, és megerősítse a demokratikus ellenzéknek, az emberi jogi jogvédőknek és a civil társadalmi szervezeteknek – ideértve a nem nyilvántartott szervezeteket is –, valamint a diákoknak és a szabad médiának nyújtott pénzügyi és technikai támogatást;

Fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés

| 26. | hangsúlyozza, hogy a tartós demokrácia, a működő és bürokráciamentes intézmények, a jogállam és a színvonalas oktatás nemcsak ösztönzi a politikai stabilitást, a társadalmi jólétet és a társadalmi kohéziót, hanem a gazdasági növekedést is elősegíti az üzleti környezet fejlesztésével és befektetések vonzásával, lehetővé téve ezáltal új kis és középvállalkozások alapítását, illetve előmozdítja a kereskedelmet, a zöld gazdaságot és az idegenforgalmat; mindez pedig új munkahelyeket és új lehetőségeket teremt; emlékeztet rá, hogy a befektetéseket ösztönző környezet megteremtésére van szükség, amelyben alapvető fontosságú a stabilitás és a jogbiztonság, valamint a korrupció elleni küzdelem; ezért felszólítja az EU-t, hogy a demokratikus átmenetre irányuló támogatása keretében ösztönözze a strukturális reformokat a gazdasági, szociális és jogi területeken; ezzel párhuzamosan nyomatékosan felhívja a figyelmet a demokratikus és a társadalmi-gazdasági fejlődés közötti szoros összefüggésre; örömmel veszi tudomásul a Bizottságnak a kkv-kre, valamint a regionális energiapiacokra és az energiahatékonyságra irányuló kiemelt kezdeményezéseit; úgy véli, hogy ezen erőfeszítéseknek tükröződniük kell a többéves pénzügyi keretben; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a tartós demokrácia, a működő és bürokráciamentes intézmények, a jogállam és a színvonalas oktatás nemcsak ösztönzi a politikai stabilitást, a társadalmi jólétet és a társadalmi kohéziót, hanem a gazdasági növekedést is elősegíti az üzleti környezet fejlesztésével és befektetések vonzásával, lehetővé téve ezáltal új kis és középvállalkozások alapítását, illetve előmozdítja a kereskedelmet, a zöld gazdaságot és az idegenforgalmat; mindez pedig új munkahelyeket és új lehetőségeket teremt; emlékeztet rá, hogy a befektetéseket ösztönző környezet megteremtésére van szükség, amelyben alapvető fontosságú a stabilitás és a jogbiztonság, valamint a korrupció elleni küzdelem; ezért felszólítja az EU-t, hogy a demokratikus átmenetre irányuló támogatása keretében ösztönözze a strukturális reformokat a gazdasági, szociális és jogi területeken; ezzel párhuzamosan nyomatékosan felhívja a figyelmet a demokratikus és a társadalmi-gazdasági fejlődés közötti szoros összefüggésre; örömmel veszi tudomásul a Bizottságnak a kkv-kre, valamint a regionális energiapiacokra és az energiahatékonyságra irányuló kiemelt kezdeményezéseit; úgy véli, hogy ezen erőfeszítéseknek tükröződniük kell a többéves pénzügyi keretben;

| 27. | hangsúlyozza, hogy azonnali intézkedéseket kell hozni – mint például a már meghatározott kiemelt, illetve kísérleti projektek, vagy egyéb konkrét, stratégiai fontosságú gazdasági projektek társfinanszírozása, amely projektek a helyszínen gyorsan megvalósíthatóak és megkérdőjelezhetetlen, kézzelfogható eredményeket hoznak – a jelenleg jelentős társadalmi-gazdasági válsággal küzdő országok helyzetének könnyítése érdekében, különösen azon partnerországok tekintetében, ahol a demokratikus átmenet súlyosbítja a gazdasági nehézségeket; hangsúlyozza, hogy az EU által finanszírozott ilyen jellegű intézkedéseket csak azzal a feltétellel lehet alkalmazni, ha a konkrét esetekben minden érintett fél kötelezettséget vállal a nemzetközi és uniós szociális, környezetvédelmi és munkajogi normák ellenőrizhető betartására, valamint ha ezek az intézkedések az európai szomszédságpolitika országaiban élő polgárok társadalmi helyzetének közvetlen javítását szolgálják; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy azonnali intézkedéseket kell hozni – mint például a már meghatározott kiemelt, illetve kísérleti projektek, vagy egyéb konkrét, stratégiai fontosságú gazdasági projektek társfinanszírozása, amely projektek a helyszínen gyorsan megvalósíthatóak és megkérdőjelezhetetlen, kézzelfogható eredményeket hoznak – a jelenleg jelentős társadalmi-gazdasági válsággal küzdő országok helyzetének könnyítése érdekében, különösen azon partnerországok tekintetében, ahol a demokratikus átmenet súlyosbítja a gazdasági nehézségeket; hangsúlyozza, hogy az EU által finanszírozott ilyen jellegű intézkedéseket csak azzal a feltétellel lehet alkalmazni, ha a konkrét esetekben minden érintett fél kötelezettséget vállal a nemzetközi és uniós szociális, környezetvédelmi és munkajogi normák ellenőrizhető betartására, valamint ha ezek az intézkedések az európai szomszédságpolitika országaiban élő polgárok társadalmi helyzetének közvetlen javítását szolgálják;

| 28. | határozottan támogatja a körzeti együttműködéseket és határon átnyúló projekteket, és hangsúlyozza a partnerek közötti kiegészítő jellegű, kétoldalú és többoldalú gazdasági együttműködés fontosságát, amely a polgárok számára kézzelfogható előnyökkel járna, és javítaná a régió politikai légkörét; hangsúlyozza, hogy ennek a körzeti gazdasági együttműködésnek egy tágabb integrációs projektbe kell illeszkednie, amely a mobilitás, a szociális és környezetvédelem, a kultúra és az oktatás területén elősegíti a körzeti projektek megvalósítását; külön hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ösztönözni kell az érintett országok közötti dél–dél és kelet–kelet irányú kereskedelmi kapcsolatok fejlesztését és a gazdasági integrációt; úgy véli, hogy a partnerek közötti ilyen együttműködés terén tett előrelépés a jószomszédi kapcsolatok és a kölcsönösen előnyös partnerségek európai értékei melletti elkötelezettség jele lenne; |
| --- | --- |

28.

határozottan támogatja a körzeti együttműködéseket és határon átnyúló projekteket, és hangsúlyozza a partnerek közötti kiegészítő jellegű, kétoldalú és többoldalú gazdasági együttműködés fontosságát, amely a polgárok számára kézzelfogható előnyökkel járna, és javítaná a régió politikai légkörét; hangsúlyozza, hogy ennek a körzeti gazdasági együttműködésnek egy tágabb integrációs projektbe kell illeszkednie, amely a mobilitás, a szociális és környezetvédelem, a kultúra és az oktatás területén elősegíti a körzeti projektek megvalósítását; külön hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ösztönözni kell az érintett országok közötti dél–dél és kelet–kelet irányú kereskedelmi kapcsolatok fejlesztését és a gazdasági integrációt; úgy véli, hogy a partnerek közötti ilyen együttműködés terén tett előrelépés a jószomszédi kapcsolatok és a kölcsönösen előnyös partnerségek európai értékei melletti elkötelezettség jele lenne;

| 29. | sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa igazgatási struktúra kiépítését a foglalkoztatás és a szociális ügyek terén, külön figyelmet szentelve a jogi szolgálatoknál történő kapacitásépítésre, a reformok irányítására való jobb felkészülés érdekében; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa igazgatási struktúra kiépítését a foglalkoztatás és a szociális ügyek terén, külön figyelmet szentelve a jogi szolgálatoknál történő kapacitásépítésre, a reformok irányítására való jobb felkészülés érdekében;

| 30. | hangsúlyozza a szakszervezetek és a szociális párbeszéd fontosságát az európai szomszédságpolitika partnerországainak demokratikus fejlődésében; ösztönzi őket a munkajogok és a szakszervezeti jogok megerősítésére; rámutat arra, milyen fontos szerepet játszhat a szociális párbeszéd a régiókban mutatkozó társadalmi–gazdasági kihívások tekintetében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a szakszervezetek és a szociális párbeszéd fontosságát az európai szomszédságpolitika partnerországainak demokratikus fejlődésében; ösztönzi őket a munkajogok és a szakszervezeti jogok megerősítésére; rámutat arra, milyen fontos szerepet játszhat a szociális párbeszéd a régiókban mutatkozó társadalmi–gazdasági kihívások tekintetében;

| 31. | emlékeztet arra, hogy biztosítani kell, hogy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelő minimálbér megfelelő életszínvonalat biztosítson a munkavállalók és családjaik számára, és hogy a bérekből történő levonások nem foszthatják meg a munkavállalókat és eltartottjaikat létfenntartásuk legalapvetőbb forrásától; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy biztosítani kell, hogy a nemzeti gyakorlatoknak megfelelő minimálbér megfelelő életszínvonalat biztosítson a munkavállalók és családjaik számára, és hogy a bérekből történő levonások nem foszthatják meg a munkavállalókat és eltartottjaikat létfenntartásuk legalapvetőbb forrásától;

| 32. | megállapítja, hogy a munkaviszony felmondásának esetére megfelelő felmondási időt kell meghatározni, figyelembe véve a munkavállaló szolgálati idejét; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a munkaviszony felmondásának esetére megfelelő felmondási időt kell meghatározni, figyelembe véve a munkavállaló szolgálati idejét;

| 33. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak kiemelt jelentőséget kell tulajdonítania a decentralizált, helyi szintű együttműködésnek, amely a szomszédos országok lakóinak életminőségét azonnal, kézzelfoghatóan javító kis projektekből épül fel, továbbá az említett országok területének egészén elősegíti a demokratikus vívmányok megszilárdítását; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak kiemelt jelentőséget kell tulajdonítania a decentralizált, helyi szintű együttműködésnek, amely a szomszédos országok lakóinak életminőségét azonnal, kézzelfoghatóan javító kis projektekből épül fel, továbbá az említett országok területének egészén elősegíti a demokratikus vívmányok megszilárdítását;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy a középtávú, a szegények érdekeit szolgáló gazdasági növekedés és a javak egyenlő elosztásának irányadó politikai kereteként az ország szükségleteinek megfelelően használja fel a szegénység csökkentését célzó stratégiai dokumentumokat; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy a középtávú, a szegények érdekeit szolgáló gazdasági növekedés és a javak egyenlő elosztásának irányadó politikai kereteként az ország szükségleteinek megfelelően használja fel a szegénység csökkentését célzó stratégiai dokumentumokat;

Társulási megállapodások

| 35. | hangsúlyozza a társulási megállapodásokról szóló tárgyalásokban rejlő lehetőséget a reformok előmozdítására; hangsúlyozza, hogy valamennyi elem összekapcsolására lenne szükség annak érdekében, hogy az EU átfogóan és következetesen elmélyíthesse kapcsolatait; úgy véli, hogy ennek érdekében konkrét feltételeket, menetrendeket és a teljesítményre vonatkozó referenciaértékeket lenne érdemes meghatározni, amelyeket rendszeresen ellenőriznének; hangsúlyozza, hogy ezeknek a megállapodásoknak valós és kézzelfogható ösztönzőket kell tartalmazniuk a partnerek számára, a reform útjának vonzóbbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a társulási megállapodásokról szóló tárgyalásokban rejlő lehetőséget a reformok előmozdítására; hangsúlyozza, hogy valamennyi elem összekapcsolására lenne szükség annak érdekében, hogy az EU átfogóan és következetesen elmélyíthesse kapcsolatait; úgy véli, hogy ennek érdekében konkrét feltételeket, menetrendeket és a teljesítményre vonatkozó referenciaértékeket lenne érdemes meghatározni, amelyeket rendszeresen ellenőriznének; hangsúlyozza, hogy ezeknek a megállapodásoknak valós és kézzelfogható ösztönzőket kell tartalmazniuk a partnerek számára, a reform útjának vonzóbbá tétele érdekében;

| 36. | megállapítja, hogy az áruk és szolgáltatások kereskedelmében is alkalmazni kellene a differenciált megközelítést, felkéri az európai szomszédságpolitika partnerországait, hogy törekedjenek olyan feltételek kialakítására, amelyek lehetővé teszik a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek létrehozását, és felhívja az Európai Uniót, hogy segítse őket reformtörekvéseik megvalósításában, nyissa meg számukra belső piacát – feltéve, hogy elvégzik a biztonsági és minőségi előírásoknak az európai szabványokhoz való szükséges hozzáigazítását –, és velük közösen hajtsa végre a piacaik fokozatos és kiegyensúlyozott, kölcsönös előnyökkel járó megnyitását; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fel kellene mérnie ezen országok politikai, társadalmi és környezeti feltételeit – tekintettel arra, hogy ezen országok a jövőben részt fognak venni a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekben –, és esetleg meg kellene határoznia e térségek megvalósításának fokozatos lépéseit, biztosítva a munkajogra és a gyermekmunkára vonatkozó nemzetközi egyezmények betartásának ellenőrzését; hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi kapcsolatokat, különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségeket – követelményeik alapján – olyan eszköznek kell tekinteni, amelyekkel növelhető az európai szomszédságpolitika partnerországainak demokratikus értékek iránti elkötelezettsége, a feltételhez kötöttség elvének részeként; ezzel párhuzamosan támogatja, hogy a keleti partnerség valamennyi állama teljes jogú WTO-tagságot szerezzen; |
| --- | --- |

36.

megállapítja, hogy az áruk és szolgáltatások kereskedelmében is alkalmazni kellene a differenciált megközelítést, felkéri az európai szomszédságpolitika partnerországait, hogy törekedjenek olyan feltételek kialakítására, amelyek lehetővé teszik a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek létrehozását, és felhívja az Európai Uniót, hogy segítse őket reformtörekvéseik megvalósításában, nyissa meg számukra belső piacát – feltéve, hogy elvégzik a biztonsági és minőségi előírásoknak az európai szabványokhoz való szükséges hozzáigazítását –, és velük közösen hajtsa végre a piacaik fokozatos és kiegyensúlyozott, kölcsönös előnyökkel járó megnyitását; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak fel kellene mérnie ezen országok politikai, társadalmi és környezeti feltételeit – tekintettel arra, hogy ezen országok a jövőben részt fognak venni a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekben –, és esetleg meg kellene határoznia e térségek megvalósításának fokozatos lépéseit, biztosítva a munkajogra és a gyermekmunkára vonatkozó nemzetközi egyezmények betartásának ellenőrzését; hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi kapcsolatokat, különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségeket – követelményeik alapján – olyan eszköznek kell tekinteni, amelyekkel növelhető az európai szomszédságpolitika partnerországainak demokratikus értékek iránti elkötelezettsége, a feltételhez kötöttség elvének részeként; ezzel párhuzamosan támogatja, hogy a keleti partnerség valamennyi állama teljes jogú WTO-tagságot szerezzen;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az európai jövőkép – köztük az Európai Unióról szóló szerződés 8. cikke, és a keleti partnerség országainak azon törekvése, hogy az EUSZ 49. cikke alapján az Unió tagjává váljanak – a reformok hajtóereje lehet ezekben az országokban, és tovább erősítheti a közös értékek és elvek – például a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a felelősségteljes kormányzás – iránti elkötelezettségüket; úgy ítéli meg, hogy a társulási megállapodások megkötése fontos előrelépést jelenthet a további politikai elkötelezettség és az Európával való erősebb kapcsolatok irányába a bevált gyakorlatok cseréje és az megszilárdított politikai és gazdasági párbeszéd révén; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az európai jövőkép – köztük az Európai Unióról szóló szerződés 8. cikke, és a keleti partnerség országainak azon törekvése, hogy az EUSZ 49. cikke alapján az Unió tagjává váljanak – a reformok hajtóereje lehet ezekben az országokban, és tovább erősítheti a közös értékek és elvek – például a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a felelősségteljes kormányzás – iránti elkötelezettségüket; úgy ítéli meg, hogy a társulási megállapodások megkötése fontos előrelépést jelenthet a további politikai elkötelezettség és az Európával való erősebb kapcsolatok irányába a bevált gyakorlatok cseréje és az megszilárdított politikai és gazdasági párbeszéd révén;

| 38. | megerősíti, hogy a déli szomszédsággal való partnerség célkitűzése a Földközi-tenger két partjának közelítése, hogy a térség 800 millió lakosa számára kialakítsák a béke, a demokrácia, a biztonság és a jólét térségét, és hatékony két- és többoldalú keretet biztosítsanak az EU és partnerei számára a demokratikus, a társadalmi és a gazdasági kihívások leküzdéséhez, a regionális – és különösen a kereskedelmi – integráció előmozdításához, valamint hogy biztosítsák a mindannyiuk javát szolgáló közös fejlődést, célkitűzés továbbá a partnerek segítése a demokratikus, plurális és szekularizált államok létrehozásában, nevezetesen intézményi kapacitásépítő programokon keresztül, valamint – a szükséges hatástanulmányok elvégzése után – olyan a kölcsönösen előnyös és ambiciózus, termékekről és szolgáltatások kereskedelméről szóló kereskedelmi megállapodások kidolgozása, amelyek mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kialakításához vezethetnek, amelyek az első lépést jelentik egy nagy euromediterrán gazdasági térség megteremtése felé, és amelyek ugyancsak segíteni fogják a déli szomszédos partnereink gazdasági problémáinak megoldását, és megkönnyítik a dél–dél irányú integrációt; kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy segítsék elő a dél-mediterrán partnerek javára szóló kereskedelmi és beruházási kezdeményezések nyomon követéséről szóló 2011. március 30-i bizottsági dokumentumban ismertetett hat intézkedéscsomag végrehajtását; |
| --- | --- |

38.

megerősíti, hogy a déli szomszédsággal való partnerség célkitűzése a Földközi-tenger két partjának közelítése, hogy a térség 800 millió lakosa számára kialakítsák a béke, a demokrácia, a biztonság és a jólét térségét, és hatékony két- és többoldalú keretet biztosítsanak az EU és partnerei számára a demokratikus, a társadalmi és a gazdasági kihívások leküzdéséhez, a regionális – és különösen a kereskedelmi – integráció előmozdításához, valamint hogy biztosítsák a mindannyiuk javát szolgáló közös fejlődést, célkitűzés továbbá a partnerek segítése a demokratikus, plurális és szekularizált államok létrehozásában, nevezetesen intézményi kapacitásépítő programokon keresztül, valamint – a szükséges hatástanulmányok elvégzése után – olyan a kölcsönösen előnyös és ambiciózus, termékekről és szolgáltatások kereskedelméről szóló kereskedelmi megállapodások kidolgozása, amelyek mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kialakításához vezethetnek, amelyek az első lépést jelentik egy nagy euromediterrán gazdasági térség megteremtése felé, és amelyek ugyancsak segíteni fogják a déli szomszédos partnereink gazdasági problémáinak megoldását, és megkönnyítik a dél–dél irányú integrációt; kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy segítsék elő a dél-mediterrán partnerek javára szóló kereskedelmi és beruházási kezdeményezések nyomon követéséről szóló 2011. március 30-i bizottsági dokumentumban ismertetett hat intézkedéscsomag végrehajtását;

| 39. | szertné, ha objektív és kötelező erejű kritériumokat határoznának meg a kiemelt státusz megadásához; hangsúlyozza, hogy mind a partnerországok, mind az Európai Unió számára tisztázni kell az ebből a kétoldalú kötelezettségvállalásból eredő jogokat és kötelezettségeket; |
| --- | --- |

39.

szertné, ha objektív és kötelező erejű kritériumokat határoznának meg a kiemelt státusz megadásához; hangsúlyozza, hogy mind a partnerországok, mind az Európai Unió számára tisztázni kell az ebből a kétoldalú kötelezettségvállalásból eredő jogokat és kötelezettségeket;

| 40. | hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika összes partnerországával kötött szerződéses kapcsolatnak rendelkeznie kell egy rendszeres, az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó, albizottság formájában működő fórumról; felkéri az EKSZ-t, hogy maradéktalanul használja ki ezeket a rendelkezéseket, és minden tárgyalásba vonja be a meglévő albizottságokat; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika összes partnerországával kötött szerződéses kapcsolatnak rendelkeznie kell egy rendszeres, az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó, albizottság formájában működő fórumról; felkéri az EKSZ-t, hogy maradéktalanul használja ki ezeket a rendelkezéseket, és minden tárgyalásba vonja be a meglévő albizottságokat;

Ágazati együttműködés

| 41. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak erősítenie kellene a külső és belső európai szakpolitikák közötti szinergiákat, különösen a munkahelyteremtésre, a szegénység mértékének csökkentésére, a munkaügyi politikák korszerűsítésére, az energiabiztonságra és -hatékonyságra, a megújuló energiaforrások fejlesztésére, a környezeti fenntarthatóságra, a szociális védelem fejlesztésére, a jómód és az igazságosság megteremtésére, valamint a diverzifikálás elvével összhangban a kereskedelem megkönnyítésére vonatkozó jogszabályok közelítése által; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak erősítenie kellene a külső és belső európai szakpolitikák közötti szinergiákat, különösen a munkahelyteremtésre, a szegénység mértékének csökkentésére, a munkaügyi politikák korszerűsítésére, az energiabiztonságra és -hatékonyságra, a megújuló energiaforrások fejlesztésére, a környezeti fenntarthatóságra, a szociális védelem fejlesztésére, a jómód és az igazságosság megteremtésére, valamint a diverzifikálás elvével összhangban a kereskedelem megkönnyítésére vonatkozó jogszabályok közelítése által;

| 42. | úgy véli, hogy a közös térségen való osztozás a felelősség igazságos megosztását is magában foglalja, és a jobb együttműködésre szólít fel, különösen a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező politikák és problémák esetében; ezért felszólít az ágazati együttműködés regionális és határokon átnyúló dimenzióinak erősítésére; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a közös térségen való osztozás a felelősség igazságos megosztását is magában foglalja, és a jobb együttműködésre szólít fel, különösen a határokon átnyúló dimenzióval rendelkező politikák és problémák esetében; ezért felszólít az ágazati együttműködés regionális és határokon átnyúló dimenzióinak erősítésére;

| 43. | üdvözli a partnerországok által az uniós ügynökségekben, különböző területeken folytatott fokozott együttműködést; felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be világos és teljes körű listát a vonatkozó ügynökségekről és programokról, amelyekben a szomszéd államok részt vehetnének, és készítsen áttekintést e differenciált részvétel lehetséges formájáról, pénzügyi hozzájárulásáról és módjáról; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a partnerországok által az uniós ügynökségekben, különböző területeken folytatott fokozott együttműködést; felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be világos és teljes körű listát a vonatkozó ügynökségekről és programokról, amelyekben a szomszéd államok részt vehetnének, és készítsen áttekintést e differenciált részvétel lehetséges formájáról, pénzügyi hozzájárulásáról és módjáról;

| 44. | támogatja az alábbi szektorokon belüli további együttműködést: ipar, kkv-k, kutatás, fejlesztés és innováció (K+F+I), IKT – ideértve az informatikai rendszerek biztonságát –, űrkutatás, idegenforgalom, továbbá hangsúlyozza az EU és szomszédai közötti közös kutatási programozási kezdeményezésekhez kapcsolódó előnyöket; üdvözli a közös tudásbázison alapuló innovációs térség és az IKT-n alapuló digitális gazdaság kialakítására irányuló bizottsági javaslatokat, és felszólítja a tagállamokat és a szomszédos országokat, hogy újra erősítsék meg elkötelezettségüket e fejlesztési irány mellett; újra hangsúlyozza a kereskedelmet és a beruházásokat elősegítő hatékony mechanizmusok fontosságát az EU és a szomszédos országok között a kereskedelmi partnerségek megerősítése és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a gazdasági szereplők, különösen a kkv-k megfelelő és megbízható információkat tudjanak szerezni a partnerországokban fennálló kereskedelmi és beruházási feltételekről; |
| --- | --- |

44.

támogatja az alábbi szektorokon belüli további együttműködést: ipar, kkv-k, kutatás, fejlesztés és innováció (K+F+I), IKT – ideértve az informatikai rendszerek biztonságát –, űrkutatás, idegenforgalom, továbbá hangsúlyozza az EU és szomszédai közötti közös kutatási programozási kezdeményezésekhez kapcsolódó előnyöket; üdvözli a közös tudásbázison alapuló innovációs térség és az IKT-n alapuló digitális gazdaság kialakítására irányuló bizottsági javaslatokat, és felszólítja a tagállamokat és a szomszédos országokat, hogy újra erősítsék meg elkötelezettségüket e fejlesztési irány mellett; újra hangsúlyozza a kereskedelmet és a beruházásokat elősegítő hatékony mechanizmusok fontosságát az EU és a szomszédos országok között a kereskedelmi partnerségek megerősítése és annak lehetővé tétele érdekében, hogy a gazdasági szereplők, különösen a kkv-k megfelelő és megbízható információkat tudjanak szerezni a partnerországokban fennálló kereskedelmi és beruházási feltételekről;

| 45. | üdvözli az európai szomszédságpolitika energetikai együttműködésre vonatkozó részének megerősítését; hangsúlyozza az energiaszektor reformjával kapcsolatos uniós tapasztalatok szomszédos országokkal való megosztásának fontosságát; szükségesnek tartja az energiahatékonyság fokozását és a megújuló energiák előmozdítását; szorgalmazza az energiabiztonság megvalósítását az energiaforrások diverzifikációja és a keresletoldali szabályozás, a fő energiaellátókkal és a tranzitállamokkal való mélyebb kötelezettségvállalás és a nukleáris biztonsági intézkedések összehangolása révén – különösen a nagyobb szeizmikus aktivitás jellemezte térségekben – a fokozott átláthatósággal együtt annak érdekében, hogy a nukleáris biztonságról megkötött környezetvédelmi és nemzetközi megállapodások teljes körű betartása az uniós energiapolitika prioritása maradjon, és hogy a keleti és déli szomszédokat ezentúl is egyaránt kulcsfontosságúnak tekintsük az Unió külső energiapolitikája szempontjából; hatékony intézkedések meghozatalát kéri a szolidaritási elv energetikai területen való érvényesítésének érdekében; |
| --- | --- |

45.

üdvözli az európai szomszédságpolitika energetikai együttműködésre vonatkozó részének megerősítését; hangsúlyozza az energiaszektor reformjával kapcsolatos uniós tapasztalatok szomszédos országokkal való megosztásának fontosságát; szükségesnek tartja az energiahatékonyság fokozását és a megújuló energiák előmozdítását; szorgalmazza az energiabiztonság megvalósítását az energiaforrások diverzifikációja és a keresletoldali szabályozás, a fő energiaellátókkal és a tranzitállamokkal való mélyebb kötelezettségvállalás és a nukleáris biztonsági intézkedések összehangolása révén – különösen a nagyobb szeizmikus aktivitás jellemezte térségekben – a fokozott átláthatósággal együtt annak érdekében, hogy a nukleáris biztonságról megkötött környezetvédelmi és nemzetközi megállapodások teljes körű betartása az uniós energiapolitika prioritása maradjon, és hogy a keleti és déli szomszédokat ezentúl is egyaránt kulcsfontosságúnak tekintsük az Unió külső energiapolitikája szempontjából; hatékony intézkedések meghozatalát kéri a szolidaritási elv energetikai területen való érvényesítésének érdekében;

| 46. | üdvözli az Európai Energiaközösség létrehozására irányuló javaslatot, és úgy véli, hogy ez fontos lépés lehetne a szomszédainkkal folytatott együttműködés felé; hangsúlyozza, hogy a déli szomszédos országok fontos szerepet töltenek be számos tagállam energiaellátásában; hangsúlyozza az euromediterrán összeköttetések fejlesztésének szükségességét a villamosenergia- és a földgázágazatban; hangsúlyozza a Nabucco projekt és annak gyors végrehajtása, valamint az AGRI-projekt keretében megvalósuló cseppfolyósított földgázszállítás (LNG) stratégiai jelentőségét; kéri a Bizottságot, hogy – többek között beruházások révén – ösztönözze az Unió és a szomszédos országok intelligens energiahálózatai és infrastruktúrái közötti összeköttetések kiépítését, korszerűsítését és fejlesztését; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az Európai Energiaközösség létrehozására irányuló javaslatot, és úgy véli, hogy ez fontos lépés lehetne a szomszédainkkal folytatott együttműködés felé; hangsúlyozza, hogy a déli szomszédos országok fontos szerepet töltenek be számos tagállam energiaellátásában; hangsúlyozza az euromediterrán összeköttetések fejlesztésének szükségességét a villamosenergia- és a földgázágazatban; hangsúlyozza a Nabucco projekt és annak gyors végrehajtása, valamint az AGRI-projekt keretében megvalósuló cseppfolyósított földgázszállítás (LNG) stratégiai jelentőségét; kéri a Bizottságot, hogy – többek között beruházások révén – ösztönözze az Unió és a szomszédos országok intelligens energiahálózatai és infrastruktúrái közötti összeköttetések kiépítését, korszerűsítését és fejlesztését;

| 47. | felhívja a figyelmet továbbá arra a támogató szerepre, amelyet az EU játszhatna a szomszédos államok környezeti problémáinak megoldásában, különösen „az elavult növényvédő szerek” jelentős mennyiségű készleteinek felszámolásában, amelyek nagymértékű vegyi szennyezést okozhatnak; |
| --- | --- |

47.

felhívja a figyelmet továbbá arra a támogató szerepre, amelyet az EU játszhatna a szomszédos államok környezeti problémáinak megoldásában, különösen „az elavult növényvédő szerek” jelentős mennyiségű készleteinek felszámolásában, amelyek nagymértékű vegyi szennyezést okozhatnak;

| 48. | támogatja a további együttműködést a közlekedési ágazatban, többek között az EU és a partnerországok infrastruktúra-hálózatának szorosabb összekapcsolása révén, a személyek és az áruk mozgásának elősegítése érdekében, ami szorosabb piaci integrációval és jobb infrastrukturális kapcsolatokkal érhető el; |
| --- | --- |

48.

támogatja a további együttműködést a közlekedési ágazatban, többek között az EU és a partnerországok infrastruktúra-hálózatának szorosabb összekapcsolása révén, a személyek és az áruk mozgásának elősegítése érdekében, ami szorosabb piaci integrációval és jobb infrastrukturális kapcsolatokkal érhető el;

| 49. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú a nemzetközi, regionális és interregionális kulturális együttműködés, amely a kultúrák valódi párbeszédén alapul, és a társadalom összes szereplőjét magába foglalja (kulturális hatóságok, intézmények, szervezetek és egyesületek); felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy hangolják össze a külpolitika kulturális vonatkozásainak stratégiai megvalósítását, törekedve a tagállami kulturális külpolitikákkal való kiegészítő jellegre; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú a nemzetközi, regionális és interregionális kulturális együttműködés, amely a kultúrák valódi párbeszédén alapul, és a társadalom összes szereplőjét magába foglalja (kulturális hatóságok, intézmények, szervezetek és egyesületek); felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy hangolják össze a külpolitika kulturális vonatkozásainak stratégiai megvalósítását, törekedve a tagállami kulturális külpolitikákkal való kiegészítő jellegre;

| 50. | határozottan megerősíti, hogy összefüggés van egyrészt az Európai Unió és az európai szomszédságpolitika partnerországai között a kultúra, az oktatás és a sport területén fennálló kapcsolatok és együttműködés, másrészt a nyitott civil társadalom, a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megerősítése, valamint az alapvető szabadságjogok és az emberi jogok előmozdítása között; hangsúlyozza, hogy az e területeken történő kölcsönös együttműködés mind az Unió, mind az európai szomszédságpolitka partnerországai számára hozzáadott értéket képvisel; |
| --- | --- |

50.

határozottan megerősíti, hogy összefüggés van egyrészt az Európai Unió és az európai szomszédságpolitika partnerországai között a kultúra, az oktatás és a sport területén fennálló kapcsolatok és együttműködés, másrészt a nyitott civil társadalom, a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megerősítése, valamint az alapvető szabadságjogok és az emberi jogok előmozdítása között; hangsúlyozza, hogy az e területeken történő kölcsönös együttműködés mind az Unió, mind az európai szomszédságpolitka partnerországai számára hozzáadott értéket képvisel;

| 51. | úgy gondolja, hogy az Unió kulturális programjaiban való részvétel előmozdítása előnyösen befolyásolhatja az anyagi és a nem anyagi fejlődést az európai szomszédságpolitika partnerországaiban, és hangsúlyozza ezért az olyan programok fontosságát, mint amilyen például a Media Mundus, valamint az Unió a Mediterrán Térségért és a keleti partnerség kulturális programjának égisze alatt futó projektek; rámutat továbbá, hogy a kulturális programoknak és a mobilitási programoknak a művészek és a művészeti tanulmányokat folytatók mobilitására is ki kellene terjedniük; szót emel amellett, hogy kulturális vízumot hozzanak létre az európai szomszédságpolitika partnerországaiból származó művészek és más kulturális szakemberek részére; továbbá kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokról szóló kezdeményezésre, hogy a kulturális ágazatban megszűnjenek a mobilitás akadályai; |
| --- | --- |

51.

úgy gondolja, hogy az Unió kulturális programjaiban való részvétel előmozdítása előnyösen befolyásolhatja az anyagi és a nem anyagi fejlődést az európai szomszédságpolitika partnerországaiban, és hangsúlyozza ezért az olyan programok fontosságát, mint amilyen például a Media Mundus, valamint az Unió a Mediterrán Térségért és a keleti partnerség kulturális programjának égisze alatt futó projektek; rámutat továbbá, hogy a kulturális programoknak és a mobilitási programoknak a művészek és a művészeti tanulmányokat folytatók mobilitására is ki kellene terjedniük; szót emel amellett, hogy kulturális vízumot hozzanak létre az európai szomszédságpolitika partnerországaiból származó művészek és más kulturális szakemberek részére; továbbá kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokról szóló kezdeményezésre, hogy a kulturális ágazatban megszűnjenek a mobilitás akadályai;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika keretében az érintett országokban fontos megerősíteni a sport fejlesztésére irányuló együttműködést, figyelembe véve, hogy a sporttevékenységek nevelési értékkel bírnak; felszólítja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy munkálkodjanak azon, hogy a sportolók világszerte szabadon mozoghassanak, kezdve az európai szomszédságpolitika partnerországainak sportolóival; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitika keretében az érintett országokban fontos megerősíteni a sport fejlesztésére irányuló együttműködést, figyelembe véve, hogy a sporttevékenységek nevelési értékkel bírnak; felszólítja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy munkálkodjanak azon, hogy a sportolók világszerte szabadon mozoghassanak, kezdve az európai szomszédságpolitika partnerországainak sportolóival;

| 53. | sürgeti a meglévő programok értékelését, amellyel az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében biztosítható a források hatékony felhasználása; támogatja a kultúrával és oktatással foglalkozó különböző meglévő programokkal és projektekkel kapcsolatos belső tevékenységek racionalizálását a Bizottságban; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a meglévő programok értékelését, amellyel az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében biztosítható a források hatékony felhasználása; támogatja a kultúrával és oktatással foglalkozó különböző meglévő programokkal és projektekkel kapcsolatos belső tevékenységek racionalizálását a Bizottságban;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a Tempus IV program hozzáadott értéket képvisel az Unióval határos országokkal való együttműködés előmozdításában és ezen országok oktatási rendszerének korszerűsítésében, és felszólítja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretre való tekintettel támogassa ezt a programot; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a Tempus IV program hozzáadott értéket képvisel az Unióval határos országokkal való együttműködés előmozdításában és ezen országok oktatási rendszerének korszerűsítésében, és felszólítja a Bizottságot, hogy a következő többéves pénzügyi keretre való tekintettel támogassa ezt a programot;

| 55. | reméli, hogy a partnerországokat fokozottabban be fogják vonni az Európai Képzési Alapítvány és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség munkájába; |
| --- | --- |

55.

reméli, hogy a partnerországokat fokozottabban be fogják vonni az Európai Képzési Alapítvány és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség munkájába;

| 56. | megjegyzi, hogy a keleti partnerség és az Unió a Mediterrán Térségért ifjúsági dimenziójának megerősítése fontos beruházás az EU és az európai szomszédságpolitika partnerországai közötti kapcsolatok jövőjébe, amely óriási lehetőségeket hordoz magában az elkövetkező éveket tekintve, valamint e partnerek demokratizálódásában és jogszabályaiknak az európai normákkal való harmonizálásában; megismétli, hogy az Erasmus Mundus és a Fiatalok lendületben program tekintetében a 2012. évi uniós költségvetésből a 2012. évre nyújtott kiegészítő támogatásnak segítenie kell a felsőoktatási intézmények közötti együttműködést, javítania kell a tudományos munkatársak és a diákok cseréjét, továbbá segítségével hálózatokat kell létrehozni, amelyek javítják a nem kormányzati szervezetek kapacitását az ifjúság terén Európában és az európai szomszédságpolitika országaiban; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy a keleti partnerség és az Unió a Mediterrán Térségért ifjúsági dimenziójának megerősítése fontos beruházás az EU és az európai szomszédságpolitika partnerországai közötti kapcsolatok jövőjébe, amely óriási lehetőségeket hordoz magában az elkövetkező éveket tekintve, valamint e partnerek demokratizálódásában és jogszabályaiknak az európai normákkal való harmonizálásában; megismétli, hogy az Erasmus Mundus és a Fiatalok lendületben program tekintetében a 2012. évi uniós költségvetésből a 2012. évre nyújtott kiegészítő támogatásnak segítenie kell a felsőoktatási intézmények közötti együttműködést, javítania kell a tudományos munkatársak és a diákok cseréjét, továbbá segítségével hálózatokat kell létrehozni, amelyek javítják a nem kormányzati szervezetek kapacitását az ifjúság terén Európában és az európai szomszédságpolitika országaiban;

| 57. | úgy véli, hogy az euromediterrán egyetem (EMUNI) egyedülálló platformként és lehetőségként szolgál az együttműködés megerősítésére déli szomszédainkkal a felsőoktatás és a diákmobilitás terén, olyan időkben, amikor különösen fontos, hogy elmélyítsük a kapcsolatokat a déli partnerség országaival, kiváltképpen a fiatalabb nemzedékek tagjaival; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EMUNI-ban rejlő potenciált a lehető legnagyobb mértékben fejleszteni kell; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy az euromediterrán egyetem (EMUNI) egyedülálló platformként és lehetőségként szolgál az együttműködés megerősítésére déli szomszédainkkal a felsőoktatás és a diákmobilitás terén, olyan időkben, amikor különösen fontos, hogy elmélyítsük a kapcsolatokat a déli partnerség országaival, kiváltképpen a fiatalabb nemzedékek tagjaival; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EMUNI-ban rejlő potenciált a lehető legnagyobb mértékben fejleszteni kell;

| 58. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy fogadja el az Európai Parlamentnek az arab tavasz nyomán tett azon javaslatát, hogy hozzanak létre egy euromediterrán Erasmus programot, amely kezdeményezést – siker esetén – a szomszédság teljes területére ki lehetne terjeszteni; a jelenlegi helyzetben sajnálatát fejezi ki az Európai Bizottság javaslatainak nem megfelelő mivolta miatt, amelyek – a Bizottság 2011. szeptember 27-én tett bejelentései ellenére – valójában csak rendkívül kis mértékben növelnék az Erasmus Mundus ösztöndíjak számát; |
| --- | --- |

58.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy fogadja el az Európai Parlamentnek az arab tavasz nyomán tett azon javaslatát, hogy hozzanak létre egy euromediterrán Erasmus programot, amely kezdeményezést – siker esetén – a szomszédság teljes területére ki lehetne terjeszteni; a jelenlegi helyzetben sajnálatát fejezi ki az Európai Bizottság javaslatainak nem megfelelő mivolta miatt, amelyek – a Bizottság 2011. szeptember 27-én tett bejelentései ellenére – valójában csak rendkívül kis mértékben növelnék az Erasmus Mundus ösztöndíjak számát;

| 59. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a Földközi-tenger déli részére jellemző jelenség, a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelem érdekében fogadja el az Európai Parlamentnek az arab tavasz nyomán tett azon javaslatát, hogy hozzanak létre egy euromediterrán Leonardo da Vinci programot, amely azon fiatal tanulók mobilitásának elősegítését célozza, akik külföldön szeretnének szakképzést szerezni; |
| --- | --- |

59.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a Földközi-tenger déli részére jellemző jelenség, a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelem érdekében fogadja el az Európai Parlamentnek az arab tavasz nyomán tett azon javaslatát, hogy hozzanak létre egy euromediterrán Leonardo da Vinci programot, amely azon fiatal tanulók mobilitásának elősegítését célozza, akik külföldön szeretnének szakképzést szerezni;

| 60. | megerősíti az EU által a College of Europe egyetemen megvalósított, az európai szomszédságpolitika partnerországaiból és az EU-ból származó diplomásoknak nyújtott ENP-ösztöndíjak uniós finanszírozású projektje iránti erőteljes támogatását; úgy véli, hogy ennek révén fel lehet készíteni az európai és szomszédos országok jövőbeni tárgyalóit, hogy átfogóan és szakmai szempontból megismerjék az uniós politikák, az uniós jog és az uniós intézmények lényegét és szellemét, amit EU–ENP vonatkozású munkahelyeken hasznosíthatnak; kéri azokat a partnerországokat, amelyek polgárai megkapták ezt az ösztöndíjat, hogy használják fel ezen személyek tudását és tapasztalatát oly módon, hogy a nemzeti közigazgatásban alkalmazzák őket, és megfelelő munkafeltételeket kínálnak számukra; |
| --- | --- |

60.

megerősíti az EU által a College of Europe egyetemen megvalósított, az európai szomszédságpolitika partnerországaiból és az EU-ból származó diplomásoknak nyújtott ENP-ösztöndíjak uniós finanszírozású projektje iránti erőteljes támogatását; úgy véli, hogy ennek révén fel lehet készíteni az európai és szomszédos országok jövőbeni tárgyalóit, hogy átfogóan és szakmai szempontból megismerjék az uniós politikák, az uniós jog és az uniós intézmények lényegét és szellemét, amit EU–ENP vonatkozású munkahelyeken hasznosíthatnak; kéri azokat a partnerországokat, amelyek polgárai megkapták ezt az ösztöndíjat, hogy használják fel ezen személyek tudását és tapasztalatát oly módon, hogy a nemzeti közigazgatásban alkalmazzák őket, és megfelelő munkafeltételeket kínálnak számukra;

| 61. | hangsúlyozza a helyi hatóságok szerepének jelentőségét a partnerországok demokratikus fejlődésében; ezért felhívja a Bizottságot, hogy erősítse az Európai Unió és a partnerországok helyi hatóságainak nyújtott technikai segítségnyújtást és információcserét, valamint az ikerintézményi programokat, illetve növelje azok számát; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza a helyi hatóságok szerepének jelentőségét a partnerországok demokratikus fejlődésében; ezért felhívja a Bizottságot, hogy erősítse az Európai Unió és a partnerországok helyi hatóságainak nyújtott technikai segítségnyújtást és információcserét, valamint az ikerintézményi programokat, illetve növelje azok számát;

Mobilitás

| 62. | emlékeztet arra, hogy javítani kellene az Európai Unió migrációkezelését és a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni a migráció által a fejlődés szempontjából nyújtott kölcsönös előnyöket azáltal, hogy jobb feltételeket teremtenek az EU-ba legálisan bevándorlók letelepedéséhez, és megoldást keresnek az illegális bevándorlás kiváltó okaira a partnerországokban; úgy véli, hogy az Európai Uniónak elő kell segítenie a legális munkaerő-migrációt mobilitási partnerségek létrehozásával – amely figyelembe veszi a felek demográfiai, szociológiai és szakmai egyensúlyát –, valamint az Unió és a harmadik országok közötti szakemberek cseréjének ösztönzésével; felszólítja a tagállamokat, hogy a mobilitásról folytatott vitát tekintsék a szomszédságpolitika olyan fontos tényezőjének, amelyet nem irányíthatnak elsősorban biztonsági aggályok; hangsúlyozza az illegális bevándorlás elleni küzdelem és az embercsempészettel foglalkozó bűnszövetkezetekkel szembeni eljárások megindításának fontosságát; |
| --- | --- |

62.

emlékeztet arra, hogy javítani kellene az Európai Unió migrációkezelését és a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni a migráció által a fejlődés szempontjából nyújtott kölcsönös előnyöket azáltal, hogy jobb feltételeket teremtenek az EU-ba legálisan bevándorlók letelepedéséhez, és megoldást keresnek az illegális bevándorlás kiváltó okaira a partnerországokban; úgy véli, hogy az Európai Uniónak elő kell segítenie a legális munkaerő-migrációt mobilitási partnerségek létrehozásával – amely figyelembe veszi a felek demográfiai, szociológiai és szakmai egyensúlyát –, valamint az Unió és a harmadik országok közötti szakemberek cseréjének ösztönzésével; felszólítja a tagállamokat, hogy a mobilitásról folytatott vitát tekintsék a szomszédságpolitika olyan fontos tényezőjének, amelyet nem irányíthatnak elsősorban biztonsági aggályok; hangsúlyozza az illegális bevándorlás elleni küzdelem és az embercsempészettel foglalkozó bűnszövetkezetekkel szembeni eljárások megindításának fontosságát;

| 63. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak kölcsönös alapon és a lehető legátláthatóbb módon előre kellene lépni a vízumkönnyítésről és a visszafogadásról szóló megállapodások terén annak érdekében, hogy a jövőben – amint valamennyi feltétel teljesült – fokozatosan, eseti alapon, megvalósuljon a vízummentesség; kéri továbbá, hogy a vízumok megadására és meghosszabbítására vonatkozó tárgyi feltételekkel összefüggésben jobban tartsák tiszteletben az emberi jogokat; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a fiatalok és a diákok mobilitását kiemelten kell kezelni; hangsúlyozza továbbá, hogy a keleti partnerség országainak részesülniük kellene az EU vízumliberalizációra vonatkozó kiváltságos ajánlatából a menetrendet és a vízumliberalizáció érdemét illetően; hangsúlyozza, hogy a menedéknyújtásra vonatkozó rendelkezéseknek teljes mértékben meg kell felelniük a nemzetközi előírásoknak és kötelezettségvállalásoknak, valamint az uniós normáknak, különösen az emberi jogok tekintetében; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak kölcsönös alapon és a lehető legátláthatóbb módon előre kellene lépni a vízumkönnyítésről és a visszafogadásról szóló megállapodások terén annak érdekében, hogy a jövőben – amint valamennyi feltétel teljesült – fokozatosan, eseti alapon, megvalósuljon a vízummentesség; kéri továbbá, hogy a vízumok megadására és meghosszabbítására vonatkozó tárgyi feltételekkel összefüggésben jobban tartsák tiszteletben az emberi jogokat; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a fiatalok és a diákok mobilitását kiemelten kell kezelni; hangsúlyozza továbbá, hogy a keleti partnerség országainak részesülniük kellene az EU vízumliberalizációra vonatkozó kiváltságos ajánlatából a menetrendet és a vízumliberalizáció érdemét illetően; hangsúlyozza, hogy a menedéknyújtásra vonatkozó rendelkezéseknek teljes mértékben meg kell felelniük a nemzetközi előírásoknak és kötelezettségvállalásoknak, valamint az uniós normáknak, különösen az emberi jogok tekintetében;

| 64. | e tekintetben emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a visszaküldés tilalmának elvét és mindent meg kell tenniük a hozzáférhető, méltányos és védelmet nyújtó európai menekültügyi rendszer kiépítésének érdekében; |
| --- | --- |

64.

e tekintetben emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a visszaküldés tilalmának elvét és mindent meg kell tenniük a hozzáférhető, méltányos és védelmet nyújtó európai menekültügyi rendszer kiépítésének érdekében;

| 65. | felszólítja a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy ratifikálják az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménynek a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvét; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának elő kellene mozdítania a különintézkedések elfogadását ezeken a területeken; egyetért a Bizottság észrevételeivel a családi okokból történő migráció tekintetében, és üdvözli a Bizottság közeljövőben ezzel kapcsolatban elkészülő zöld könyvét; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy ratifikálják az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménynek a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvét; úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának elő kellene mozdítania a különintézkedések elfogadását ezeken a területeken; egyetért a Bizottság észrevételeivel a családi okokból történő migráció tekintetében, és üdvözli a Bizottság közeljövőben ezzel kapcsolatban elkészülő zöld könyvét;

| 66. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megkülönböztetett figyelmet szentelni a fiataloknak, és hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a szinergiát a „Mozgásban az ifjúság” program és az európai szomszédságpolitika között; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak erősítenie kellene az együttműködést az egyetemi oktatás és a szakképzés területén, haladéktalanul bővítenie és növelnie kellene ösztöndíjprogramjainak számát és a diákok, diplomások, tanárok és kutatók mobilitásának mértékét a felsőoktatási és szakképzési intézmények cserediákprogramjainak és az állami és a magánszektor együttműködésének támogatása által a kutatás és a vállalkozások területén; elengedhetetlenül fontosnak tartja, hogy e programokban részt vevők számára rugalmasabb és gyorsabb vízumkiadási eljárásokat dolgozzanak ki; hangsúlyozza, hogy előrelépést kell elérni a képesítések és oktatási rendszerek kölcsönös elismerése tekintetében végzett munkában az európai szomszédságpolitika partnerországaival, különösen a felsőoktatásban szerezhető diplomáknak és előírásoknak az európai felsőoktatási térséghez való közelítése érdekében; hangsúlyozza, hogy strukturált tájékoztatással kapcsolatos politikát kell alkalmazni az európai szomszédságpolitika partnerországainak polgáraival szemben az uniós programokban való részvételi lehetőségeket illetően; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megkülönböztetett figyelmet szentelni a fiataloknak, és hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a szinergiát a „Mozgásban az ifjúság” program és az európai szomszédságpolitika között; hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak erősítenie kellene az együttműködést az egyetemi oktatás és a szakképzés területén, haladéktalanul bővítenie és növelnie kellene ösztöndíjprogramjainak számát és a diákok, diplomások, tanárok és kutatók mobilitásának mértékét a felsőoktatási és szakképzési intézmények cserediákprogramjainak és az állami és a magánszektor együttműködésének támogatása által a kutatás és a vállalkozások területén; elengedhetetlenül fontosnak tartja, hogy e programokban részt vevők számára rugalmasabb és gyorsabb vízumkiadási eljárásokat dolgozzanak ki; hangsúlyozza, hogy előrelépést kell elérni a képesítések és oktatási rendszerek kölcsönös elismerése tekintetében végzett munkában az európai szomszédságpolitika partnerországaival, különösen a felsőoktatásban szerezhető diplomáknak és előírásoknak az európai felsőoktatási térséghez való közelítése érdekében; hangsúlyozza, hogy strukturált tájékoztatással kapcsolatos politikát kell alkalmazni az európai szomszédságpolitika partnerországainak polgáraival szemben az uniós programokban való részvételi lehetőségeket illetően;

| 67. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki strukturált párbeszédet harmadik országok hatóságaival a mobilitás kérdéskörének mindenki számára kedvező megközelítése érdekében, könnyítsenek a vízumokkal kapcsolatos ügyintézésen, használják ki még jobban az uniós vízumkódex által kínált lehetőségeket, eközben javítva és harmonizálva alkalmazását annak érdekében, hogy egyenlő és méltányos feltételeket biztosítsanak a kérelmezőnek valamennyi tagállamban, különösen összpontosítva a fejlesztési támogatás, a biztonság, a szabályos migráció és a szabálytalan migráció közötti kölcsönhatásra a migrációval kapcsolatos általános megközelítés meghatározásai alapján; kéri, hogy különös figyelmet szenteljenek annak, hogy a partnerországoknak ne kelljen az „agyelszívás” problémájával megküzdeniük; |
| --- | --- |

67.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy alakítsanak ki strukturált párbeszédet harmadik országok hatóságaival a mobilitás kérdéskörének mindenki számára kedvező megközelítése érdekében, könnyítsenek a vízumokkal kapcsolatos ügyintézésen, használják ki még jobban az uniós vízumkódex által kínált lehetőségeket, eközben javítva és harmonizálva alkalmazását annak érdekében, hogy egyenlő és méltányos feltételeket biztosítsanak a kérelmezőnek valamennyi tagállamban, különösen összpontosítva a fejlesztési támogatás, a biztonság, a szabályos migráció és a szabálytalan migráció közötti kölcsönhatásra a migrációval kapcsolatos általános megközelítés meghatározásai alapján; kéri, hogy különös figyelmet szenteljenek annak, hogy a partnerországoknak ne kelljen az „agyelszívás” problémájával megküzdeniük;

| 68. | felkéri az Európai Uniót, hogy könnyítse meg az uniós pénzeszközökhöz való hozzáférést és azon projektekhez irányítását, amelyek a migránsoknak a jogaikról és kötelezettségeikről való tájékoztatását, illetve jogaik védelmét tűzték ki célul, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúak, a nők és egyéb kiszolgáltatott csoportok jogaira; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes jelentést a Parlament számára a szomszédos országoknak szánt uniós pénzeszközök felhasználásáról, többek között a Bizottságnak a migráció és a menekültügy területén harmadik országokkal való tematikus együttműködést célzó programja keretében; |
| --- | --- |

68.

felkéri az Európai Uniót, hogy könnyítse meg az uniós pénzeszközökhöz való hozzáférést és azon projektekhez irányítását, amelyek a migránsoknak a jogaikról és kötelezettségeikről való tájékoztatását, illetve jogaik védelmét tűzték ki célul, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúak, a nők és egyéb kiszolgáltatott csoportok jogaira; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes jelentést a Parlament számára a szomszédos országoknak szánt uniós pénzeszközök felhasználásáról, többek között a Bizottságnak a migráció és a menekültügy területén harmadik országokkal való tematikus együttműködést célzó programja keretében;

Regionális dimenzió

| 69. | ismételten hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy az európai szomszédságpolitika csak akkor lesz teljesen eredményes, ha annak két- és többoldalú vetületei között szinergia jön létre; ezért úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitikán belül feltétlenül erősíteni kell a többoldalú összetevőt, és hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz pénzeszközeinek egy nagyobb hányadát erre kell fordítani; |
| --- | --- |

69.

ismételten hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy az európai szomszédságpolitika csak akkor lesz teljesen eredményes, ha annak két- és többoldalú vetületei között szinergia jön létre; ezért úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitikán belül feltétlenül erősíteni kell a többoldalú összetevőt, és hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz pénzeszközeinek egy nagyobb hányadát erre kell fordítani;

| 70. | üdvözli a többoldalú keret nagyobb mértékű stratégiai felhasználására irányuló javaslatot a partnerek közötti kétoldalú kapcsolatok elősegítése érdekében, és konkrét intézkedések megtételét várja, amelyek célja jelen javaslat gyakorlati megvalósítása; e tekintetben nagy érdeklődéssel várja, hogy a főképviselő/alelnök és a Bizottság az év végéig bejelentse a célkitűzéseket, az eszközöket és a cselekvéseket tartalmazó ütemtervet; |
| --- | --- |

70.

üdvözli a többoldalú keret nagyobb mértékű stratégiai felhasználására irányuló javaslatot a partnerek közötti kétoldalú kapcsolatok elősegítése érdekében, és konkrét intézkedések megtételét várja, amelyek célja jelen javaslat gyakorlati megvalósítása; e tekintetben nagy érdeklődéssel várja, hogy a főképviselő/alelnök és a Bizottság az év végéig bejelentse a célkitűzéseket, az eszközöket és a cselekvéseket tartalmazó ütemtervet;

| 71. | úgy gondolja, hogy a keleti partnerség többoldalú dimenzióját tovább kell erősíteni és fejleszteni, beleértve a keleti partnerség civil társadalmi fórumát; felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy Törökországgal és Oroszországgal konstruktív párbeszédet indítsanak a közös érdekű regionális kérdésekről, különös tekintettel a biztonsági kérdésekre; |
| --- | --- |

71.

úgy gondolja, hogy a keleti partnerség többoldalú dimenzióját tovább kell erősíteni és fejleszteni, beleértve a keleti partnerség civil társadalmi fórumát; felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy Törökországgal és Oroszországgal konstruktív párbeszédet indítsanak a közös érdekű regionális kérdésekről, különös tekintettel a biztonsági kérdésekre;

| 72. | hangsúlyozza, hogy a régiók szerepe kulcsfontosságú a hosszú távú társadalmi és gazdasági reformok sikerének biztosításához és a fenntartható fejlődés garantálásához; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitikát tágan kell értelmezni a szomszédos területek gazdasági fejlődésének fellendítése érdekében; úgy véli, hogy a területi együttműködés elvei a külső határokra is alkalmazandók, és kulcsfontosságú eszközök az Unió gazdasági fejlődésének fokozása, valamint az Unió szomszédságpolitikával kapcsolatos átfogó politikai céljai szempontjából; azon a véleményen van, hogy az európai szomszédságpolitikával kapcsolatos új megközelítésnek az Unió makroregionális stratégiáit is el kell ismernie, valamint hogy az Unióval szomszédos országokat is felölelő uniós makrorégiókban rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni az uniós tagállamok és az ENP-országok számára közös érdekű prioritások és projektek megfelelőbb összehangolása, következésképpen pedig a mindkét fél számára pozitív eredmények elérése és a befektetett erőforrások optimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy a régiók szerepe kulcsfontosságú a hosszú távú társadalmi és gazdasági reformok sikerének biztosításához és a fenntartható fejlődés garantálásához; hangsúlyozza, hogy az európai szomszédságpolitikát tágan kell értelmezni a szomszédos területek gazdasági fejlődésének fellendítése érdekében; úgy véli, hogy a területi együttműködés elvei a külső határokra is alkalmazandók, és kulcsfontosságú eszközök az Unió gazdasági fejlődésének fokozása, valamint az Unió szomszédságpolitikával kapcsolatos átfogó politikai céljai szempontjából; azon a véleményen van, hogy az európai szomszédságpolitikával kapcsolatos új megközelítésnek az Unió makroregionális stratégiáit is el kell ismernie, valamint hogy az Unióval szomszédos országokat is felölelő uniós makrorégiókban rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni az uniós tagállamok és az ENP-országok számára közös érdekű prioritások és projektek megfelelőbb összehangolása, következésképpen pedig a mindkét fél számára pozitív eredmények elérése és a befektetett erőforrások optimalizálása érdekében;

| 73. | hangsúlyozza az eurorégiók kiemelkedő szerepét a kohéziós politika célkitűzéseinek elérésében, és ösztönzi a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és segítse fejlesztésüket, különösen a határ menti régiókban, ily módon fokozva az eurorégióknak az európai szomszédságpolitikában játszott szerepét; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza az eurorégiók kiemelkedő szerepét a kohéziós politika célkitűzéseinek elérésében, és ösztönzi a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és segítse fejlesztésüket, különösen a határ menti régiókban, ily módon fokozva az eurorégióknak az európai szomszédságpolitikában játszott szerepét;

| 74. | hangsúlyozza a külső határokon túli régiókat is felölelő európai területi együttműködési csoportosulásokban (EGTC) rejlő óriási lehetőségeket; ösztönzi egyedi megállapodások megkötését a szomszédos harmadik országokkal a nemzeti jog szerinti EGTC-struktúrákat lehetővé tevő nemzeti jogszabályok, valamint a harmadik országok helyi és regionális hatóságainak az EGTC-kben való részvételét lehetővé tevő államközi megállapodások bevezetése céljából; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza a külső határokon túli régiókat is felölelő európai területi együttműködési csoportosulásokban (EGTC) rejlő óriási lehetőségeket; ösztönzi egyedi megállapodások megkötését a szomszédos harmadik országokkal a nemzeti jog szerinti EGTC-struktúrákat lehetővé tevő nemzeti jogszabályok, valamint a harmadik országok helyi és regionális hatóságainak az EGTC-kben való részvételét lehetővé tevő államközi megállapodások bevezetése céljából;

| 75. | úgy véli, hogy a jövőbeli európai szomszédságpolitikának tekintetbe kellene vennie a legkülső régióknak az uniós külkapcsolati politikában betöltött szerepét; megjegyzi, hogy a legkülső régiók valódi lehetőséget jelentenek az Unió külpolitikájának befolyásolására, mivel lehetővé teszik az Unió számára egyrészt azt, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítson ki számos harmadik országgal, másrészt azt, hogy kezeljen az olyan összetett kérdéseket, mint az illegális migráció; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb rugalmasságot a kohéziós politika egyes kiválasztott projektjeinek innovatív finanszírozási lehetőségei tekintetében, hogy azokat mind az európai, mind a harmadik országbeli régiókban megvalósíthassák, és azoknak egyaránt a javára váljon; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy a jövőbeli európai szomszédságpolitikának tekintetbe kellene vennie a legkülső régióknak az uniós külkapcsolati politikában betöltött szerepét; megjegyzi, hogy a legkülső régiók valódi lehetőséget jelentenek az Unió külpolitikájának befolyásolására, mivel lehetővé teszik az Unió számára egyrészt azt, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítson ki számos harmadik országgal, másrészt azt, hogy kezeljen az olyan összetett kérdéseket, mint az illegális migráció; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb rugalmasságot a kohéziós politika egyes kiválasztott projektjeinek innovatív finanszírozási lehetőségei tekintetében, hogy azokat mind az európai, mind a harmadik országbeli régiókban megvalósíthassák, és azoknak egyaránt a javára váljon;

| 76. | hangsúlyozza egy átfogóbb földrajzi és stratégiai megközelítés fontosságát, ami az európai szomszédságpolitika jövőjét illeti, és emlékeztet arra, hogy az európai szomszédságpolitikáról szóló, 2006. január 19-i európai parlamenti állásfoglalást követően, 2007 novemberében az EU egyedi politikákat hozott létre az európai kontinens közelében fekvő uniós legkülső régiókkal szomszédos atlanti-óceáni szigetekre vonatkozóan, amelyek esetében a földrajzi közelséggel, a kulturális és történelmi hasonlóságokkal és a kölcsönös biztonsággal kapcsolatos különleges kérdéseket találták fontosnak; üdvözli az elért magas szintű eredményeket és a már végrehajtott egyedi politikák dinamizmusát, nevezetesen az EU és a Zöld-foki-szigetek közötti különleges partnerséget; ezenkívül felszólítja az EU-t, hogy erősítse tovább a párbeszédet és a politikai konvergenciát ezekkel az országokkal, és támogassa a politikai, társadalmi és gazdasági reformok megszilárdítására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza egy átfogóbb földrajzi és stratégiai megközelítés fontosságát, ami az európai szomszédságpolitika jövőjét illeti, és emlékeztet arra, hogy az európai szomszédságpolitikáról szóló, 2006. január 19-i európai parlamenti állásfoglalást követően, 2007 novemberében az EU egyedi politikákat hozott létre az európai kontinens közelében fekvő uniós legkülső régiókkal szomszédos atlanti-óceáni szigetekre vonatkozóan, amelyek esetében a földrajzi közelséggel, a kulturális és történelmi hasonlóságokkal és a kölcsönös biztonsággal kapcsolatos különleges kérdéseket találták fontosnak; üdvözli az elért magas szintű eredményeket és a már végrehajtott egyedi politikák dinamizmusát, nevezetesen az EU és a Zöld-foki-szigetek közötti különleges partnerséget; ezenkívül felszólítja az EU-t, hogy erősítse tovább a párbeszédet és a politikai konvergenciát ezekkel az országokkal, és támogassa a politikai, társadalmi és gazdasági reformok megszilárdítására irányuló erőfeszítéseiket;

| 77. | úgy tudja, hogy a Bizottság Regionális Fejlesztési Főigazgatósága (DG Regio) hatalmas tapasztalattal rendelkezik az Európai Regionális Fejlesztési Alap kezelésével kapcsolatban, és meg van győződve arról, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz javára válna a DG Regio az alapok kezelésével kapcsolatos tanácsainak megfogadása; ezért úgy véli, hogy e pénzügyi eszközöknek a határokon átnyúló együttműködési programokra vonatkozó kezelését újra a Regionális Fejlesztési Főigazgatóságra kellene bízni, amely a múltban már ellátta ezt a feladatot; |
| --- | --- |

77.

úgy tudja, hogy a Bizottság Regionális Fejlesztési Főigazgatósága (DG Regio) hatalmas tapasztalattal rendelkezik az Európai Regionális Fejlesztési Alap kezelésével kapcsolatban, és meg van győződve arról, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz javára válna a DG Regio az alapok kezelésével kapcsolatos tanácsainak megfogadása; ezért úgy véli, hogy e pénzügyi eszközöknek a határokon átnyúló együttműködési programokra vonatkozó kezelését újra a Regionális Fejlesztési Főigazgatóságra kellene bízni, amely a múltban már ellátta ezt a feladatot;

| 78. | üdvözli a 2011. szeptember 30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozatot, valamint a fehéroroszországi helyzetről szóló nyilatkozatot, különösen ami a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság elveit, a szorosabb kétoldalú – gazdasági és politikai – kapcsolatok melletti elköteleződést illeti, ideértve a társulási megállapodásokkal kapcsolatban folytatott tárgyalások terén tett előrehaladás iránti szándékot, továbbá a partnerek közötti többoldalú együttműködés megerősítését és a mobilitás elősegítését, valamint a kötelezettségvállalást végrehajtásának felgyorsítása mellett, ami egyértelműen hasznot hoz a partnerországok társadalmai számára; |
| --- | --- |

78.

üdvözli a 2011. szeptember 30-i varsói keleti partnerségi csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozatot, valamint a fehéroroszországi helyzetről szóló nyilatkozatot, különösen ami a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság elveit, a szorosabb kétoldalú – gazdasági és politikai – kapcsolatok melletti elköteleződést illeti, ideértve a társulási megállapodásokkal kapcsolatban folytatott tárgyalások terén tett előrehaladás iránti szándékot, továbbá a partnerek közötti többoldalú együttműködés megerősítését és a mobilitás elősegítését, valamint a kötelezettségvállalást végrehajtásának felgyorsítása mellett, ami egyértelműen hasznot hoz a partnerországok társadalmai számára;

| 79. | úgy véli, hogy a keleti partnerség megerősítése központi szerepet fog játszani az Unió határ menti régióinak fejlődésében; hangsúlyozza, hogy a keleti partnerségnek és a regionális fejlődésnek együtt kell megvalósulniuk, és ösztönözniük kell a két- és többoldalú együttműködést – például a szabadkereskedelmi megállapodásokat –, valamint a kulturális és civil társadalmi cserékhez hasonló, megfelelően finanszírozott közös projekteket; |
| --- | --- |

79.

úgy véli, hogy a keleti partnerség megerősítése központi szerepet fog játszani az Unió határ menti régióinak fejlődésében; hangsúlyozza, hogy a keleti partnerségnek és a regionális fejlődésnek együtt kell megvalósulniuk, és ösztönözniük kell a két- és többoldalú együttműködést – például a szabadkereskedelmi megállapodásokat –, valamint a kulturális és civil társadalmi cserékhez hasonló, megfelelően finanszírozott közös projekteket;

| 80. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további támogatást nyújtsanak a regionális együttműködés tekintetében a fekete-tengeri térségben, és fejlesszék az Unió fekete-tengeri stratégiáját; felhívja a figyelmet az EU fekete-tengeri politikái és a keleti partnerség közötti kiegészítő jellegre; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy pozitívan használják fel a két kezdeményezés eltérő megközelítését, és világosan határozzák meg minden szinten, hogy e jelentős mértékű kiegészítő jelleg miként hasznosítható; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további támogatást nyújtsanak a regionális együttműködés tekintetében a fekete-tengeri térségben, és fejlesszék az Unió fekete-tengeri stratégiáját; felhívja a figyelmet az EU fekete-tengeri politikái és a keleti partnerség közötti kiegészítő jellegre; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy pozitívan használják fel a két kezdeményezés eltérő megközelítését, és világosan határozzák meg minden szinten, hogy e jelentős mértékű kiegészítő jelleg miként hasznosítható;

| 81. | hangsúlyozza az Unió a Mediterrán Térségért, mint az állandó párbeszéd és együttműködés fórumának és a demokratikus fejlődés eszközének jelentőségét; felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért (következő) társelnökségét, hogy tegyen meg mindent az eredetileg kitűzött, nagyratörő célok elérése érdekében, és járuljon hozzá a földközi-tengeri térségben az európai szomszédságpolitika hatékony végrehajtásához; úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségértnek elő kell mozdítania az erőteljes gazdasági, társadalmi és demokratikus fejlődést, továbbá meg kell teremtenie az Európai Unió és déli szomszédai közötti szoros kapcsolatok szilárd, közös alapját; üdvözli az Unió a Mediterrán Térségért által kínált lehetőséget a kétoldalú politikák és a regionális politikák közötti kiegészítő jelleg megerősítésére a közös értékek kölcsönös elismerésén alapuló euromediterrán együttműködés célkitűzéseinek hatékonyabb megvalósítása és a béke, a biztonság és a jólét térségének létrehozása céljából; különösen üdvözli az unió új főtitkárának az iránti elkötelezettségét, hogy a demokráciával és a civil társadalommal kapcsolatos Unió a Mediterrán Térségért projekteket dolgozzon ki és terjesszen elő; a jelenlegi helyzetben üdvözli a szomszédsági beruházási eszköz általános költségvetésének növelését; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza az Unió a Mediterrán Térségért, mint az állandó párbeszéd és együttműködés fórumának és a demokratikus fejlődés eszközének jelentőségét; felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért (következő) társelnökségét, hogy tegyen meg mindent az eredetileg kitűzött, nagyratörő célok elérése érdekében, és járuljon hozzá a földközi-tengeri térségben az európai szomszédságpolitika hatékony végrehajtásához; úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségértnek elő kell mozdítania az erőteljes gazdasági, társadalmi és demokratikus fejlődést, továbbá meg kell teremtenie az Európai Unió és déli szomszédai közötti szoros kapcsolatok szilárd, közös alapját; üdvözli az Unió a Mediterrán Térségért által kínált lehetőséget a kétoldalú politikák és a regionális politikák közötti kiegészítő jelleg megerősítésére a közös értékek kölcsönös elismerésén alapuló euromediterrán együttműködés célkitűzéseinek hatékonyabb megvalósítása és a béke, a biztonság és a jólét térségének létrehozása céljából; különösen üdvözli az unió új főtitkárának az iránti elkötelezettségét, hogy a demokráciával és a civil társadalommal kapcsolatos Unió a Mediterrán Térségért projekteket dolgozzon ki és terjesszen elő; a jelenlegi helyzetben üdvözli a szomszédsági beruházási eszköz általános költségvetésének növelését;

| 82. | emlékeztet arra, hogy fontos, hogy az európai szomszédságpolitika multilaterális oldala támogassa az Unió a Mediterrán Térségért azon kézzelfogható projektjeinek tényleges és gyors beindítását, amelyek célja a közös fejlődési és integrációs folyamat elősegítése, nem utolsósorban megvalósíthatósági tanulmányok társfinanszírozása és a koncessziós hitelek növelésének támogatása útján; |
| --- | --- |

82.

emlékeztet arra, hogy fontos, hogy az európai szomszédságpolitika multilaterális oldala támogassa az Unió a Mediterrán Térségért azon kézzelfogható projektjeinek tényleges és gyors beindítását, amelyek célja a közös fejlődési és integrációs folyamat elősegítése, nem utolsósorban megvalósíthatósági tanulmányok társfinanszírozása és a koncessziós hitelek növelésének támogatása útján;

| 83. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy vizsgálják meg az európai szomszédságpolitika és a legfontosabb regionális szereplők – elsősorban Törökország – szomszédságpolitikái közötti intézményes kapcsolatok lehetőségeit; emlékeztet Ankara azon törekvésére, hogy ösztönözze és segítse a demokratikus átmenetet és a társadalmi-gazdasági reformokat a déli szomszédságban; megjegyzi, hogy a török intézmények és nem kormányzati szervezetek ENP-eszközökben való részvétele egyedülálló szinergiahatásokat hozna létre, különösen olyan területeken mint az intézményépítés és a civil társadalom fejlesztése; véleménye szerint a gyakorlati együttműködést ki kell egészíteni az EU és Törökország közötti strukturált párbeszéddel, a szomszédságpolitikák összehangolása érdekében; javasolja, hogy elvben Oroszország és más vonatkozó érdekelt felek felé is tenni kell az európai szomszédságpolitika keretében történő együttműködéssel kapcsolatos hasonló ajánlatot; |
| --- | --- |

83.

felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy vizsgálják meg az európai szomszédságpolitika és a legfontosabb regionális szereplők – elsősorban Törökország – szomszédságpolitikái közötti intézményes kapcsolatok lehetőségeit; emlékeztet Ankara azon törekvésére, hogy ösztönözze és segítse a demokratikus átmenetet és a társadalmi-gazdasági reformokat a déli szomszédságban; megjegyzi, hogy a török intézmények és nem kormányzati szervezetek ENP-eszközökben való részvétele egyedülálló szinergiahatásokat hozna létre, különösen olyan területeken mint az intézményépítés és a civil társadalom fejlesztése; véleménye szerint a gyakorlati együttműködést ki kell egészíteni az EU és Törökország közötti strukturált párbeszéddel, a szomszédságpolitikák összehangolása érdekében; javasolja, hogy elvben Oroszország és más vonatkozó érdekelt felek felé is tenni kell az európai szomszédságpolitika keretében történő együttműködéssel kapcsolatos hasonló ajánlatot;

Az EU és a konfliktusmegoldás

| 84. | emlékeztet arra, hogy a regionális fegyveres konfliktusok – köztük a befagyasztott konfliktusok – békés rendezése alapvető előfeltétele a demokrácia megszilárdításának, az emberi jogok tiszteletben tartásának, a jólétnek és a gazdasági növekedésnek, ezért az EU legfontosabb érdekének kell tekinteni; |
| --- | --- |

84.

emlékeztet arra, hogy a regionális fegyveres konfliktusok – köztük a befagyasztott konfliktusok – békés rendezése alapvető előfeltétele a demokrácia megszilárdításának, az emberi jogok tiszteletben tartásának, a jólétnek és a gazdasági növekedésnek, ezért az EU legfontosabb érdekének kell tekinteni;

| 85. | emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak jelentősebb mértékben részt kellene vennie, és sokkal aktívabb, következetesebb és konstruktívabb szerepet kellene játszania a regionális konfliktusok megoldásában – többek között az EKSZ révén – azáltal, hogy több bizalomépítő intézkedést dolgoz ki, békítést és közvetítést végez, új, pragmatikus és kedvezményező megközelítéseket vesz fontolóra, nyilvános kommunikációs stratégiákat indít a partnerországokban, támogatja az európai civil békehadtestet és a helyi közvetítési intézkedéseket, támogatja a közéleti kultúrát – különösen a gyermekek és a fiatalok képzését, az oktatást és a részvételt –, a közösségek közötti és a közösségeken belüli párbeszédet, a civil társadalmi szervezetek bevonását, határokon átnyúló projekteket dolgoz ki, valamint erősíti a jószomszédi kapcsolatokat; emlékeztet arra, hogy a biztonsággal, valamint a terrorizmus és a szélsőségesség elleni küzdelemmel kapcsolatos politikai együttműködések megerősítése létfontosságú; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak jelentősebb mértékben részt kellene vennie, és sokkal aktívabb, következetesebb és konstruktívabb szerepet kellene játszania a regionális konfliktusok megoldásában – többek között az EKSZ révén – azáltal, hogy több bizalomépítő intézkedést dolgoz ki, békítést és közvetítést végez, új, pragmatikus és kedvezményező megközelítéseket vesz fontolóra, nyilvános kommunikációs stratégiákat indít a partnerországokban, támogatja az európai civil békehadtestet és a helyi közvetítési intézkedéseket, támogatja a közéleti kultúrát – különösen a gyermekek és a fiatalok képzését, az oktatást és a részvételt –, a közösségek közötti és a közösségeken belüli párbeszédet, a civil társadalmi szervezetek bevonását, határokon átnyúló projekteket dolgoz ki, valamint erősíti a jószomszédi kapcsolatokat; emlékeztet arra, hogy a biztonsággal, valamint a terrorizmus és a szélsőségesség elleni küzdelemmel kapcsolatos politikai együttműködések megerősítése létfontosságú;

| 86. | úgy véli, hogy a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd elengedhetetlenül fontos a kölcsönös megértés, tisztelet, szolidaritás és tolerancia erősítéséhez a szomszédságpolitika partnerországaival, illetve azok között; felszólít arra, hogy a javasolt új ENP-eszközök keretében fordítsanak különös figyelmet ezek előmozdítására; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy a kultúrák és a vallások közötti párbeszéd elengedhetetlenül fontos a kölcsönös megértés, tisztelet, szolidaritás és tolerancia erősítéséhez a szomszédságpolitika partnerországaival, illetve azok között; felszólít arra, hogy a javasolt új ENP-eszközök keretében fordítsanak különös figyelmet ezek előmozdítására;

| 87. | tekintettel az észak-afrikai forradalmak utóhatásaira, hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogatást nyújtsanak az átmeneti igazságszolgáltatás számára, és nyomatékosan kér valamennyi partnerországot a nemzetközi igazságszolgáltatással – nevezetesen a Nemzetközi Büntetőbírósággal – való együttműködésre; |
| --- | --- |

87.

tekintettel az észak-afrikai forradalmak utóhatásaira, hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogatást nyújtsanak az átmeneti igazságszolgáltatás számára, és nyomatékosan kér valamennyi partnerországot a nemzetközi igazságszolgáltatással – nevezetesen a Nemzetközi Büntetőbírósággal – való együttműködésre;

| 88. | ragaszkodik ahhoz, hogy ki kell tartani a regionális megközelítés mellett, és üdvözli a határozatot, miszerint uniós különleges képviselőt jelölnének ki mind a Dél-Kaukázus, mind pedig a dél-mediterrán térség felelőséül, valamint létrehoznának egy dél-mediterrán térségért felelős munkacsoportot; úgy véli, hogy mérlegelni kell egy hasonló munkacsoport létrehozását a Dél-Kaukázus tekintetében; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az EU-nak a Dnyeszteren túli konfliktusról szóló 5+2-es tárgyalásokban játszott proaktív szerepét megfelelő források álljanak rendelkezésre, különösen az EU különleges képviselője megbízatásának megszüntetése óta; |
| --- | --- |

88.

ragaszkodik ahhoz, hogy ki kell tartani a regionális megközelítés mellett, és üdvözli a határozatot, miszerint uniós különleges képviselőt jelölnének ki mind a Dél-Kaukázus, mind pedig a dél-mediterrán térség felelőséül, valamint létrehoznának egy dél-mediterrán térségért felelős munkacsoportot; úgy véli, hogy mérlegelni kell egy hasonló munkacsoport létrehozását a Dél-Kaukázus tekintetében; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy az EU-nak a Dnyeszteren túli konfliktusról szóló 5+2-es tárgyalásokban játszott proaktív szerepét megfelelő források álljanak rendelkezésre, különösen az EU különleges képviselője megbízatásának megszüntetése óta;

| 89. | hangsúlyozza, hogy a regionális konfliktusokat nem lehet a kulturális környezet figyelembevétele nélkül vizsgálni; felszólít arra, hogy hajtsanak végre egységes stratégiát a Blue Shield (Kék Pajzs) által bevezetett egységes stratégia mintájára, amely a konfliktusok megelőzése és a béke helyreállítása terén szerepet ad a kultúrának; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy a regionális konfliktusokat nem lehet a kulturális környezet figyelembevétele nélkül vizsgálni; felszólít arra, hogy hajtsanak végre egységes stratégiát a Blue Shield (Kék Pajzs) által bevezetett egységes stratégia mintájára, amely a konfliktusok megelőzése és a béke helyreállítása terén szerepet ad a kultúrának;

| 90. | üdvözli a nemzetközi szervezetek, különösen az EBESZ és az ENSZ ügynökségei által a konfliktusokban és konfliktus utáni helyzetekben a helyszínen, és a szomszédos országokban a fenntartható fejlődés támogatása érdekében végzett munkát, nevezetesen az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalának hosszú távú elkötelezettségét a palesztin menekültek ügye iránt; |
| --- | --- |

90.

üdvözli a nemzetközi szervezetek, különösen az EBESZ és az ENSZ ügynökségei által a konfliktusokban és konfliktus utáni helyzetekben a helyszínen, és a szomszédos országokban a fenntartható fejlődés támogatása érdekében végzett munkát, nevezetesen az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalának hosszú távú elkötelezettségét a palesztin menekültek ügye iránt;

| 91. | támogatja a fejlesztés és a béke érdekében a keleti szomszédságba tartozó partnerországokban kifejtett uniós humanitárius tevékenységet, nevezetesen az Unió jelentős hozzájárulását az UNRWA-hoz; ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy e fellépés egyelőre nem vonja maga után azt, hogy az Unió elsőrendű politikai szereplőként lépne fel a Közel-Keleten; arra buzdítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a régióban az Unió jelenléte és fellépése olyan politikai súlyt kapjon, amely arányban áll a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési támogatások terén megvalósuló határozott kötelezettségvállalásával; |
| --- | --- |

91.

támogatja a fejlesztés és a béke érdekében a keleti szomszédságba tartozó partnerországokban kifejtett uniós humanitárius tevékenységet, nevezetesen az Unió jelentős hozzájárulását az UNRWA-hoz; ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy e fellépés egyelőre nem vonja maga után azt, hogy az Unió elsőrendű politikai szereplőként lépne fel a Közel-Keleten; arra buzdítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy a régióban az Unió jelenléte és fellépése olyan politikai súlyt kapjon, amely arányban áll a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési támogatások terén megvalósuló határozott kötelezettségvállalásával;

Parlamenti dimenzió

| 92. | hangsúlyozza az Európai Parlament jelentős szerepét, amelyet a parlamenti delegációk és a parlamenti közgyűlésekbe küldött delegációk révén játszik a politikai párbeszéd erősítésében és a mindenre kiterjedő szabadság, a demokratikus reformok és a jogállamiság előmozdításában a szomszédos partnerországokban, és hangsúlyozza, hogy talán többek között ezek a kapcsolatok is alkalmat nyújthatnának a jövőben alkalmazandó feltételek teljesítésének értékelésére, valamint a két- és többoldalú együttműködéseknek az események és az elért haladás fényében történő kiigazítására; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza az Európai Parlament jelentős szerepét, amelyet a parlamenti delegációk és a parlamenti közgyűlésekbe küldött delegációk révén játszik a politikai párbeszéd erősítésében és a mindenre kiterjedő szabadság, a demokratikus reformok és a jogállamiság előmozdításában a szomszédos partnerországokban, és hangsúlyozza, hogy talán többek között ezek a kapcsolatok is alkalmat nyújthatnának a jövőben alkalmazandó feltételek teljesítésének értékelésére, valamint a két- és többoldalú együttműködéseknek az események és az elért haladás fényében történő kiigazítására;

| 93. | újból megerősíti, hogy a többoldalú parlamenti közgyűlések, mint például az Euronest és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés kulcsfontosságú szerepet játszanak az EU és partnerországai és maguk a partnerországok közötti bizalom és koherencia kiépítésében, és ezért jelentősen hozzájárulnak a keleti partnerség és az Unió a Mediterrán Térségért célkitűzéseinek eléréséhez; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy a lehető legmesszebbmenőkig vonják be az Euronest képviselőit a keleti partnerség többoldalú együttműködési struktúráiba és platformjaiba; ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésnek az Unió a Mediterrán Térségért törvényes parlamenti intézményeként való elismerésére; hangsúlyozza, hogy egy önálló titkárság növelni fogja az EURONEST és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés munkájának koherenciáját és a keleti és a déli regionális dimenzióhoz tervezett ENP-programokkal való konzisztenciáját; |
| --- | --- |

93.

újból megerősíti, hogy a többoldalú parlamenti közgyűlések, mint például az Euronest és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés kulcsfontosságú szerepet játszanak az EU és partnerországai és maguk a partnerországok közötti bizalom és koherencia kiépítésében, és ezért jelentősen hozzájárulnak a keleti partnerség és az Unió a Mediterrán Térségért célkitűzéseinek eléréséhez; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy a lehető legmesszebbmenőkig vonják be az Euronest képviselőit a keleti partnerség többoldalú együttműködési struktúráiba és platformjaiba; ragaszkodik ahhoz, hogy szükség van az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésnek az Unió a Mediterrán Térségért törvényes parlamenti intézményeként való elismerésére; hangsúlyozza, hogy egy önálló titkárság növelni fogja az EURONEST és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés munkájának koherenciáját és a keleti és a déli regionális dimenzióhoz tervezett ENP-programokkal való konzisztenciáját;

| 94. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítson fokozott pénzügyi, technikai és szakértői támogatást a keleti partnerséghez tartozó országok nemzeti parlamentjei számára az átfogó intézményfejlesztési program keretében annak érdekében, hogy megerősítsék hatékonyságukat, átláthatóságukat és elszámoltathatóságukat, ami elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy a parlamentek megfelelően betölthessék szerepüket a demokratikus döntéshozatal folyamatában; |
| --- | --- |

94.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy biztosítson fokozott pénzügyi, technikai és szakértői támogatást a keleti partnerséghez tartozó országok nemzeti parlamentjei számára az átfogó intézményfejlesztési program keretében annak érdekében, hogy megerősítsék hatékonyságukat, átláthatóságukat és elszámoltathatóságukat, ami elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy a parlamentek megfelelően betölthessék szerepüket a demokratikus döntéshozatal folyamatában;

| 95. | megerősíti, hogy nyitott az iránt, hogy üdvözölje a fehérorosz parlament képviselőit az Euronest Parlamenti Közgyűlésben, amint a nemzetközi közösség – többek között az EBESZ – demokratikusnak minősíti a fehéroroszországi parlamenti választásokat; |
| --- | --- |

95.

megerősíti, hogy nyitott az iránt, hogy üdvözölje a fehérorosz parlament képviselőit az Euronest Parlamenti Közgyűlésben, amint a nemzetközi közösség – többek között az EBESZ – demokratikusnak minősíti a fehéroroszországi parlamenti választásokat;

Finanszírozás

| 96. | üdvözli az új Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre és az ENP-finanszírozás növelésére irányuló javaslatot, amelyet korábbi állásfoglalásaiban kért; úgy véli, hogy a források elosztásának rugalmasnak és mindkét régió számára megfelelőnek kell lennie, a regionális egyensúly megtartása mellett, valamint, hogy a partnerországoknak a teljesítményén, a reformok terén vállalt kötelezettségein és az elért haladáson, továbbá szükségleteiken és kapacitásaikon alapuló megközelítésre van szükség; megállapítja, hogy a rugalmasabb megközelítésnek és az egyszerűsítésnek meg kell felelnie a demokratikus vizsgálat szempontjainak, és a kiadások szigorúbb ellenőrzését kell maga után vonnia; |
| --- | --- |

96.

üdvözli az új Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre és az ENP-finanszírozás növelésére irányuló javaslatot, amelyet korábbi állásfoglalásaiban kért; úgy véli, hogy a források elosztásának rugalmasnak és mindkét régió számára megfelelőnek kell lennie, a regionális egyensúly megtartása mellett, valamint, hogy a partnerországoknak a teljesítményén, a reformok terén vállalt kötelezettségein és az elért haladáson, továbbá szükségleteiken és kapacitásaikon alapuló megközelítésre van szükség; megállapítja, hogy a rugalmasabb megközelítésnek és az egyszerűsítésnek meg kell felelnie a demokratikus vizsgálat szempontjainak, és a kiadások szigorúbb ellenőrzését kell maga után vonnia;

| 97. | úgy véli, hogy fontos a keleti és a déli térség közötti megfelelő egyensúly fenntartása, különösen mivel a keleti szomszéd államok a keleti partnerséggel kapcsolatos programokat és reformokat hajtanak végre, és uniós kilátásokkal rendelkeznek; ugyanakkor úgy véli, ez az egyensúly nem tekinthető véglegesen rögzítettnek; teljes mértékben támogatja a differenciált, teljesítményfüggő rugalmas pénzügyi támogatás elvét, amely a valódi igényeken, a felvevőképességen és a megvalósított célokon alapszik; |
| --- | --- |

97.

úgy véli, hogy fontos a keleti és a déli térség közötti megfelelő egyensúly fenntartása, különösen mivel a keleti szomszéd államok a keleti partnerséggel kapcsolatos programokat és reformokat hajtanak végre, és uniós kilátásokkal rendelkeznek; ugyanakkor úgy véli, ez az egyensúly nem tekinthető véglegesen rögzítettnek; teljes mértékben támogatja a differenciált, teljesítményfüggő rugalmas pénzügyi támogatás elvét, amely a valódi igényeken, a felvevőképességen és a megvalósított célokon alapszik;

| 98. | úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának összhangban kell lennie a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret jelenleg zajló értékelésével és a 2013 utáni időszakra vonatkozó tárgyalásokkal, és a felülvizsgálatot ezek keretében kell elvégezni, mégpedig azzal a céllal, hogy a szomszédságpolitika finanszírozására vonatkozó tárgyalásokat 2012 és 2013 során ne kezdjék újra; |
| --- | --- |

98.

úgy véli, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának összhangban kell lennie a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret jelenleg zajló értékelésével és a 2013 utáni időszakra vonatkozó tárgyalásokkal, és a felülvizsgálatot ezek keretében kell elvégezni, mégpedig azzal a céllal, hogy a szomszédságpolitika finanszírozására vonatkozó tárgyalásokat 2012 és 2013 során ne kezdjék újra;

| 99. | jelentős mértékű növelést követel az uniós költségvetés 4. költségvetési tételében az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) számára, tekintve, hogy – jóllehet az elmúlt évek során az Európai Unió és a partnerországai közötti fokozott együttműködés és a fokozatos gazdasági integráció előmozdítása terén történt némi előrehaladás – többet kell tenni, mivel új kihívások és együttműködési területek jelennek meg; |
| --- | --- |

99.

jelentős mértékű növelést követel az uniós költségvetés 4. költségvetési tételében az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) számára, tekintve, hogy – jóllehet az elmúlt évek során az Európai Unió és a partnerországai közötti fokozott együttműködés és a fokozatos gazdasági integráció előmozdítása terén történt némi előrehaladás – többet kell tenni, mivel új kihívások és együttműködési területek jelennek meg;

| 100. | rámutat, hogy az ENP fokozottabb finanszírozásához szükséges előirányzatok újbóli megállapításának egyértelmű prioritásokon kell alapulnia, és nem lehet az Unió egyetlen válságkezelési és békeépítési eszközének – a Stabilitási Eszköznek – a kárára, a Bizottság által javasoltakkal összhangban; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi államadósággal kapcsolatos válság nem befolyásolhatja az ENP finanszírozását; |
| --- | --- |

100.

rámutat, hogy az ENP fokozottabb finanszírozásához szükséges előirányzatok újbóli megállapításának egyértelmű prioritásokon kell alapulnia, és nem lehet az Unió egyetlen válságkezelési és békeépítési eszközének – a Stabilitási Eszköznek – a kárára, a Bizottság által javasoltakkal összhangban; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi államadósággal kapcsolatos válság nem befolyásolhatja az ENP finanszírozását;

| 101. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló ENP-források nagy százalékát tanácsadásra költötték el projektek és programok helyett, és ennek kapcsán felszólít arra, hogy gyorsan állítsák vissza az egyensúlyt az új eszközben, ami az alkalmazását illeti; |
| --- | --- |

101.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelkezésre álló ENP-források nagy százalékát tanácsadásra költötték el projektek és programok helyett, és ennek kapcsán felszólít arra, hogy gyorsan állítsák vissza az egyensúlyt az új eszközben, ami az alkalmazását illeti;

| 102. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy amennyiben az EU humanitárius segélyt mozgósít, ügyelni kell a rehabilitáció, az újjáépítés és a fejlesztés közötti megfelelő átmenetre annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a forradalmak bizonyos destruktív következményeit; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy amennyiben az EU humanitárius segélyt mozgósít, ügyelni kell a rehabilitáció, az újjáépítés és a fejlesztés közötti megfelelő átmenetre annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a forradalmak bizonyos destruktív következményeit;

| 103. | úgy ítél meg, hogy a civil társadalmi eszközre az ENI szerves részeként kell tekinteni; azt javasolja, hogy amennyiben az államok nem kielégítő teljesítményük miatt nem képesek eleget tenni a finanszírozási feltételeknek, úgy meg lehetne fontolni az ENI-pénzeszközök kezelésének átirányítását a civil társadalmi eszközhöz; |
| --- | --- |

103.

úgy ítél meg, hogy a civil társadalmi eszközre az ENI szerves részeként kell tekinteni; azt javasolja, hogy amennyiben az államok nem kielégítő teljesítményük miatt nem képesek eleget tenni a finanszírozási feltételeknek, úgy meg lehetne fontolni az ENI-pénzeszközök kezelésének átirányítását a civil társadalmi eszközhöz;

| 104. | hangsúlyozza az európai szomszédsági eszköz kulcsszerepét az EU makroregionális stratégiáinak – például a balti-tengeri térségre és a Duna régióra irányuló uniós stratégiák – támogatásában azáltal, hogy finanszírozást nyújt e stratégiák külső dimenziójához, amely legfőképpen a szomszédos országok részvételével zajló tevékenységeket foglal magában; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza az európai szomszédsági eszköz kulcsszerepét az EU makroregionális stratégiáinak – például a balti-tengeri térségre és a Duna régióra irányuló uniós stratégiák – támogatásában azáltal, hogy finanszírozást nyújt e stratégiák külső dimenziójához, amely legfőképpen a szomszédos országok részvételével zajló tevékenységeket foglal magában;

| 105. | hangsúlyozza, hogy a források elosztásának korlátozott számú, egyértelműen definiált prioritáson és a partnerekkel közösen megállapított, mérhető célkitűzésen, valamint egyértelmű feltételeken és a már elért haladáson kellene alapulnia, a partnerországok szükségleteit figyelembe véve; hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatást kizárólag akkor lenne szabad felhasználni, ha megvannak a garanciák a hatékony költségvetési gazdálkodásra, és a rendelkezésre álló eszközös teljes skáláját oly módon kellene felhasználni, hogy az jobban tükrözze a prioritásokat; ehhez kapcsolódóan közli, hogy jobb közbeszerzési jogszabályokra és költségvetési gazdálkodásra van szükség az ENP-országokban; |
| --- | --- |

105.

hangsúlyozza, hogy a források elosztásának korlátozott számú, egyértelműen definiált prioritáson és a partnerekkel közösen megállapított, mérhető célkitűzésen, valamint egyértelmű feltételeken és a már elért haladáson kellene alapulnia, a partnerországok szükségleteit figyelembe véve; hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatást kizárólag akkor lenne szabad felhasználni, ha megvannak a garanciák a hatékony költségvetési gazdálkodásra, és a rendelkezésre álló eszközös teljes skáláját oly módon kellene felhasználni, hogy az jobban tükrözze a prioritásokat; ehhez kapcsolódóan közli, hogy jobb közbeszerzési jogszabályokra és költségvetési gazdálkodásra van szükség az ENP-országokban;

| 106. | hangsúlyozza, hogy a szomszédos országoknak valamely uniós tagállam vagy az EU által az ENP keretein belül nyújtott segítségnek következetesebbnek kell lennie; előnyben részesít minden olyan mechanizmust, amely anélkül segítené elő a különböző uniós adományozók ENP-országokban kifejtett tevékenységének összehangolását és gördülékenyebbé tételét, hogy fölösleges adminisztrációs terhet okozna; |
| --- | --- |

106.

hangsúlyozza, hogy a szomszédos országoknak valamely uniós tagállam vagy az EU által az ENP keretein belül nyújtott segítségnek következetesebbnek kell lennie; előnyben részesít minden olyan mechanizmust, amely anélkül segítené elő a különböző uniós adományozók ENP-országokban kifejtett tevékenységének összehangolását és gördülékenyebbé tételét, hogy fölösleges adminisztrációs terhet okozna;

| 107. | rámutat, hogy – jóllehet a támogatás lendületet adhat az ENP-országok számára – nem elegendő a fenntartható és tartós fejlődés garantálásához; ezért felszólítja az ENP-országokat, hogy erősítsék meg és mobilizálják belföldi forrásaikat, hozzanak létre átlátható adózási rendszereket, hatékonyan vonják be a magánszférát, a helyi önkormányzatokat és a civil társadalmat az ENP programjába, és vállaljanak nagyobb felelősséget az ENP-projektek iránt; |
| --- | --- |

107.

rámutat, hogy – jóllehet a támogatás lendületet adhat az ENP-országok számára – nem elegendő a fenntartható és tartós fejlődés garantálásához; ezért felszólítja az ENP-országokat, hogy erősítsék meg és mobilizálják belföldi forrásaikat, hozzanak létre átlátható adózási rendszereket, hatékonyan vonják be a magánszférát, a helyi önkormányzatokat és a civil társadalmat az ENP programjába, és vállaljanak nagyobb felelősséget az ENP-projektek iránt;

| 108. | üdvözli a G8-csoporthoz tartozó tagországok azon határozatát, hogy növelik a hitelfelvételi lehetőségeket a déli partnerség azon országai javára, amelyekben megindult a demokratikus átmenet; úgy véli, hogy a Deauville-i Partnerség keretében 2011. május 27-én vállalt kötelezettségek ösztönözni tudják a demokrácia és a fejlesztés érdekében történő pénzügyi mobilizációt az Európai Unió partnerországaiban; |
| --- | --- |

108.

üdvözli a G8-csoporthoz tartozó tagországok azon határozatát, hogy növelik a hitelfelvételi lehetőségeket a déli partnerség azon országai javára, amelyekben megindult a demokratikus átmenet; úgy véli, hogy a Deauville-i Partnerség keretében 2011. május 27-én vállalt kötelezettségek ösztönözni tudják a demokrácia és a fejlesztés érdekében történő pénzügyi mobilizációt az Európai Unió partnerországaiban;

| 109. | az „arab tavasznak”, valamint annak fényében, hogy a keleti partnerség néhány országában visszaszorulóban van a demokrácia, az európai szomszédságpolitika keretében korábban használt pénzügyi eszközök különösen önkritikus értékelésére kér fel, különös tekintettel a demokrácia, az emberi jogok, a kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, az intézményfejlesztés és a civil társadalom támogatása terén való működésükre; úgy véli, hogy az EU-nak új megközelítésmódot kell alkalmaznia a konfliktusmegelőzésre irányuló együttműködés megerősítése céljából; |
| --- | --- |

109.

az „arab tavasznak”, valamint annak fényében, hogy a keleti partnerség néhány országában visszaszorulóban van a demokrácia, az európai szomszédságpolitika keretében korábban használt pénzügyi eszközök különösen önkritikus értékelésére kér fel, különös tekintettel a demokrácia, az emberi jogok, a kormányzás, a korrupció elleni küzdelem, az intézményfejlesztés és a civil társadalom támogatása terén való működésükre; úgy véli, hogy az EU-nak új megközelítésmódot kell alkalmaznia a konfliktusmegelőzésre irányuló együttműködés megerősítése céljából;

| 110. | határozott meggyőződése, hogy a felülvizsgálat keretében a Palesztin Nemzeti Hatóságnak és az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalának (UNRWA) nyújtott pénzügyi támogatást is meg kell vizsgálni, és a szomszédságpolitika szerves részeként be kell vonni a hosszú távú tervezésbe; úgy véli, hogy nem állja meg a helyét az az érv, miszerint a régió politikai instabilitása és a békefolyamat sajátosságai csupán ideiglenes tervezést és eseti megerősítést tesz lehetővé; |
| --- | --- |

110.

határozott meggyőződése, hogy a felülvizsgálat keretében a Palesztin Nemzeti Hatóságnak és az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalának (UNRWA) nyújtott pénzügyi támogatást is meg kell vizsgálni, és a szomszédságpolitika szerves részeként be kell vonni a hosszú távú tervezésbe; úgy véli, hogy nem állja meg a helyét az az érv, miszerint a régió politikai instabilitása és a békefolyamat sajátosságai csupán ideiglenes tervezést és eseti megerősítést tesz lehetővé;

| 111. | a jelenlegi – különösen a déli szomszédos államokban jelentkező – sürgető igényeket figyelembe véve gyors megállapodást sürget az Európai Parlament és a Tanács között a szomszédsági eszköz 2012–2013-as időszakban történő megerősítésére irányuló javaslatról; ezenkívül felkéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul teljesítsék a földközi-tengeri régió déli részével és a keleti partnerséggel szembeni kétoldalú kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

111.

a jelenlegi – különösen a déli szomszédos államokban jelentkező – sürgető igényeket figyelembe véve gyors megállapodást sürget az Európai Parlament és a Tanács között a szomszédsági eszköz 2012–2013-as időszakban történő megerősítésére irányuló javaslatról; ezenkívül felkéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul teljesítsék a földközi-tengeri régió déli részével és a keleti partnerséggel szembeni kétoldalú kötelezettségeiket;

| 112. | ragaszkodik hozzá, hogy a Tanács minden további késedelem nélkül fogadja el a Bizottság által 2008 májusában előterjesztett és a Parlament által 2008. július 8-án elfogadott ENPI-rendelet 23. cikkét módosító jogalkotási javaslatot, amely lehetővé tenné korábbi műveletekből visszamaradt pénzeszközök újbóli befektetését; emlékeztet arra, hogy ez az intézkedés már adottnak tekinthető és tükröződik az ENP felülvizsgálatának finanszírozására tett javaslatban a 2011–2013. évi költségvetésekben; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje, milyen más módokon lehet biztosítani, hogy haladéktalanul további kockázatitőke-alapokat bocsáthassanak rendelkezésre az EBB-n keresztül, mind a déli, mind pedig a keleti dimenzió számára; |
| --- | --- |

112.

ragaszkodik hozzá, hogy a Tanács minden további késedelem nélkül fogadja el a Bizottság által 2008 májusában előterjesztett és a Parlament által 2008. július 8-án elfogadott ENPI-rendelet 23. cikkét módosító jogalkotási javaslatot, amely lehetővé tenné korábbi műveletekből visszamaradt pénzeszközök újbóli befektetését; emlékeztet arra, hogy ez az intézkedés már adottnak tekinthető és tükröződik az ENP felülvizsgálatának finanszírozására tett javaslatban a 2011–2013. évi költségvetésekben; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje, milyen más módokon lehet biztosítani, hogy haladéktalanul további kockázatitőke-alapokat bocsáthassanak rendelkezésre az EBB-n keresztül, mind a déli, mind pedig a keleti dimenzió számára;

| 113. | üdvözli az Európai Beruházási Bank – többek között az Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszközön keresztül – és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) munkáját, és hangsúlyozza, hogy fokozottabb együttműködésre van szükség egyéb, ezekben az országokban ugyancsak aktív tevékenységet végző nemzeti és nemzetközi pénzügyi intézményekkel; támogatja az EBRD alapszabályának módosítását annak érdekében, hogy a déli szomszédság partnerországai is jogosultak legyenek a támogatásra, ügyelve arra, hogy az EBB és az EBRD között – amelyek mindegyike többségében európai tulajdonú – gyümölcsöző együttműködési kapcsolat, ne pedig verseny alakuljon ki; |
| --- | --- |

113.

üdvözli az Európai Beruházási Bank – többek között az Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszközön keresztül – és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) munkáját, és hangsúlyozza, hogy fokozottabb együttműködésre van szükség egyéb, ezekben az országokban ugyancsak aktív tevékenységet végző nemzeti és nemzetközi pénzügyi intézményekkel; támogatja az EBRD alapszabályának módosítását annak érdekében, hogy a déli szomszédság partnerországai is jogosultak legyenek a támogatásra, ügyelve arra, hogy az EBB és az EBRD között – amelyek mindegyike többségében európai tulajdonú – gyümölcsöző együttműködési kapcsolat, ne pedig verseny alakuljon ki;

*

* *

| 114. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), a tagállamok és az ENP-országok kormányának és parlamentjének, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának. |
| --- | --- |

114.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), a tagállamok és az ENP-országok kormányának és parlamentjének, valamint az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárának.

---

(1)  HL L 310., 2006.11.9., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0413.

(3)  HL L 188., 2011.7.19., 24. o.

(4)  HL L 221., 2011.8.27., 5. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0154.

(7)  HL C 287 E., 2006.11.24., 312. o.

(8)  HL C 282 E., 2008.11.6, 443. o.

(9)  HL C 303 E., 2006.12.13, 760. o.

(10)  HL C 285 E., 2009.11.26, 11. o.

(11)  HL C 76 E., 2010.3.25, 83. o.

(12)  HL C 76 E., 2010.3.25, 76. o.

(13)  HL C 41 E., 2009.2.19, 64. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0025.

(15)  HL C 161. E, 2011.5.31., 126. o.

(16)  HL C 161. E, 2011.5.31., 136. o.

(17)  HL C 308. E, 2011.10.20., 81. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0038.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0064.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0095.

(21)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0386.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0387.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0239.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/45

---

2011. december 14., szerdaAz EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások

P7_TA(2011)0577

Az Európai Parlament 2011. december 14-i állásfoglalása az EU terrorizmus elleni politikájáról: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások (2010/2311(INI))

2013/C 168 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Alapjogi Chartára, az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ide vonatkozó cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Chartára, az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ide vonatkozó cikkeire,

| — | tekintettel a 2003-as európai biztonsági stratégiára (1) és annak 2008-as végrehajtási jelentésére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-as európai biztonsági stratégiára (1) és annak 2008-as végrehajtási jelentésére (2),

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatra (3) – amelyet a 2008/919/IB kerethatározat (4) módosított –, és különösen annak a sértettek védelméről és támogatásról szóló 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatra (3) – amelyet a 2008/919/IB kerethatározat (4) módosított –, és különösen annak a sértettek védelméről és támogatásról szóló 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2005. évi terrorizmusellenes stratégiájára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2005. évi terrorizmusellenes stratégiájára (5),

| — | tekintettel az Európai Uniónak a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló stratégiájára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló stratégiájára (6),

| — | tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (7), valamint „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában. A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2010. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (7), valamint „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítása a polgárok szolgálatában. A stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2010. április 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0171),

| — | tekintettel az Europol által készített, „A terrorizmus az EU-ban és 2011-es előrejelzési jelentés” című dokumentumra (TE-SAT 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol által készített, „A terrorizmus az EU-ban és 2011-es előrejelzési jelentés” című dokumentumra (TE-SAT 2011),

| — | tekintettel „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2010. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0386), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2010. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2010)0386),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2010. november 24-i véleményére „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című közleményről (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2010. november 24-i véleményére „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című közleményről (8),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című közleményről (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére „Az EU terrorizmusellenes politikája: legfőbb eredmények és jövőbeni kihívások” című közleményről (9),

| — | tekintettel „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása: öt lépés a biztonságosabb Európa felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2010)0673),

| — | tekintettel az Európa Tanács az erőszakos bűncselekmények áldozatainak kártalanításáról szóló, 1983. évi egyezményére (Európai szerződések sorozat, 116. szám), az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló, 2005. évi egyezményére (Európai szerződések sorozat, 196. szám), az Európa Tanács a terrorcselekmények áldozatainak védelméről szóló, 2005. évi iránymutatására és az Európa Tanács a bűncselekmények áldozatainak történő segítségnyújtásról szóló, 2006. évi 8. sz. ajánlására, valamint a bűncselekmények sértettjeinek támogatására, védelmére, és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0275), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács az erőszakos bűncselekmények áldozatainak kártalanításáról szóló, 1983. évi egyezményére (Európai szerződések sorozat, 116. szám), az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló, 2005. évi egyezményére (Európai szerződések sorozat, 196. szám), az Európa Tanács a terrorcselekmények áldozatainak védelméről szóló, 2005. évi iránymutatására és az Európa Tanács a bűncselekmények áldozatainak történő segítségnyújtásról szóló, 2006. évi 8. sz. ajánlására, valamint a bűncselekmények sértettjeinek támogatására, védelmére, és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0275),

| — | tekintettel a hetedik kutatási keretprogram félidős felülvizsgálatára és a „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innováció-finanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hetedik kutatási keretprogram félidős felülvizsgálatára és a „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innováció-finanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyvre,

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos különböző állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos különböző állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a terrorizmus leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletre (10) és a terrorizmus leküzdésére vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, 2001. december 27-i 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspontra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletre (10) és a terrorizmus leküzdésére vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, 2001. december 27-i 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspontra (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Jogi bizottság véleményére (A7-0286/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Jogi bizottság véleményére (A7-0286/2011),

| A. | mivel a 2001. szeptember 11-i kegyetlen támadásokat követően a 21. század első évtizede a „Terrorizmus elleni háború” jegyében telt, különös tekintettel az Egyesült Államok megközelítésére; mivel, bár az említett és ahhoz hasonló erejű támadások nem Európa területén történtek, tervezésüket és előkészítésüket részben Európában hajtották végre, és azokat sok európai a saját értékei és életvitele elleni támadásnak tekintette; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2001. szeptember 11-i kegyetlen támadásokat követően a 21. század első évtizede a „Terrorizmus elleni háború” jegyében telt, különös tekintettel az Egyesült Államok megközelítésére; mivel, bár az említett és ahhoz hasonló erejű támadások nem Európa területén történtek, tervezésüket és előkészítésüket részben Európában hajtották végre, és azokat sok európai a saját értékei és életvitele elleni támadásnak tekintette;

| B. | mivel az Európai Unió a XXI. században fokozottan a terrorizmus célpontja és áldozata lett, és állandóan jelen lévő fenyegetéssel néz szembe; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió a XXI. században fokozottan a terrorizmus célpontja és áldozata lett, és állandóan jelen lévő fenyegetéssel néz szembe;

| C. | mivel az egyesült államokbeli 2011. szeptemberi támadások óta az EU területén végrehajtott súlyos támadások – köztük a 2004-es madridi terrortámadás és a 2005-ös londoni merénylet – jelentős hatással volt az uniós polgárok kollektív biztonságérzetére; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyesült államokbeli 2011. szeptemberi támadások óta az EU területén végrehajtott súlyos támadások – köztük a 2004-es madridi terrortámadás és a 2005-ös londoni merénylet – jelentős hatással volt az uniós polgárok kollektív biztonságérzetére;

| D. | mivel az Europol a terrorizmus helyzetéről és alakulásáról szóló 2011. évi jelentése (TE-SAT 2011) szerint az EU területén a terrortámadások kockázata továbbra is magas, és a terrorizmus és a szervezett bűnözés közötti összefonódás a jelek szerint mélyül; a jelentés megállapítja továbbá, hogy a szeparatista terrorszervezetek által vállalt vagy nekik tulajdonított terrortámadások a 2006-os szinthez képest csökkenő tendenciát mutatnak, bár az Európában elkövetett összes terrortámadás többségét még mindig ezek teszik ki; |
| --- | --- |

D.

mivel az Europol a terrorizmus helyzetéről és alakulásáról szóló 2011. évi jelentése (TE-SAT 2011) szerint az EU területén a terrortámadások kockázata továbbra is magas, és a terrorizmus és a szervezett bűnözés közötti összefonódás a jelek szerint mélyül; a jelentés megállapítja továbbá, hogy a szeparatista terrorszervezetek által vállalt vagy nekik tulajdonított terrortámadások a 2006-os szinthez képest csökkenő tendenciát mutatnak, bár az Európában elkövetett összes terrortámadás többségét még mindig ezek teszik ki;

| E. | mivel a stockholmi program két – a belső biztonságot érintő – fenyegetést nevez meg, a nemzetközi terrorizmust és a szervezett bűnözést, és mivel számos esetben e fenyegetések ugyanazt a tevékenységi területet érintik, például a fegyver- és kábítószer-kereskedelmet; |
| --- | --- |

E.

mivel a stockholmi program két – a belső biztonságot érintő – fenyegetést nevez meg, a nemzetközi terrorizmust és a szervezett bűnözést, és mivel számos esetben e fenyegetések ugyanazt a tevékenységi területet érintik, például a fegyver- és kábítószer-kereskedelmet;

| F. | mivel a terrorizmus nem új keletű jelenség; mivel az elmúlt évtizedekben a terrorizmus új formákban jelent meg – pl. kiberterrorizmus –, a terroristahálózatok struktúrájukat, eszközeiket és finanszírozásukat tekintve összetettebbé váltak, és ezzel a terrorfenyegetés is összetettebb lett; mivel a terrorizmus elleni küzdelem mindig is a tagállamok hatáskörébe tartozott és a szokásos bűnüldöző tevékenység részét képezte; mivel november 11-e, valamint a madridi és a londoni merényletek alapvető változást hoztak a terrorizmus jelenségének felfogásában, valamint a terrorizmus elleni küzdelemben használt módszerekben és eszközökben; mivel az említett merényletek óta a terrorizmus nem csupán a tagállamok nemzetbiztonságát, hanem az Európai Unió egészének biztonságát érintő probléma, így a megoldása más jogi keretet kíván; |
| --- | --- |

F.

mivel a terrorizmus nem új keletű jelenség; mivel az elmúlt évtizedekben a terrorizmus új formákban jelent meg – pl. kiberterrorizmus –, a terroristahálózatok struktúrájukat, eszközeiket és finanszírozásukat tekintve összetettebbé váltak, és ezzel a terrorfenyegetés is összetettebb lett; mivel a terrorizmus elleni küzdelem mindig is a tagállamok hatáskörébe tartozott és a szokásos bűnüldöző tevékenység részét képezte; mivel november 11-e, valamint a madridi és a londoni merényletek alapvető változást hoztak a terrorizmus jelenségének felfogásában, valamint a terrorizmus elleni küzdelemben használt módszerekben és eszközökben; mivel az említett merényletek óta a terrorizmus nem csupán a tagállamok nemzetbiztonságát, hanem az Európai Unió egészének biztonságát érintő probléma, így a megoldása más jogi keretet kíván;

| G. | mivel a terrorizmus egyértelmű, nemzetközileg elfogadott meghatározásának hiányában az EU a 2002/475/IB kerethatározatban meghatározást adott a terrorista bűncselekmények fogalmára; |
| --- | --- |

G.

mivel a terrorizmus egyértelmű, nemzetközileg elfogadott meghatározásának hiányában az EU a 2002/475/IB kerethatározatban meghatározást adott a terrorista bűncselekmények fogalmára;

| H. | mivel a nemzetközi együttműködés elengedhetetlen a terroristák pénzügyi, logisztikai és műveleti bázisaiktól való megfosztásához; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemzetközi együttműködés elengedhetetlen a terroristák pénzügyi, logisztikai és műveleti bázisaiktól való megfosztásához;

| I. | mivel a terroresemények és a fenyegetettség mértéke az uniós tagállamok körében ugyan eltérő, szükség van közös uniós megközelítésre, mert a terrorista műveletek gyakran összeurópai szintűek, és a terroristák cselekményeik elkövetése során hasznot húznak az európai jogszabályok, a terrorellenes kapacitások sokféleségéből, és a határellenőrzés eltörléséből; |
| --- | --- |

I.

mivel a terroresemények és a fenyegetettség mértéke az uniós tagállamok körében ugyan eltérő, szükség van közös uniós megközelítésre, mert a terrorista műveletek gyakran összeurópai szintűek, és a terroristák cselekményeik elkövetése során hasznot húznak az európai jogszabályok, a terrorellenes kapacitások sokféleségéből, és a határellenőrzés eltörléséből;

| J. | mivel az uniós polgárok és mások is azt kívánják, hogy biztonságukat és védelmüket garantálják az Unión belül és másutt is, és az Uniónak fontos szerepet kell ebben játszania; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós polgárok és mások is azt kívánják, hogy biztonságukat és védelmüket garantálják az Unión belül és másutt is, és az Uniónak fontos szerepet kell ebben játszania;

| K. | mivel a terrorcselekmények súlyosan veszélyeztetik az emberi jogokat, fenyegetik a demokráciát, a jogszerűen létrejött kormányok destabilizálására irányulnak, aláássák a plurális civil társadalmakat, és rombolják az emberek félelemtől mentes életről alkotott elképzelését; |
| --- | --- |

K.

mivel a terrorcselekmények súlyosan veszélyeztetik az emberi jogokat, fenyegetik a demokráciát, a jogszerűen létrejött kormányok destabilizálására irányulnak, aláássák a plurális civil társadalmakat, és rombolják az emberek félelemtől mentes életről alkotott elképzelését;

| L. | mivel a terrorizmus elleni szakpolitikáknak a terrorizmus fő szándékát – azaz szabad, nyitott és demokratikus társadalmi berendezkedésünk szétzúzását – kell megakadályozniuk, valamint meg kell előzniük a merényletek végrehajtását; mivel a terrorizmus elleni küzdelem elsődleges célja a demokratikus társadalmak hálójának védelme és megerősítése, a polgári szabadságjogok és a demokratikus ellenőrzés biztosítása, az európai polgárok biztonságának garantálása, a terrorcselekményekért felelős szereplők azonosítása és eljárás alá vonása, valamint a terrortámadások következményeire az integrációs politikákkal, a határokon átnyúló igazságügyi és rendőrségi együttműködéssel, továbbá hatékony és összehangolt uniós szintű stratégiával válaszolva; mivel a terrorizmusellenes politikák hatékonyságát e célkitűzésekhez képest kell felmérni; és mivel a vélhetően leghatékonyabb terrorizmusellenes megközelítés gyújtópontjában az erőszakos extrémizmus és az eszkalálódás megelőzése áll; |
| --- | --- |

L.

mivel a terrorizmus elleni szakpolitikáknak a terrorizmus fő szándékát – azaz szabad, nyitott és demokratikus társadalmi berendezkedésünk szétzúzását – kell megakadályozniuk, valamint meg kell előzniük a merényletek végrehajtását; mivel a terrorizmus elleni küzdelem elsődleges célja a demokratikus társadalmak hálójának védelme és megerősítése, a polgári szabadságjogok és a demokratikus ellenőrzés biztosítása, az európai polgárok biztonságának garantálása, a terrorcselekményekért felelős szereplők azonosítása és eljárás alá vonása, valamint a terrortámadások következményeire az integrációs politikákkal, a határokon átnyúló igazságügyi és rendőrségi együttműködéssel, továbbá hatékony és összehangolt uniós szintű stratégiával válaszolva; mivel a terrorizmusellenes politikák hatékonyságát e célkitűzésekhez képest kell felmérni; és mivel a vélhetően leghatékonyabb terrorizmusellenes megközelítés gyújtópontjában az erőszakos extrémizmus és az eszkalálódás megelőzése áll;

| M. | mivel az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiájának ezért nemcsak a terrorizmus következményeivel, hanem a terrorizmus jelenségének kiváltó okaival is foglalkoznia kell; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiájának ezért nemcsak a terrorizmus következményeivel, hanem a terrorizmus jelenségének kiváltó okaival is foglalkoznia kell;

| N. | mivel az erőszakos extrémizmus elleni küzdelem a terrorizmus megelőzésének és visszaszorításának kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

N.

mivel az erőszakos extrémizmus elleni küzdelem a terrorizmus megelőzésének és visszaszorításának kulcsfontosságú eleme;

| O. | mivel a terrorizmus elleni küzdelem a terrorizmus valamennyi formájával szembeni fellépést jelenti, beleértve a kiberterrorizmust, a narkoterrorizmust és a terrorista csoportok többszörös bűncselekményekkel való összekapcsolhatóságát, valamint a terrorizmus által alkalmazott taktikákat, az illegális finanszírozást, a pénzügyi zsarolást, a pénzmosást és a terrorista csoportok műveleteinek ál-jogalanyokon vagy álintézményeken keresztül történő álcázását is; |
| --- | --- |

O.

mivel a terrorizmus elleni küzdelem a terrorizmus valamennyi formájával szembeni fellépést jelenti, beleértve a kiberterrorizmust, a narkoterrorizmust és a terrorista csoportok többszörös bűncselekményekkel való összekapcsolhatóságát, valamint a terrorizmus által alkalmazott taktikákat, az illegális finanszírozást, a pénzügyi zsarolást, a pénzmosást és a terrorista csoportok műveleteinek ál-jogalanyokon vagy álintézményeken keresztül történő álcázását is;

| P. | mivel a terrorizmus állami szintű probléma, ezért a demokratikus intézmények feladata a terrorizmusellenes politika főbb irányvonalainak kidolgozása és betartása, minél szélesebb körű politikai és társadalmi konszenzusra való törekvés mellett; mivel a terrorizmus ellen az alkotmányos állam keretein belül és a megkerülhetetlen jogállamiság keretében folytatott demokratikus küzdelem a demokratikus intézményekben képviseltetett minden politikai párt közös feladata, függetlenül attól, hogy kormányon van vagy ellenzékben; és mivel tanácsos ezért a terrorizmusellenes politika meghatározását – amely minden demokratikus társadalomban a kormány feladata – távol tartani a pártok közötti törvényes vitáktól és következésképpen a választási versenytől; |
| --- | --- |

P.

mivel a terrorizmus állami szintű probléma, ezért a demokratikus intézmények feladata a terrorizmusellenes politika főbb irányvonalainak kidolgozása és betartása, minél szélesebb körű politikai és társadalmi konszenzusra való törekvés mellett; mivel a terrorizmus ellen az alkotmányos állam keretein belül és a megkerülhetetlen jogállamiság keretében folytatott demokratikus küzdelem a demokratikus intézményekben képviseltetett minden politikai párt közös feladata, függetlenül attól, hogy kormányon van vagy ellenzékben; és mivel tanácsos ezért a terrorizmusellenes politika meghatározását – amely minden demokratikus társadalomban a kormány feladata – távol tartani a pártok közötti törvényes vitáktól és következésképpen a választási versenytől;

| Q. | mivel ésszerű mérlegre tenni a terrorizmus elleni szakpolitikák költségeit és hasznát, mert a politikai döntéshozóknak tudniuk kell, hogy döntéseik elérték-e a kívánt hatást, a polgároknak pedig joguk van választott képviselőik elszámoltatásához; |
| --- | --- |

Q.

mivel ésszerű mérlegre tenni a terrorizmus elleni szakpolitikák költségeit és hasznát, mert a politikai döntéshozóknak tudniuk kell, hogy döntéseik elérték-e a kívánt hatást, a polgároknak pedig joguk van választott képviselőik elszámoltatásához;

| R. | mivel tíz évvel a világot megrázó támadások után elérkezett az idő, hogy számba vegyük a terrorizmus elleni küzdelem terén elért eredményeket; mivel az értékelés hozzájárul a hatásosabb és hatékonyabb politikai döntéshozatalhoz, és a modern demokráciákban gyakori értékelésnek és felülvizsgálatnak kell alávetni a politikai döntéseket; |
| --- | --- |

R.

mivel tíz évvel a világot megrázó támadások után elérkezett az idő, hogy számba vegyük a terrorizmus elleni küzdelem terén elért eredményeket; mivel az értékelés hozzájárul a hatásosabb és hatékonyabb politikai döntéshozatalhoz, és a modern demokráciákban gyakori értékelésnek és felülvizsgálatnak kell alávetni a politikai döntéseket;

| S. | mivel feltűnően keveset tettek annak értékelése érdekében, hogy a terrorizmusellenes uniós szakpolitikák mennyire érték el a kitűzött céljaikat; mivel a Parlament ismételten szorgalmazta a terrorizmus elleni uniós szakpolitikák alapos vizsgálatát, hiszen az értékelés és az elemzés a politikai döntéshozatal átláthatóságának és a döntéshozók elszámoltathatóságának előfeltétele; és mivel a terrorizmus elleni uniós szakpolitikák megfelelő értékelésének hiánya elsősorban annak tudható be, hogy az értékelés nagy részét a hírszerzés és a biztonságpolitika területén végzik, ahol a titoktartásnak hagyománya van; |
| --- | --- |

S.

mivel feltűnően keveset tettek annak értékelése érdekében, hogy a terrorizmusellenes uniós szakpolitikák mennyire érték el a kitűzött céljaikat; mivel a Parlament ismételten szorgalmazta a terrorizmus elleni uniós szakpolitikák alapos vizsgálatát, hiszen az értékelés és az elemzés a politikai döntéshozatal átláthatóságának és a döntéshozók elszámoltathatóságának előfeltétele; és mivel a terrorizmus elleni uniós szakpolitikák megfelelő értékelésének hiánya elsősorban annak tudható be, hogy az értékelés nagy részét a hírszerzés és a biztonságpolitika területén végzik, ahol a titoktartásnak hagyománya van;

| T. | mivel a terrortámadások rendszerint nagyszámú áldozattal járó szerencsétlenség okozására irányultak, ami próbára teszi a rendelkezésre álló intézményi kapacitásokat; |
| --- | --- |

T.

mivel a terrortámadások rendszerint nagyszámú áldozattal járó szerencsétlenség okozására irányultak, ami próbára teszi a rendelkezésre álló intézményi kapacitásokat;

| U. | mivel a terroristák céljuk – a demokrácia lerombolása – elérése érdekében ártatlan polgárok életére törnek; mivel azok, akik terrortámadás következtében sérülést vagy kárt szenvedtek, vagy elvesztették szeretteiket, joggal tartanak igényt támogatásunkra és együttérzésünkre, és elégtételt, kártalanítást és támogatást kell kapniuk; |
| --- | --- |

U.

mivel a terroristák céljuk – a demokrácia lerombolása – elérése érdekében ártatlan polgárok életére törnek; mivel azok, akik terrortámadás következtében sérülést vagy kárt szenvedtek, vagy elvesztették szeretteiket, joggal tartanak igényt támogatásunkra és együttérzésünkre, és elégtételt, kártalanítást és támogatást kell kapniuk;

| V. | mivel kulcsfontosságú az igazságszolgáltatás, a bűnösök törvény előtti elszámoltatása és az, hogy a terrorcselekmények ne maradjanak büntetlenül, mivel az áldozatok tanúként történő meghallgatása a bírósági eljárások során különleges figyelmet igényel: |
| --- | --- |

V.

mivel kulcsfontosságú az igazságszolgáltatás, a bűnösök törvény előtti elszámoltatása és az, hogy a terrorcselekmények ne maradjanak büntetlenül, mivel az áldozatok tanúként történő meghallgatása a bírósági eljárások során különleges figyelmet igényel:

| W. | mivel az elszámoltathatóság és a felelősség a terrorizmus elleni szakpolitikák demokratikus legitimitásának alapvető tényezője, mivel ki kell vizsgálni a tévedéseket, a törvényellenes cselekményeket, valamint a nemzetközi jog és az emberi jogok megsértésének eseteit, továbbá jogi eljárást kell lefolytatni ezekben az ügyekben; |
| --- | --- |

W.

mivel az elszámoltathatóság és a felelősség a terrorizmus elleni szakpolitikák demokratikus legitimitásának alapvető tényezője, mivel ki kell vizsgálni a tévedéseket, a törvényellenes cselekményeket, valamint a nemzetközi jog és az emberi jogok megsértésének eseteit, továbbá jogi eljárást kell lefolytatni ezekben az ügyekben;

| X. | mivel a terrorizmusellenes intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió alapjogi chartájában elismert jogokat, és mivel az e területen hozott minden intézkedésnek hatása van a polgári szabadságok területén; |
| --- | --- |

X.

mivel a terrorizmusellenes intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unió alapjogi chartájában elismert jogokat, és mivel az e területen hozott minden intézkedésnek hatása van a polgári szabadságok területén;

| Y. | mivel a tömeges megfigyelés a terrorizmusellenes politikák legfőbb jellemzőjévé vált, és mivel a személyes adatok széles körű gyűjtése, a felderítési és azonosítási technológiák, a felkutatás és nyomon követés, az adatbányászat és adatprofilok készítése, a kockázatértékelés és a viselkedéselemzés eszközeit egyaránt felhasználják a terrorizmus megelőzésére; mivel ezen eszközök magukban hordozzák a bizonyítási teher polgárokra való áthárításának kockázatát; mivel ezen eszközöknek a terrorizmus megelőzése terén elért eredményessége és sikere kétséges; és mivel a hivatalok közötti információ-megosztás nem megfelelő; |
| --- | --- |

Y.

mivel a tömeges megfigyelés a terrorizmusellenes politikák legfőbb jellemzőjévé vált, és mivel a személyes adatok széles körű gyűjtése, a felderítési és azonosítási technológiák, a felkutatás és nyomon követés, az adatbányászat és adatprofilok készítése, a kockázatértékelés és a viselkedéselemzés eszközeit egyaránt felhasználják a terrorizmus megelőzésére; mivel ezen eszközök magukban hordozzák a bizonyítási teher polgárokra való áthárításának kockázatát; mivel ezen eszközöknek a terrorizmus megelőzése terén elért eredményessége és sikere kétséges; és mivel a hivatalok közötti információ-megosztás nem megfelelő;

| Z. | mivel a hatóságok egyre nagyobb mértékben használják fel a kereskedelmi vagy magáncélokra gyűjtött adatokat; mivel a különböző ágazatokban működő magáncégek kötelesek megőrizni és átadni személyes adatokat ügyféladatbázisaikból; mivel az adatok tárolásával és lehívásával kapcsolatos költségek (az infrastrukturális beruházások és a működési költségek egyaránt) jelentősek, |
| --- | --- |

Z.

mivel a hatóságok egyre nagyobb mértékben használják fel a kereskedelmi vagy magáncélokra gyűjtött adatokat; mivel a különböző ágazatokban működő magáncégek kötelesek megőrizni és átadni személyes adatokat ügyféladatbázisaikból; mivel az adatok tárolásával és lehívásával kapcsolatos költségek (az infrastrukturális beruházások és a működési költségek egyaránt) jelentősek,

| AA. | mivel sürgős szükség van a „profilalkotás” fogalmának – a vonatkozó alapvető jogok és adatvédelmi előírások alapján történő – egységes jogi meghatározására az azzal kapcsolatos bizonytalanság csökkentése érdekében, hogy mely tevékenységek tiltottak, és melyek nem; |
| --- | --- |

AA.

mivel sürgős szükség van a „profilalkotás” fogalmának – a vonatkozó alapvető jogok és adatvédelmi előírások alapján történő – egységes jogi meghatározására az azzal kapcsolatos bizonytalanság csökkentése érdekében, hogy mely tevékenységek tiltottak, és melyek nem;

Általános megállapítások

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét, és emlékeztet arra, hogy azt össze kell kapcsolni az EU jövőbeli belbiztonsági stratégiájával; sajnálja ugyanakkor, hogy annak hatóköre elég szűk, és az uniós vagy nemzetközi szinten elfogadott politikákat átültető nemzeti terrorizmusellenes politikák vagy intézkedések helyett az elfogadott politikai intézkedések végrehajtására korlátozódik, továbbá hogy nem történt meg annak alapos vizsgálata, hogy vannak-e esetleg joghézagok vagy átfedések és párhuzamok az uniós szinten elfogadott terrorizmusellenes fellépések és eszközök között; kiemeli, hogy a belső biztonság terén hozott intézkedések esetében fontos a következetes megközelítés uniós és tagállami szinten egyaránt, különös tekintettel a terrorizmusra és a szervezett bűnözésre; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét, és emlékeztet arra, hogy azt össze kell kapcsolni az EU jövőbeli belbiztonsági stratégiájával; sajnálja ugyanakkor, hogy annak hatóköre elég szűk, és az uniós vagy nemzetközi szinten elfogadott politikákat átültető nemzeti terrorizmusellenes politikák vagy intézkedések helyett az elfogadott politikai intézkedések végrehajtására korlátozódik, továbbá hogy nem történt meg annak alapos vizsgálata, hogy vannak-e esetleg joghézagok vagy átfedések és párhuzamok az uniós szinten elfogadott terrorizmusellenes fellépések és eszközök között; kiemeli, hogy a belső biztonság terén hozott intézkedések esetében fontos a következetes megközelítés uniós és tagállami szinten egyaránt, különös tekintettel a terrorizmusra és a szervezett bűnözésre;

| 2. | sajnálja továbbá, hogy a Bizottság nem foglalkozik kellően a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságán kívüli főigazgatóságok (így a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság vagy a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság) által hozott intézkedésekkel, nem fejleszti ezeket körültekintőbben, és nem nyújt világos képet arról, hogy milyen kölcsönhatás létezik ezen intézkedések között, illetve mely területeken vannak átfedések vagy hézagok; véleménye szerint az itt felsorolt valamennyi szintet figyelembe kellene venni, hiszen az európai, nemzeti és nemzetközi intézkedések kiegészítik egymást, és az egyedi intézkedések értékelése nem nyújt teljes képet az európai terrorizmusellenes politikák hatásáról; |
| --- | --- |

2.

sajnálja továbbá, hogy a Bizottság nem foglalkozik kellően a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatóságán kívüli főigazgatóságok (így a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság vagy a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság) által hozott intézkedésekkel, nem fejleszti ezeket körültekintőbben, és nem nyújt világos képet arról, hogy milyen kölcsönhatás létezik ezen intézkedések között, illetve mely területeken vannak átfedések vagy hézagok; véleménye szerint az itt felsorolt valamennyi szintet figyelembe kellene venni, hiszen az európai, nemzeti és nemzetközi intézkedések kiegészítik egymást, és az egyedi intézkedések értékelése nem nyújt teljes képet az európai terrorizmusellenes politikák hatásáról;

| 3. | sajnálja, hogy elmulasztották kifejteni, hogy egyes terrorizmusellenes uniós eszközök, például az adatmegőrzés, az utas-nyilvántartási adatállomány és a SWIFT-egyezmény hogyan illeszkednek az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiájába; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy elmulasztották kifejteni, hogy egyes terrorizmusellenes uniós eszközök, például az adatmegőrzés, az utas-nyilvántartási adatállomány és a SWIFT-egyezmény hogyan illeszkednek az Európai Unió terrorizmus elleni stratégiájába;

| 4. | úgy véli, hogy az Alapjogi Chartának kell mindenkor irányt szabnia az e területen alkotott uniós politikáknak, valamint a tagállamoknak az említett politikák végrehajtása és a harmadik felekkel és harmadik országokkal folytatott együttműködés terén; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az Alapjogi Chartának kell mindenkor irányt szabnia az e területen alkotott uniós politikáknak, valamint a tagállamoknak az említett politikák végrehajtása és a harmadik felekkel és harmadik országokkal folytatott együttműködés terén;

| 5. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió, a tagállamok és a partnerországok a nemzetközi terrorizmus elleni stratégiájukat a jogállamiságra és az alapvető jogok tiszteletben tartására építsék; rámutat továbbá, hogy a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott uniós külpolitikának elsősorban a megelőzésre kell irányulnia, és hangsúlyozza a különböző kultúrák, civilizációk és vallások közötti párbeszéd, tolerancia és megértés ösztönzésének szükségességét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió, a tagállamok és a partnerországok a nemzetközi terrorizmus elleni stratégiájukat a jogállamiságra és az alapvető jogok tiszteletben tartására építsék; rámutat továbbá, hogy a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott uniós külpolitikának elsősorban a megelőzésre kell irányulnia, és hangsúlyozza a különböző kultúrák, civilizációk és vallások közötti párbeszéd, tolerancia és megértés ösztönzésének szükségességét;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a terrorizmusellenes politikáknak meg kell felelniük a szükségesség, a hatékonyság, az arányosság, a polgári szabadságjogok, a jogállamiság, valamint a demokratikus ellenőrzés és elszámoltathatóság elveinek megfelelően megállapított előírásoknak, mely elvek védelmezése és továbbfejlesztése iránt az Unió elkötelezte magát, és az ezen előírásoknak való megfelelés felmérésének szerves részét kellene képeznie valamennyi uniós terrorizmusellenes erőfeszítés értékelésének; véleménye szerint a terrorizmusellenes politikákat az elsődleges uniós jog rendelkezéseinek megfelelően kell kialakítani, és kiemelt figyelmet kell fordítani az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert jogok tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a terrorizmusellenes politikáknak meg kell felelniük a szükségesség, a hatékonyság, az arányosság, a polgári szabadságjogok, a jogállamiság, valamint a demokratikus ellenőrzés és elszámoltathatóság elveinek megfelelően megállapított előírásoknak, mely elvek védelmezése és továbbfejlesztése iránt az Unió elkötelezte magát, és az ezen előírásoknak való megfelelés felmérésének szerves részét kellene képeznie valamennyi uniós terrorizmusellenes erőfeszítés értékelésének; véleménye szerint a terrorizmusellenes politikákat az elsődleges uniós jog rendelkezéseinek megfelelően kell kialakítani, és kiemelt figyelmet kell fordítani az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert jogok tiszteletben tartására;

| 7. | ismételten megerősíti, hogy a terrorizmusban részt vevő és/vagy abban érintett természetes és/vagy jogi személyekkel, valamint szervezettekkel összefüggésbe hozható javak és tőkék elkobzására, lefoglalására és befagyasztására irányuló korlátozó intézkedések hatékony terrorizmusellenes eszközök lehetnek, de ezeknek teljes mértékben meg kell felelniük az EUMSZ 75. cikkének és az Alapjogi Chartának; |
| --- | --- |

7.

ismételten megerősíti, hogy a terrorizmusban részt vevő és/vagy abban érintett természetes és/vagy jogi személyekkel, valamint szervezettekkel összefüggésbe hozható javak és tőkék elkobzására, lefoglalására és befagyasztására irányuló korlátozó intézkedések hatékony terrorizmusellenes eszközök lehetnek, de ezeknek teljes mértékben meg kell felelniük az EUMSZ 75. cikkének és az Alapjogi Chartának;

| 8. | úgy véli, hogy a terrorcselekmények megelőzése, felderítése és üldözése uniós szinten kritikus fontosságú politikák, és olyan rendszerszerű megközelítésbe kell illeszkedniük, amelynek alapját nem szükséghelyzeti normák, hanem koherens és gyakorlatias stratégia képezi, cél- és költséghatékonynak kell lenniük, továbbá el kell kerülniük a hatáskörrel rendelkező intézmények, hivatalok és szervek intézkedései és feladatkörei közötti átfedéseket; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a terrorcselekmények megelőzése, felderítése és üldözése uniós szinten kritikus fontosságú politikák, és olyan rendszerszerű megközelítésbe kell illeszkedniük, amelynek alapját nem szükséghelyzeti normák, hanem koherens és gyakorlatias stratégia képezi, cél- és költséghatékonynak kell lenniük, továbbá el kell kerülniük a hatáskörrel rendelkező intézmények, hivatalok és szervek intézkedései és feladatkörei közötti átfedéseket;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a tíz éve folytatott uniós terrorizmusellenes politikák értékelésének pontosan meghatározott politikai célok kitűzéséhez kell vezetnie; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a tíz éve folytatott uniós terrorizmusellenes politikák értékelésének pontosan meghatározott politikai célok kitűzéséhez kell vezetnie;

| 10. | úgy véli, hogy a terrorizmus állandóan változó jelenség, melyet olyan terrorizmusellenes politika révén kell leküzdeni, amely lépést tart annak fejlődésével; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a terrorizmus állandóan változó jelenség, melyet olyan terrorizmusellenes politika révén kell leküzdeni, amely lépést tart annak fejlődésével;

| 11. | helyénvaló megoldásnak tartja a terrorizmusellenes stratégia négy alapvető eleme, azaz a megelőzés, a védekezés, az üldözés és a reagálás elmélyítését és fejlesztését; |
| --- | --- |

11.

helyénvaló megoldásnak tartja a terrorizmusellenes stratégia négy alapvető eleme, azaz a megelőzés, a védekezés, az üldözés és a reagálás elmélyítését és fejlesztését;

| 12. | úgy véli, hogy a terrorcselekmények megelőzésének, felderítésének és üldözésének az uniós szinten folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés megerősítésén kell alapulnia, amelyhez teljes körű parlamenti ellenőrzésnek, valamint egy magas szintű, egységes eljárási garanciákra vonatkozó ütemterv teljes és időben történő teljesítésének kell társulnia; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a terrorcselekmények megelőzésének, felderítésének és üldözésének az uniós szinten folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés megerősítésén kell alapulnia, amelyhez teljes körű parlamenti ellenőrzésnek, valamint egy magas szintű, egységes eljárási garanciákra vonatkozó ütemterv teljes és időben történő teljesítésének kell társulnia;

| 13. | úgy véli, hogy az igazságügyi és a rendőrségi hatóságok körében folytatott képzést és figyelemfelhívást a felkészültség javítása érdekében prioritásnak kell tekinteni az Európai Unióban a terrorizmus elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az igazságügyi és a rendőrségi hatóságok körében folytatott képzést és figyelemfelhívást a felkészültség javítása érdekében prioritásnak kell tekinteni az Európai Unióban a terrorizmus elleni küzdelem terén;

| 14. | rámutat ezzel összefüggésben a tagállamok OLAF-fal és más uniós ügynökségekkel – pl. Europol, Eurojust és CEPOL – való együttműködésének fontosságára; |
| --- | --- |

14.

rámutat ezzel összefüggésben a tagállamok OLAF-fal és más uniós ügynökségekkel – pl. Europol, Eurojust és CEPOL – való együttműködésének fontosságára;

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy teljes körűen értékelje az elfogadott terrorizmusellenes politikákat és intézkedéseket – köztük az Europol és az Eurojust reformját – a jövőbeni kihívásokra összpontosítva, a Lisszaboni Szerződés által kínált új lehetőségek, a bizonyítékok megszerzésére és a nyomozások lefolytatására vonatkozó egységes szabályok szükségessége, a közös nyomozócsapatok teljes körű megvalósítása, az igazságügyi és rendőrségi képzés területén erősebb jogi keret létrehozása, a megfelelő befogadási és integrációs politikák tükrében; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy teljes körűen értékelje az elfogadott terrorizmusellenes politikákat és intézkedéseket – köztük az Europol és az Eurojust reformját – a jövőbeni kihívásokra összpontosítva, a Lisszaboni Szerződés által kínált új lehetőségek, a bizonyítékok megszerzésére és a nyomozások lefolytatására vonatkozó egységes szabályok szükségessége, a közös nyomozócsapatok teljes körű megvalósítása, az igazságügyi és rendőrségi képzés területén erősebb jogi keret létrehozása, a megfelelő befogadási és integrációs politikák tükrében;

| 16. | úgy véli, hogy a terrorizmus elleni fellépéseknek a fenyegetettség szintjével arányosnak kell lenniük, és azokat a fenyegetettségi szint változásaihoz kell igazítani, akár nő, akár csökken; megjegyzi, hogy a terrorizmusellenes intézkedéseket – mind az új kormányzati hatáskörök, mind az új ügynökségek tekintetében – úgy kell megtervezni, hogy azokat a helyzet alakulásának megfelelően szigorítani vagy enyhíteni lehessen; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a terrorizmus elleni fellépéseknek a fenyegetettség szintjével arányosnak kell lenniük, és azokat a fenyegetettségi szint változásaihoz kell igazítani, akár nő, akár csökken; megjegyzi, hogy a terrorizmusellenes intézkedéseket – mind az új kormányzati hatáskörök, mind az új ügynökségek tekintetében – úgy kell megtervezni, hogy azokat a helyzet alakulásának megfelelően szigorítani vagy enyhíteni lehessen;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a radikalizálódás és a toborzás jelenti a legsúlyosabb – és állandó – hosszú távú veszélyt, ahogyan azt a Bizottság közleménye is hangsúlyozza, ezért ennek kell képeznie azt a tengelyt, amelyre az EU terrorizmusellenes megelőző stratégiáit – már a lánc elején – építeni kell; kiemeli, hogy a rasszizmus- és megkülönböztetés-ellenes politikákba való befektetés kulcsfontosságú eszköz a radikalizálódás és a potenciális terroristák toborzásának kezelésében és ezek megelőzésében; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a radikalizálódás és a toborzás jelenti a legsúlyosabb – és állandó – hosszú távú veszélyt, ahogyan azt a Bizottság közleménye is hangsúlyozza, ezért ennek kell képeznie azt a tengelyt, amelyre az EU terrorizmusellenes megelőző stratégiáit – már a lánc elején – építeni kell; kiemeli, hogy a rasszizmus- és megkülönböztetés-ellenes politikákba való befektetés kulcsfontosságú eszköz a radikalizálódás és a potenciális terroristák toborzásának kezelésében és ezek megelőzésében;

| 18. | emlékeztet számos, gyakran az EU és tagállamai által társfinanszírozott nem kormányzati szervezet és a civil társadalom fontos hozzájárulására a társadalmi-gazdasági fejlődéshez, a béke építéséhez, a nemzetépítéshez és a demokratizálódáshoz – melyek nélkülözhetetlenek a radikalizálódás és a toborzás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet számos, gyakran az EU és tagállamai által társfinanszírozott nem kormányzati szervezet és a civil társadalom fontos hozzájárulására a társadalmi-gazdasági fejlődéshez, a béke építéséhez, a nemzetépítéshez és a demokratizálódáshoz – melyek nélkülözhetetlenek a radikalizálódás és a toborzás elleni küzdelemben;

| 19. | követeli a nemzetközi szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem és a terrorizmus közötti kapcsolatokra vonatkozó átfogó stratégia létrehozását; és ösztönzi a diverzifikálásban, radikalizálódásban és toborzásban megjelenő új irányvonalak és jellemzők, valamint a nemzetközi nem kormányzati szervezetek terrorizmus finanszírozásában játszott szerepének folyamatos elemzését; |
| --- | --- |

19.

követeli a nemzetközi szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem és a terrorizmus közötti kapcsolatokra vonatkozó átfogó stratégia létrehozását; és ösztönzi a diverzifikálásban, radikalizálódásban és toborzásban megjelenő új irányvonalak és jellemzők, valamint a nemzetközi nem kormányzati szervezetek terrorizmus finanszírozásában játszott szerepének folyamatos elemzését;

| 20. | felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy előzzék meg az extrémizmus térnyerését; |
| --- | --- |

20.

felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy előzzék meg az extrémizmus térnyerését;

| 21. | rámutat az Európán kívüli országokkal fennálló és tervezett, a terrorizmus elleni fellépésre irányuló stratégiai partnerségek bővítésének és elmélyítésének szükségességére, azzal a kikötéssel, hogy e partnerségek során biztosítani kell az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását; kiemeli az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti stratégiai megállapodást, valamint rámutat arra, hogy más partnerekkel is együtt kell működni, jelentőséget tulajdonítva a polgárok személyes adatai, továbbá emberi és polgári jogai védelmének; |
| --- | --- |

21.

rámutat az Európán kívüli országokkal fennálló és tervezett, a terrorizmus elleni fellépésre irányuló stratégiai partnerségek bővítésének és elmélyítésének szükségességére, azzal a kikötéssel, hogy e partnerségek során biztosítani kell az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartását; kiemeli az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti stratégiai megállapodást, valamint rámutat arra, hogy más partnerekkel is együtt kell működni, jelentőséget tulajdonítva a polgárok személyes adatai, továbbá emberi és polgári jogai védelmének;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelem az Unió harmadik országokkal fennálló kapcsolatának szerves részét képezi; felszólít a terrorizmus elleni küzdelem támogatására irányuló intézkedésekre szánt pénzügyi keret emelésére a következő Stabilitási Eszközben az államhatalom összeomlásának elkerülése érdekében; e tekintetben egyetért azzal, hogy a kiemelt területek Dél-Ázsia, ezen belül Pakisztán és Afganisztán, a Száhel-övezet (Mauritánia, Mali, Niger), Szomália és Jemen; örvendetesnek tartja a Száhel-övezet biztonságára és fejlesztésére vonatkozó európai uniós stratégia 2011. március 21-i előterjesztését, valamint felhívja a Tanácsot a stratégia elfogadására az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően; üdvözli a terrorizmusellenes záradékok nemzetközi megállapodásokba való beillesztését; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni küzdelem az Unió harmadik országokkal fennálló kapcsolatának szerves részét képezi; felszólít a terrorizmus elleni küzdelem támogatására irányuló intézkedésekre szánt pénzügyi keret emelésére a következő Stabilitási Eszközben az államhatalom összeomlásának elkerülése érdekében; e tekintetben egyetért azzal, hogy a kiemelt területek Dél-Ázsia, ezen belül Pakisztán és Afganisztán, a Száhel-övezet (Mauritánia, Mali, Niger), Szomália és Jemen; örvendetesnek tartja a Száhel-övezet biztonságára és fejlesztésére vonatkozó európai uniós stratégia 2011. március 21-i előterjesztését, valamint felhívja a Tanácsot a stratégia elfogadására az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően; üdvözli a terrorizmusellenes záradékok nemzetközi megállapodásokba való beillesztését;

| 23. | felhívja a Bizottságot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, valamint a Tanácsot, hogy sürgősen hajtsanak végre a Lisszaboni Szerződés által bevezetett szolidaritási klauzula érvényesítésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, valamint a Tanácsot, hogy sürgősen hajtsanak végre a Lisszaboni Szerződés által bevezetett szolidaritási klauzula érvényesítésére irányuló intézkedéseket;

| 24. | kitart a terrorcselekmények áldozatainak – ideértve a tanúkat – különleges védelmével és támogatásával kapcsolatos egységes követelmények meghatározásának szükségessége mellett, többek között a bűncselekmények sértettjeinek támogatására, védelmére, és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló irányelvre irányuló javaslat (COM(2011)0275) keretében; |
| --- | --- |

24.

kitart a terrorcselekmények áldozatainak – ideértve a tanúkat – különleges védelmével és támogatásával kapcsolatos egységes követelmények meghatározásának szükségessége mellett, többek között a bűncselekmények sértettjeinek támogatására, védelmére, és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló irányelvre irányuló javaslat (COM(2011)0275) keretében;

Értékelés és információ-feltérképezési folyamat

| 25. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt tíz év terrorizmusellenes politikái megfelelő felmérésének annak kivizsgálására kell összpontosítania, hogy az EU-ban a terrorizmus megelőzésére és leküzdésére tett intézkedések bizonyítékokon (és nem feltételezéseken) alapultak-e, azokat a szükségletek vezérelték-e, következetesek voltak-e és egy átfogó uniós terrorizmusellenes stratégia részét képezték-e; a felmérésnek egy mélyreható és mindenre kiterjedő értékelésen kell alapulnia, melyet az EUMSZ 70. cikkének megfelelően kell elvégezni figyelembe véve az illetékes szervezetektől és hivataloktól – mint például az Europol, az Eurojust, az Alapjogi Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos, az Európa Tanács és az Egyesült Nemzetek Szervezete – kért jelentéseket, és a Bizottságnak a tanulmány megrendelését követő hat hónapon belül tájékoztatnia kell annak eredményéről az Európai Parlament és a terrorizmusellenes tevékenység felügyeletéért felelős nemzeti parlamenti bizottságok közös parlamenti ülését; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt tíz év terrorizmusellenes politikái megfelelő felmérésének annak kivizsgálására kell összpontosítania, hogy az EU-ban a terrorizmus megelőzésére és leküzdésére tett intézkedések bizonyítékokon (és nem feltételezéseken) alapultak-e, azokat a szükségletek vezérelték-e, következetesek voltak-e és egy átfogó uniós terrorizmusellenes stratégia részét képezték-e; a felmérésnek egy mélyreható és mindenre kiterjedő értékelésen kell alapulnia, melyet az EUMSZ 70. cikkének megfelelően kell elvégezni figyelembe véve az illetékes szervezetektől és hivataloktól – mint például az Europol, az Eurojust, az Alapjogi Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos, az Európa Tanács és az Egyesült Nemzetek Szervezete – kért jelentéseket, és a Bizottságnak a tanulmány megrendelését követő hat hónapon belül tájékoztatnia kell annak eredményéről az Európai Parlament és a terrorizmusellenes tevékenység felügyeletéért felelős nemzeti parlamenti bizottságok közös parlamenti ülését;

| 26. | támogatja a terrorizmusellenes politika holisztikus és átfogó megközelítését az európai biztonsági stratégia és a belső biztonsági stratégia összehangolása, valamint a Bel-és Igazságügyi Tanács szervei, az ügynökségek és az Európai Külügyi Szolgálat közötti meglévő koordinációs mechanizmusok megerősítése révén; hangsúlyozza, hogy a kiváló hírszerzés döntő fontosságú a terrorizmus elleni küzdelemben, valamint hogy az EU kivételes eszközökkel rendelkezik a hírszerzési információk tagállamok közötti cseréjének előmozdítására – feltéve, hogy megfelelő jogalap áll rendelkezésre az ilyen együttműködéshez, és hogy szabályos döntéshozatali eljárások keretei közé illeszkedik –, de ennek meg kell felelnie a tagállamokban alkalmazandókkal egyenértékű elszámoltathatósági kritériumoknak; ennek nyomán rámutat, hogy a humán felderítés – az összes elérhető műszaki megoldás mellett – továbbra is nélkülözhetetlen a terrorista hálózatok leküzdéséhez és a támadások kellő időben történő megelőzéséhez; |
| --- | --- |

26.

támogatja a terrorizmusellenes politika holisztikus és átfogó megközelítését az európai biztonsági stratégia és a belső biztonsági stratégia összehangolása, valamint a Bel-és Igazságügyi Tanács szervei, az ügynökségek és az Európai Külügyi Szolgálat közötti meglévő koordinációs mechanizmusok megerősítése révén; hangsúlyozza, hogy a kiváló hírszerzés döntő fontosságú a terrorizmus elleni küzdelemben, valamint hogy az EU kivételes eszközökkel rendelkezik a hírszerzési információk tagállamok közötti cseréjének előmozdítására – feltéve, hogy megfelelő jogalap áll rendelkezésre az ilyen együttműködéshez, és hogy szabályos döntéshozatali eljárások keretei közé illeszkedik –, de ennek meg kell felelnie a tagállamokban alkalmazandókkal egyenértékű elszámoltathatósági kritériumoknak; ennek nyomán rámutat, hogy a humán felderítés – az összes elérhető műszaki megoldás mellett – továbbra is nélkülözhetetlen a terrorista hálózatok leküzdéséhez és a támadások kellő időben történő megelőzéséhez;

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok és a tagállamok által az EUMSZ 70. cikkével összhangban szolgáltatott tájékoztatás alapján végezzen teljes és részletes értékelést, amely magában foglalja legalább az alábbi területeket:






  a) | a terrorista fenyegetésre adandó válasz világos elemzése – a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban foglalt meghatározás alapján –, valamint az ilyen fenyegetések kezelése érdekében hozott terrorizmusellenes intézkedések keretének mélyreható vizsgálata az eredményesség, a megelőzés, a büntetőeljárások és Európa fokozott biztonsága szempontjából, ideértve az uniós ügynökségek hatékonyságát és az arányosság kérdését is; |
| --- | --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok és a tagállamok által az EUMSZ 70. cikkével összhangban szolgáltatott tájékoztatás alapján végezzen teljes és részletes értékelést, amely magában foglalja legalább az alábbi területeket:

a)

a terrorista fenyegetésre adandó válasz világos elemzése – a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban foglalt meghatározás alapján –, valamint az ilyen fenyegetések kezelése érdekében hozott terrorizmusellenes intézkedések keretének mélyreható vizsgálata az eredményesség, a megelőzés, a büntetőeljárások és Európa fokozott biztonsága szempontjából, ideértve az uniós ügynökségek hatékonyságát és az arányosság kérdését is;

| b) | a terrorista, illetve a terrorizmusellenes tevékenységekhez kötődő tények, számadatok és trendek; |
| --- | --- |

b)

a terrorista, illetve a terrorizmusellenes tevékenységekhez kötődő tények, számadatok és trendek;

| c) | a terrorizmusellenes intézkedések polgári szabadságjogokra és alapvető jogokra gyakorolt összesített hatásának maradéktalan áttekintése, beleértve az Unióban közvetlen hatást kifejtő harmadik országbeli intézkedéseket és az e téren a külkapcsolatokkal összefüggésben hozott valamennyi intézkedést, valamint az EJEB, az Európai Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok ítélkezési gyakorlatát is; |
| --- | --- |

c)

a terrorizmusellenes intézkedések polgári szabadságjogokra és alapvető jogokra gyakorolt összesített hatásának maradéktalan áttekintése, beleértve az Unióban közvetlen hatást kifejtő harmadik országbeli intézkedéseket és az e téren a külkapcsolatokkal összefüggésben hozott valamennyi intézkedést, valamint az EJEB, az Európai Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok ítélkezési gyakorlatát is;

| 28. | felszólítja a Bizottságot annak feltérképezésére, hogy mely intézkedések hátterében állnak a terrorizmus elleni küzdelmen kívüli célkitűzések, illetve mely területeken egészült ki az eredetileg terrorizmusellenes szándék – a tevékenységek és feladatkörök terjeszkedése („mission creep” és „function creep”) révén – további, például a bűnüldözéssel, a bevándorlási politikával, a közegészséggel vagy a közrenddel kapcsolatos célokkal; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot annak feltérképezésére, hogy mely intézkedések hátterében állnak a terrorizmus elleni küzdelmen kívüli célkitűzések, illetve mely területeken egészült ki az eredetileg terrorizmusellenes szándék – a tevékenységek és feladatkörök terjeszkedése („mission creep” és „function creep”) révén – további, például a bűnüldözéssel, a bevándorlási politikával, a közegészséggel vagy a közrenddel kapcsolatos célokkal;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen teljes és részletes „térképet” valamennyi európai terrorizmusellenes politikáról, különös figyelmet fordítva az uniós jogszabályokra, valamint e jogszabályok uniós szintű átültetésének és végrehajtásának módjára; ezzel egy időben felszólítja a tagállamokat, hogy végezzék el terrorizmusellenes politikáik átfogó értékelését – különös hangsúlyt fektetve az uniós politikákkal való kölcsönhatásokra, átfedésekre és hézagokra – annak érdekében, hogy szorosabban együttműködjenek az uniós politikák értékelésében, többek között korrelációs táblázatok készítésével, amelyek megmutatják, hogy a tagállami törvények mely rendelkezései ültetik át az uniós aktusok rendelkezéseit, valamint információik megadott határidőkön belül történő továbbítása révén, ahogy ez az adatmegőrzési irányelv esetében is történik; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen teljes és részletes „térképet” valamennyi európai terrorizmusellenes politikáról, különös figyelmet fordítva az uniós jogszabályokra, valamint e jogszabályok uniós szintű átültetésének és végrehajtásának módjára; ezzel egy időben felszólítja a tagállamokat, hogy végezzék el terrorizmusellenes politikáik átfogó értékelését – különös hangsúlyt fektetve az uniós politikákkal való kölcsönhatásokra, átfedésekre és hézagokra – annak érdekében, hogy szorosabban együttműködjenek az uniós politikák értékelésében, többek között korrelációs táblázatok készítésével, amelyek megmutatják, hogy a tagállami törvények mely rendelkezései ültetik át az uniós aktusok rendelkezéseit, valamint információik megadott határidőkön belül történő továbbítása révén, ahogy ez az adatmegőrzési irányelv esetében is történik;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok és a tagállamok által az EUMSZ 70. cikkével összhangban szolgáltatott tájékoztatás alapján készítsen részletes jelentést minden forrásról, amelyet az Európai Unió, a tagállamok és a magántársaságok közvetlenül vagy közvetve terrorizmusellenes célú intézkedésekre fordítanak – ideértve mindazokat az intézkedéseket, amelyek tárgyát kifejezetten terrorizmusellenes cselekvések, vagy a terrorizmus elleni küzdelemmel összefüggésben a számítástechnikai szakemberképzés, rendszerek és adatbázisok, az alapvető jogok védelme és az adatvédelem, a demokrácia és a jogállamiság, valamint a terrorizmusellenes fellépéssel összefüggő kutatás finanszírozása képezik –, és hogy e jelentésben térjen ki egyrészt a vonatkozó uniós költségvetési tétel alakulására 2001-től, másrészt arra is, hogy harmadik országokban milyen forrásokat fordítottak e célokra; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok és a tagállamok által az EUMSZ 70. cikkével összhangban szolgáltatott tájékoztatás alapján készítsen részletes jelentést minden forrásról, amelyet az Európai Unió, a tagállamok és a magántársaságok közvetlenül vagy közvetve terrorizmusellenes célú intézkedésekre fordítanak – ideértve mindazokat az intézkedéseket, amelyek tárgyát kifejezetten terrorizmusellenes cselekvések, vagy a terrorizmus elleni küzdelemmel összefüggésben a számítástechnikai szakemberképzés, rendszerek és adatbázisok, az alapvető jogok védelme és az adatvédelem, a demokrácia és a jogállamiság, valamint a terrorizmusellenes fellépéssel összefüggő kutatás finanszírozása képezik –, és hogy e jelentésben térjen ki egyrészt a vonatkozó uniós költségvetési tétel alakulására 2001-től, másrészt arra is, hogy harmadik országokban milyen forrásokat fordítottak e célokra;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze a terrorizmus elleni intézkedések megfelelő végrehajtását, és vizsgálatának eredményeiről rendszeresen jelentsen a Parlamentnek és a Tanácsnak; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze a terrorizmus elleni intézkedések megfelelő végrehajtását, és vizsgálatának eredményeiről rendszeresen jelentsen a Parlamentnek és a Tanácsnak;

| 32. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a terrorizmusellenes szakpolitikák magánszektor által viselt költségeiről, illetve adjon áttekintést a terrorizmusellenes politikákból hasznot húzó ágazatokról; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a terrorizmusellenes szakpolitikák magánszektor által viselt költségeiről, illetve adjon áttekintést a terrorizmusellenes politikákból hasznot húzó ágazatokról;

Demokratikus ellenőrzés és elszámoltathatóság

| 33. | kéri a Bizottságot, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok és a tagállamok által az EUMSZ 70. cikkével összhangban szolgáltatott tájékoztatás alapján készítsen tanulmányt annak megállapítása érdekében, hogy a terrorizmusellenes politikák hatékony demokratikus ellenőrzés tárgyát képezik-e, és e tanulmányban térjen ki legalább az alábbiakra:






  a) | részletes értékelés annak megállapítására, hogy a nemzeti parlamentek, illetve az Európai Parlament rendelkeznek-e az ellenőrzés maradéktalan jogával és az ahhoz szükséges eszközökkel, többek között hozzáférnek-e az információkhoz, elég idő áll-e a rendelkezésükre az alapos eljárás lefolytatásához, jogukban áll-e a terrorizmusellenes intézkedésekre (közöttük a nemzetközi kormányzati és nem kormányzati testületekben jóváhagyott intézkedésekre), az uniós (finanszírozású) tevékenységekre (közöttük a kutatási programokra), valamint a harmadik országok által elfogadott, az EU-ra átgyűrűző hatású intézkedésekre irányuló javaslatok módosítása; |
| --- | --- | --- |

33.

kéri a Bizottságot, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok és a tagállamok által az EUMSZ 70. cikkével összhangban szolgáltatott tájékoztatás alapján készítsen tanulmányt annak megállapítása érdekében, hogy a terrorizmusellenes politikák hatékony demokratikus ellenőrzés tárgyát képezik-e, és e tanulmányban térjen ki legalább az alábbiakra:

a)

részletes értékelés annak megállapítására, hogy a nemzeti parlamentek, illetve az Európai Parlament rendelkeznek-e az ellenőrzés maradéktalan jogával és az ahhoz szükséges eszközökkel, többek között hozzáférnek-e az információkhoz, elég idő áll-e a rendelkezésükre az alapos eljárás lefolytatásához, jogukban áll-e a terrorizmusellenes intézkedésekre (közöttük a nemzetközi kormányzati és nem kormányzati testületekben jóváhagyott intézkedésekre), az uniós (finanszírozású) tevékenységekre (közöttük a kutatási programokra), valamint a harmadik országok által elfogadott, az EU-ra átgyűrűző hatású intézkedésekre irányuló javaslatok módosítása;

| b) | a terrorizmusellenes intézkedések felülvizsgálatának szükségessége az arányosság kérdésének mélyreható vizsgálatával való kiegészítésük érdekében; |
| --- | --- |

b)

a terrorizmusellenes intézkedések felülvizsgálatának szükségessége az arányosság kérdésének mélyreható vizsgálatával való kiegészítésük érdekében;

| c) | áttekintés a dokumentumok titkosításáról és a titkosítás alkalmazásának irányvonalairól, valamint adatok a terrorizmusellenes dokumentumokhoz biztosított hozzáférésről; |
| --- | --- |

c)

áttekintés a dokumentumok titkosításáról és a titkosítás alkalmazásának irányvonalairól, valamint adatok a terrorizmusellenes dokumentumokhoz biztosított hozzáférésről;

| d) | a titkosszolgálatok határokon átnyúló együttműködésére vonatkozó demokratikus ellenőrzés eszközeinek áttekintése, különösen az Európai Unió Helyzetelemző Központja (SitCen), a 24 órás ügyeleti szolgálat ellátásának képessége, a válságközpont, a Tanács információs központja és a Belső Biztonsági Állandó Bizottság (COSI) tekintetében; |
| --- | --- |

d)

a titkosszolgálatok határokon átnyúló együttműködésére vonatkozó demokratikus ellenőrzés eszközeinek áttekintése, különösen az Európai Unió Helyzetelemző Központja (SitCen), a 24 órás ügyeleti szolgálat ellátásának képessége, a válságközpont, a Tanács információs központja és a Belső Biztonsági Állandó Bizottság (COSI) tekintetében;

| 34. | felszólít továbbá arra, hogy a terrorizmus elleni intézkedések tekintetében vegyék figyelembe az arányosság elvét, és tartsák tiszteletben a polgárok alapvető jogait, szem előtt tartva, hogy az összes ilyen intézkedésnek meg kell felelnie a jogi szabályozásnak és a jogállamiság elvének; |
| --- | --- |

34.

felszólít továbbá arra, hogy a terrorizmus elleni intézkedések tekintetében vegyék figyelembe az arányosság elvét, és tartsák tiszteletben a polgárok alapvető jogait, szem előtt tartva, hogy az összes ilyen intézkedésnek meg kell felelnie a jogi szabályozásnak és a jogállamiság elvének;

| 35. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az illetékes jogi hatóságokat, hogy vizsgálják ki a törvényellenes cselekményeket, valamint a nemzetközi jog és az emberi jogok megsértésének eseteit, amennyiben e cselekményekre vagy jogsértésekre bizonyítékok állnak rendelkezésre vagy ezek gyanúja fennáll, és kéri a tagállamoktól e jogsértések orvoslását; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az illetékes jogi hatóságokat, hogy vizsgálják ki a törvényellenes cselekményeket, valamint a nemzetközi jog és az emberi jogok megsértésének eseteit, amennyiben e cselekményekre vagy jogsértésekre bizonyítékok állnak rendelkezésre vagy ezek gyanúja fennáll, és kéri a tagállamoktól e jogsértések orvoslását;

| 36. | érdeklődéssel várja az EP TDIP bizottsága által készített, a CIA által az európai országok területének foglyok szállítása és illegális fogva tartás céljából történő állítólagos igénybevételéről szóló nyomon követési jelentésének következtetéseit, és felszólít az EP vonatkozó ajánlásainak végrehajtására; |
| --- | --- |

36.

érdeklődéssel várja az EP TDIP bizottsága által készített, a CIA által az európai országok területének foglyok szállítása és illegális fogva tartás céljából történő állítólagos igénybevételéről szóló nyomon követési jelentésének következtetéseit, és felszólít az EP vonatkozó ajánlásainak végrehajtására;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak segítenie kell az Egyesült Államokat, hogy megtalálja a megfelelő megoldást Guantánamo bezárására és arra, hogy az ott fogva tartott személyeknek tisztességes eljárást biztosítsanak; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak segítenie kell az Egyesült Államokat, hogy megtalálja a megfelelő megoldást Guantánamo bezárására és arra, hogy az ott fogva tartott személyeknek tisztességes eljárást biztosítsanak;

| 38. | ezzel összefüggésben sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a feketelistákkal és eszközbefagyasztással kapcsolatos intézkedések felülvizsgálata során fordítson kiemelt figyelmet a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom helyzetére annak biztosítása érdekében, hogy a nem kormányzati szervezeteket ne „szövetségesként” tartsák nyilván, és a partnerszervezeteikkel folytatott munka során indokolatlanul ne akadályozzák őket; |
| --- | --- |

38.

ezzel összefüggésben sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a feketelistákkal és eszközbefagyasztással kapcsolatos intézkedések felülvizsgálata során fordítson kiemelt figyelmet a nem kormányzati szervezetek és a civil társadalom helyzetére annak biztosítása érdekében, hogy a nem kormányzati szervezeteket ne „szövetségesként” tartsák nyilván, és a partnerszervezeteikkel folytatott munka során indokolatlanul ne akadályozzák őket;

| 39. | tisztában van azzal, hogy a Bizottság fellebbezést terjesztett elő a Törvényszék által a Kadi kontra Bizottság ügyben hozott legutóbbi ítélet ellen; felszólítja az összes szereplőt, hogy kezdjék meg a szankciók rendszerének alapos felülvizsgálatát és biztosítsák, hogy a rendszer teljes mértékben összhangban álljon a nemzetközi emberi jogi normákkal és a jogállamisággal, és megfeleljen minden vonatkozó ítélkezési gyakorlatnak; úgy véli, hogy a szankciók alá vont személyeket tájékoztatni kell a velük szemben foganatosított intézkedésekről és azok okairól, illetve biztosítani kell számukra a hatékony jogorvoslat lehetőségét; |
| --- | --- |

39.

tisztában van azzal, hogy a Bizottság fellebbezést terjesztett elő a Törvényszék által a Kadi kontra Bizottság ügyben hozott legutóbbi ítélet ellen; felszólítja az összes szereplőt, hogy kezdjék meg a szankciók rendszerének alapos felülvizsgálatát és biztosítsák, hogy a rendszer teljes mértékben összhangban álljon a nemzetközi emberi jogi normákkal és a jogállamisággal, és megfeleljen minden vonatkozó ítélkezési gyakorlatnak; úgy véli, hogy a szankciók alá vont személyeket tájékoztatni kell a velük szemben foganatosított intézkedésekről és azok okairól, illetve biztosítani kell számukra a hatékony jogorvoslat lehetőségét;

| 40. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vizsgálják ki a személyes adatok bűnüldözési célú, megfelelő jogalap nélküli vagy szabálytalan, sőt törvénytelen eljárások alkalmazásával végzett esetleges gyűjtését, amennyiben ilyenre sor került; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vizsgálják ki a személyes adatok bűnüldözési célú, megfelelő jogalap nélküli vagy szabálytalan, sőt törvénytelen eljárások alkalmazásával végzett esetleges gyűjtését, amennyiben ilyenre sor került;

Nyomon követés és profilalkotás

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen kötelező arányossági vizsgálatot, illetve teljes hatásvizsgálatot minden egyes, a személyes adatok széles körű gyűjtését, felderítési és azonosítási technológiákat, felkutatást és nyomon követést, adatbányászatot és adatprofilok készítését, kockázatértékelést és viselkedéselemzést vagy hasonló technikákat magában foglaló javaslat esetén; |
| --- | --- |

41.

sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen kötelező arányossági vizsgálatot, illetve teljes hatásvizsgálatot minden egyes, a személyes adatok széles körű gyűjtését, felderítési és azonosítási technológiákat, felkutatást és nyomon követést, adatbányászatot és adatprofilok készítését, kockázatértékelést és viselkedéselemzést vagy hasonló technikákat magában foglaló javaslat esetén;

| 42. | hangsúlyozza az adatfelhasználás javításának szükségességét: az adatgyűjtést kizárólag azt követően kellene engedélyezni, hogy kifejezetten igazolták a szükségesség elvének érvényesülését, valamint a más meglévő intézkedésekkel való lehetséges átfedések és a kevésbé kényszerítő intézkedések alkalmazásának lehetetlenségét, továbbá csak a felhasználás célja tekintetében alkalmazott szigorú korlátozás és az adatok mennyiségének minimalizálása alapján, továbbá az adatmegosztás és -feldolgozás jelentős javulása mellett; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza az adatfelhasználás javításának szükségességét: az adatgyűjtést kizárólag azt követően kellene engedélyezni, hogy kifejezetten igazolták a szükségesség elvének érvényesülését, valamint a más meglévő intézkedésekkel való lehetséges átfedések és a kevésbé kényszerítő intézkedések alkalmazásának lehetetlenségét, továbbá csak a felhasználás célja tekintetében alkalmazott szigorú korlátozás és az adatok mennyiségének minimalizálása alapján, továbbá az adatmegosztás és -feldolgozás jelentős javulása mellett;

| 43. | felszólítja az európai adatvédelmi biztost és az Alapjogi Ügynökséget, hogy készítsenek jelentést az alapvető jogok és a személyes adatok védelmének szintjéről az Európai Unió terrorizmusellenes politikája terén; |
| --- | --- |

43.

felszólítja az európai adatvédelmi biztost és az Alapjogi Ügynökséget, hogy készítsenek jelentést az alapvető jogok és a személyes adatok védelmének szintjéről az Európai Unió terrorizmusellenes politikája terén;

| 44. | sürgeti, hogy a Bizottság és a Tanács egyértelműen határozza meg a terrorizmus elleni küzdelem koordinátora és a főképviselő közötti munkamegosztást; |
| --- | --- |

44.

sürgeti, hogy a Bizottság és a Tanács egyértelműen határozza meg a terrorizmus elleni küzdelem koordinátora és a főképviselő közötti munkamegosztást;

| 45. | felszólítja a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorát, hogy készítsen jelentést az európai terrorizmusellenes szakpolitikák terén a humán felderítés alkalmazásáról és a külföldi hírszerző szolgálatokkal való együttműködéséről; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorát, hogy készítsen jelentést az európai terrorizmusellenes szakpolitikák terén a humán felderítés alkalmazásáról és a külföldi hírszerző szolgálatokkal való együttműködéséről;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy a terrorizmusellenes politikák tekintetében tegyen javaslatokat a polgári szabadságjogok védelme, az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés megerősítésére, így többek között javítsa a dokumentumokhoz való hozzáférést az információ szabadságáról szóló európai uniós jogszabály megalkotása révén, valamint erősítse meg az Alapjogi Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport helyzetét; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy a terrorizmusellenes politikák tekintetében tegyen javaslatokat a polgári szabadságjogok védelme, az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés megerősítésére, így többek között javítsa a dokumentumokhoz való hozzáférést az információ szabadságáról szóló európai uniós jogszabály megalkotása révén, valamint erősítse meg az Alapjogi Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport helyzetét;

| 47. | felszólítja a Bizottságot, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének fokozása érdekében javasoljon módosításokat a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, legutóbb 2008-ban módosított 2002/475/IB tanácsi kerethatározathoz, melyek magukban foglalják többek között a terrorista bűncselekmények fogalommeghatározásának felülvizsgálatát, és jobban kapcsolja hozzá a meglévő uniós szintű emberi jogi eszközökhöz, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájához; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének fokozása érdekében javasoljon módosításokat a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, legutóbb 2008-ban módosított 2002/475/IB tanácsi kerethatározathoz, melyek magukban foglalják többek között a terrorista bűncselekmények fogalommeghatározásának felülvizsgálatát, és jobban kapcsolja hozzá a meglévő uniós szintű emberi jogi eszközökhöz, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájához;

| 48. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységes jogi fogalommeghatározást a profilalkotásra; |
| --- | --- |

48.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egységes jogi fogalommeghatározást a profilalkotásra;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az adatvédelemre vonatkozó jogszabályi keretre, beleértve az EUMSZ 16. cikke alapján a közös kül- és biztonságpolitikát, az EUSZ 39. cikkében rögzített különös szabályok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az adatvédelemre vonatkozó jogszabályi keretre, beleértve az EUMSZ 16. cikke alapján a közös kül- és biztonságpolitikát, az EUSZ 39. cikkében rögzített különös szabályok sérelme nélkül;

*

* *

| 50. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

50.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A „Biztonságos Európa egy jobb világban – az európai biztonsági stratégia” című, az Európai Tanács 2003. december 12-i brüsszeli ülésén elfogadott dokumentum, amelynek megszövegezése Javier Solana európai uniós főképviselő felügyelete alatt zajlott.

(2)  Jelentés az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról – A biztonság megteremtése a változó világban) S 407/08

(3)  HL L 164., 2002.6.22, 3. o.

(4)  HL L 330., 2008.12.9, 21. o.

(5)  14469/4/2005 sz. tanácsi dokumentum.

(6)  14781/1/2005 sz. tanácsi dokumentum. A stratégiát 2008 novemberében felülvizsgálták. A 15175/2008. sz. tanácsi dokumentum.

(7)  HL C 115., 04.05.10, 1. o.

(8)  HL C 56., 2011.2.22., 2. o.

(9)  SOC/388 - CESE 800/2011.

(10)  HL L 344., 2001.12.28, 70. o.

(11)  HL L 344., 2001.12.28, 93. o.

---

2011. december 15., csütörtök

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/55

---

2011. december 15., csütörtökAz Afganisztánnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás költségvetési ellenőrzése

P7_TA(2011)0578

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az Európai Unió Afganisztánnak nyújtott pénzügyi támogatásának költségvetési ellenőrzéséről (2011/2014(INI))

2013/C 168 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Afganisztánnal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen az Afganisztán stabilizálásáról szóló, 2008. július 8-i állásfoglalására (1), az Afganisztánban felhasznált uniós források költségvetési ellenőrzéséről szóló, 2009. január 15-i állásfoglalására (2), az afganisztáni nők jogairól szóló, 2009. április 24-i állásfoglalására (3), és az új afganisztáni stratégiáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afganisztánnal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, különösen az Afganisztán stabilizálásáról szóló, 2008. július 8-i állásfoglalására (1), az Afganisztánban felhasznált uniós források költségvetési ellenőrzéséről szóló, 2009. január 15-i állásfoglalására (2), az afganisztáni nők jogairól szóló, 2009. április 24-i állásfoglalására (3), és az új afganisztáni stratégiáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió 2007-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (5), és az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (5), és az Európai Unió 2008-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlődő országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatás jövőjéről szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a 2010. július 20-i kabuli konferenciára, amelyen az adományozó országok megállapodtak arról, hogy jobban összehangolják programjaikat és elköteleződnek a támogatás hatékonyságának elvei mellett, illetve a 2010. január 28-i londoni konferenciára, amelyen az adományozó országok arról állapodtak meg, hogy létrehoznak egy magas szintű felügyeleti hivatalt és az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának közreműködésével több fejlesztési támogatást juttatnak el, melyhez intézményi és költségvetési reformokkal járulnak hozzá; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. július 20-i kabuli konferenciára, amelyen az adományozó országok megállapodtak arról, hogy jobban összehangolják programjaikat és elköteleződnek a támogatás hatékonyságának elvei mellett, illetve a 2010. január 28-i londoni konferenciára, amelyen az adományozó országok arról állapodtak meg, hogy létrehoznak egy magas szintű felügyeleti hivatalt és az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának közreműködésével több fejlesztési támogatást juttatnak el, melyhez intézményi és költségvetési reformokkal járulnak hozzá;

| — | tekintettel a Bizottság által a Költségvetési Ellenőrző Bizottság kérdéseire 2010. szeptember 7-én és 2011. június 22-én adott válaszokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Költségvetési Ellenőrző Bizottság kérdéseire 2010. szeptember 7-én és 2011. június 22-én adott válaszokra,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Hatékonyak és eredményesek-e a konfliktus sújtotta országokban az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított uniós támogatások?” című, 3/2011. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Hatékonyak és eredményesek-e a konfliktus sújtotta országokban az ENSZ-szervezetek közreműködésével lebonyolított uniós támogatások?” című, 3/2011. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az Afganisztán újjáépítéséért felelős különleges főfelügyelő ellenőrzési jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afganisztán újjáépítéséért felelős különleges főfelügyelő ellenőrzési jelentéseire,

| — | tekintettel az Amerikai Számvevőszék (Government Accountability Office; GAO) Afganisztánra vonatkozó ellenőrzési jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Számvevőszék (Government Accountability Office; GAO) Afganisztánra vonatkozó ellenőrzési jelentéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Nemzetközi Fejlesztési Ügynökségének (United States Agency for International Development; USAID) ellenőrzési jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Nemzetközi Fejlesztési Ügynökségének (United States Agency for International Development; USAID) ellenőrzési jelentéseire,

| — | tekintettel a háború alatti iraki és afganisztáni közbeszerzéseket vizsgáló bizottság által az Egyesült Államok Kongresszusa számára készített, „A háború alatti közbeszerzés átalakítása” című végleges jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a háború alatti iraki és afganisztáni közbeszerzéseket vizsgáló bizottság által az Egyesült Államok Kongresszusa számára készített, „A háború alatti közbeszerzés átalakítása” című végleges jelentésre,

| — | tekintettel az afgán legfőbb ellenőrző hivatalról szóló törvény tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afgán legfőbb ellenőrző hivatalról szóló törvény tervezetére,

| — | tekintettel a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezetének (INTOSAI)a legfőbb ellenőrző intézmények függetlenségéről szóló, 2007-ben jóváhagyott mexikói nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezetének (INTOSAI)a legfőbb ellenőrző intézmények függetlenségéről szóló, 2007-ben jóváhagyott mexikói nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács által 2009. október 27-én elfogadott, Afganisztánra és Pakisztánra vonatkozó uniós cselekvési tervre és annak kétévenként közzétett végrehajtási jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2009. október 27-én elfogadott, Afganisztánra és Pakisztánra vonatkozó uniós cselekvési tervre és annak kétévenként közzétett végrehajtási jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Fejlesztési Programja Végrehajtó Tanácsának, az ENSZ Népesedési Alapja és az ENSZ Projektszolgáltatási Hivatala 2011. évi (2011. június 6–17. között tartott) ülésszakán elfogadott, 2011/23. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Fejlesztési Programja Végrehajtó Tanácsának, az ENSZ Népesedési Alapja és az ENSZ Projektszolgáltatási Hivatala 2011. évi (2011. június 6–17. között tartott) ülésszakán elfogadott, 2011/23. sz. határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0388/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0388/2011),

| A. | mivel az új afganisztáni stratégiáról szóló, 2010. december 16-i parlamenti állásfoglalás több, aggodalomra okot adó kérdést tárt fel az Afganisztánnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás költségvetési ellenőrzésével kapcsolatban, |
| --- | --- |

A.

mivel az új afganisztáni stratégiáról szóló, 2010. december 16-i parlamenti állásfoglalás több, aggodalomra okot adó kérdést tárt fel az Afganisztánnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás költségvetési ellenőrzésével kapcsolatban,

| B. | mivel az Integrity Watch szervezet jelentése szerint 2009-ben több mint egymilliárd dollárnyi vesztegetési pénzt fizettek ki Afganisztánban; |
| --- | --- |

B.

mivel az Integrity Watch szervezet jelentése szerint 2009-ben több mint egymilliárd dollárnyi vesztegetési pénzt fizettek ki Afganisztánban;

| C. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság felelős azért, hogy nyomon kövesse az Európai Unió általános költségvetése végrehajtásának költséghatékonyságát, |
| --- | --- |

C.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság felelős azért, hogy nyomon kövesse az Európai Unió általános költségvetése végrehajtásának költséghatékonyságát,

| D. | mivel a közpénzek elszámoltathatóságának és átláthatóságának elve alapvető jelentőségű a demokrácia szempontjából, |
| --- | --- |

D.

mivel a közpénzek elszámoltathatóságának és átláthatóságának elve alapvető jelentőségű a demokrácia szempontjából,

| E. | mivel Afganisztán azok közé a kedvezményezett országok közé tartozik, amelyek a legtöbb polgári segélyt kapják az Európai Unió általános költségvetéséből, |
| --- | --- |

E.

mivel Afganisztán azok közé a kedvezményezett országok közé tartozik, amelyek a legtöbb polgári segélyt kapják az Európai Unió általános költségvetéséből,

| F. | mivel az Európai Bizottság 2002 óta 2 milliárd EUR-t meghaladó értékben vállalt kötelezettséget és több mint 1,8 milliárd EUR-t folyósított Afganisztánnak szóló fejlesztési és humanitárius segélyre, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Bizottság 2002 óta 2 milliárd EUR-t meghaladó értékben vállalt kötelezettséget és több mint 1,8 milliárd EUR-t folyósított Afganisztánnak szóló fejlesztési és humanitárius segélyre,

Az Afganisztánnak szánt segélynyújtás különböző finanszírozási csatornáinak előnyei és hátrányai

| 1. | megismétli, hogy a Bizottság az uniós források afganisztáni felhasználásakor különböző finanszírozási csatornákat mérlegelhet; emlékeztet, hogy az Afgán Iszlám Köztársaság kormánya az Unió általános költségvetéséből közvetlen (ágazati) költségvetési támogatásban nem részesül; |
| --- | --- |

1.

megismétli, hogy a Bizottság az uniós források afganisztáni felhasználásakor különböző finanszírozási csatornákat mérlegelhet; emlékeztet, hogy az Afgán Iszlám Köztársaság kormánya az Unió általános költségvetéséből közvetlen (ágazati) költségvetési támogatásban nem részesül;

| 2. | megjegyzi, hogy minden finanszírozási csatornának megvannak a maga előnyei és hátrányai az indokolásban szereplő táblázatban bemutatott, konkrét kiadási célkitűzések tekintetében; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy minden finanszírozási csatornának megvannak a maga előnyei és hátrányai az indokolásban szereplő táblázatban bemutatott, konkrét kiadási célkitűzések tekintetében;

| 3. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy egyik finanszírozási csatorna sem zárható ki, mivel mindegyik sajátos előnyökkel és hátrányokkal rendelkezik; szükségesnek tartja a segélyek diverzifikálását ahhoz, hogy az egyedi szükségletek kezelése a megfelelő finanszírozási csatornán keresztül történjen; |
| --- | --- |

3.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy egyik finanszírozási csatorna sem zárható ki, mivel mindegyik sajátos előnyökkel és hátrányokkal rendelkezik; szükségesnek tartja a segélyek diverzifikálását ahhoz, hogy az egyedi szükségletek kezelése a megfelelő finanszírozási csatornán keresztül történjen;

| 4. | arra kéri a Bizottságot, hogy mihelyt bizonyossá válik, hogy biztosított a szükséges makrogazdasági stabilitás és a kellően megbízható pénzgazdálkodás, szigorú és jól meghatározott feltételek mellett mérlegelje a közvetlen költségvetési támogatás afganisztáni bevezetését, mivel ez a leghatékonyabb eszköz az afganisztáni közigazgatáson belüli kapacitásépítéshez; úgy véli, hogy ezáltal fenntartható, hosszú távú eredmények érhetők el; |
| --- | --- |

4.

arra kéri a Bizottságot, hogy mihelyt bizonyossá válik, hogy biztosított a szükséges makrogazdasági stabilitás és a kellően megbízható pénzgazdálkodás, szigorú és jól meghatározott feltételek mellett mérlegelje a közvetlen költségvetési támogatás afganisztáni bevezetését, mivel ez a leghatékonyabb eszköz az afganisztáni közigazgatáson belüli kapacitásépítéshez; úgy véli, hogy ezáltal fenntartható, hosszú távú eredmények érhetők el;

| 5. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Bizottságnak fel kell mérnie az Afgán Iszlám Köztársaság kormánya minisztériumainak kapacitását, és úgy véli, hogy a költségvetési támogatás szigorú és jól meghatározott feltételek mellett, korlátozott összegekkel indulhat; tudomásul veszi azt a példát, hogy más adományozó országok ágazati költségvetési támogatást vezetnek be az elszámoltathatósági és átláthatósági referenciaértékeket teljesítő afgán minisztériumok számára; arra kéri a Bizottságot, hogy mihelyt az ehhez szükséges előfeltételek adottak, és a kívánt kritériumok teljesülnek, ne csak központi szinten, hanem tartományi és helyi szinten is mérlegelje a költségvetési támogatás szigorú és jól meghatározott feltételek melletti bevezetését, mivel ez valamennyi kormányzati szinten javítaná a kapacitásépítést; úgy véli, hogy a különböző közigazgatási szintek költségvetési támogatásának összehangolt diverzifikálása ugyanakkor megerősítené a Bizottság adott közigazgatási szervekkel szembeni helyzetét, és a Bizottságot jobban függetlenítené egyetlen közigazgatási szervvel való kapcsolataitól; megjegyzi, hogy ez a diverzifikálás nem veszélyeztetheti a központi kormány szerepét és felelősségét, valamint azt, hogy ez következésképp szükségessé teszi az utóbbi jóváhagyását; |
| --- | --- |

5.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Bizottságnak fel kell mérnie az Afgán Iszlám Köztársaság kormánya minisztériumainak kapacitását, és úgy véli, hogy a költségvetési támogatás szigorú és jól meghatározott feltételek mellett, korlátozott összegekkel indulhat; tudomásul veszi azt a példát, hogy más adományozó országok ágazati költségvetési támogatást vezetnek be az elszámoltathatósági és átláthatósági referenciaértékeket teljesítő afgán minisztériumok számára; arra kéri a Bizottságot, hogy mihelyt az ehhez szükséges előfeltételek adottak, és a kívánt kritériumok teljesülnek, ne csak központi szinten, hanem tartományi és helyi szinten is mérlegelje a költségvetési támogatás szigorú és jól meghatározott feltételek melletti bevezetését, mivel ez valamennyi kormányzati szinten javítaná a kapacitásépítést; úgy véli, hogy a különböző közigazgatási szintek költségvetési támogatásának összehangolt diverzifikálása ugyanakkor megerősítené a Bizottság adott közigazgatási szervekkel szembeni helyzetét, és a Bizottságot jobban függetlenítené egyetlen közigazgatási szervvel való kapcsolataitól; megjegyzi, hogy ez a diverzifikálás nem veszélyeztetheti a központi kormány szerepét és felelősségét, valamint azt, hogy ez következésképp szükségessé teszi az utóbbi jóváhagyását;

| 6. | ugyanakkor felszólítja a Bizottságot arra, hogy a jövőbeli esetleges költségvetési támogatás folyósítását kösse olyan szigorú és jól meghatározott feltételekhez, amelyek egyértelműek és mérhetőek; arra az álláspontra helyezkedik, hogy e célkitűzéseknek olyan eredmények elérésére kell irányulniuk, amelyek az elszámoltathatóságra és az átláthatóságra vonatkozó mutatókkal és előre meghatározott referenciaértékekkel mérhetőek; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni előrehaladás értékelésének mérési alapját már a kezdetektől meg kell határozni; a korrupció és a csalás elleni küzdelmet célzó mechanizmusokat ebben az összefüggésben rendkívül fontosnak tartja; megállapítja, hogy a partnerországokban hozott fejlesztéspolitikai intézkedések hatékonyságát helyi kritériumok alapján is ellenőrizni kell; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni előrehaladás értékelésének mérési alapját már a kezdetektől meg kell határozni; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy kiemelt jelentőséggel bír a köztisztviselők, különösen a biztonsági és a rendőri erők képzése; |
| --- | --- |

6.

ugyanakkor felszólítja a Bizottságot arra, hogy a jövőbeli esetleges költségvetési támogatás folyósítását kösse olyan szigorú és jól meghatározott feltételekhez, amelyek egyértelműek és mérhetőek; arra az álláspontra helyezkedik, hogy e célkitűzéseknek olyan eredmények elérésére kell irányulniuk, amelyek az elszámoltathatóságra és az átláthatóságra vonatkozó mutatókkal és előre meghatározott referenciaértékekkel mérhetőek; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni előrehaladás értékelésének mérési alapját már a kezdetektől meg kell határozni; a korrupció és a csalás elleni küzdelmet célzó mechanizmusokat ebben az összefüggésben rendkívül fontosnak tartja; megállapítja, hogy a partnerországokban hozott fejlesztéspolitikai intézkedések hatékonyságát helyi kritériumok alapján is ellenőrizni kell; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni előrehaladás értékelésének mérési alapját már a kezdetektől meg kell határozni; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy kiemelt jelentőséggel bír a köztisztviselők, különösen a biztonsági és a rendőri erők képzése;

| 7. | megismétli a Parlament felügyeleti szerepét, és ezért kéri a Bizottságtól, hogy ezeket az intézkedéseket átlátható módon vezesse be, a következők nyilvánosságra hozatalával:






  — | az Afgán Iszlám Köztársaság kormányával létrejött megállapodások; |
| --- | --- | --- |

7.

megismétli a Parlament felügyeleti szerepét, és ezért kéri a Bizottságtól, hogy ezeket az intézkedéseket átlátható módon vezesse be, a következők nyilvánosságra hozatalával:

—

az Afgán Iszlám Köztársaság kormányával létrejött megállapodások;

| — | az előrehaladás értékelésére, valamint a jövőbeni teljesítményalapú és változó esetleges költségvetési támogatásrészletek folyósításáról szóló határozatok meghozatalára szolgáló mérési alap, mutatók, irányszámok, számítási módszerek és ellenőrzési források; |
| --- | --- |

—

az előrehaladás értékelésére, valamint a jövőbeni teljesítményalapú és változó esetleges költségvetési támogatásrészletek folyósításáról szóló határozatok meghozatalára szolgáló mérési alap, mutatók, irányszámok, számítási módszerek és ellenőrzési források;

| — | egyértelmű és szabványosított jelentések, amelyek tárgyilagosan és átlátható módon, a meghatározott kritériumok alapján értékelik az előrehaladást, valamint – szükség esetén – azt, hogy az előrehaladás esetlegesen miért nem úgy valósult meg, ahogyan azt eredetileg tervezték; |
| --- | --- |

—

egyértelmű és szabványosított jelentések, amelyek tárgyilagosan és átlátható módon, a meghatározott kritériumok alapján értékelik az előrehaladást, valamint – szükség esetén – azt, hogy az előrehaladás esetlegesen miért nem úgy valósult meg, ahogyan azt eredetileg tervezték;

Az uniós források elszámoltathatósága és felügyelete Afganisztánban

Az ellenőrök által megállapított hiányosságok

| 8. | megjegyzi, hogy a konfliktus sújtotta országokban – többek között Afganisztánban is – az Egyesült Nemzetek Szervezetének közreműködésével eljuttatott uniós forrásokra vonatkozó, közelmúltbeli európai számvevőszéki ellenőrzési jelentés sajnálatosnak tartja az Európai Számvevőszék által Afganisztánban feltárt projektirányítási hiányosságokat, többek között a következőket:






  — | fenntarthatatlan és nem hatékony projekteket eredményező projekttervezési hiányosságok; |
| --- | --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a konfliktus sújtotta országokban – többek között Afganisztánban is – az Egyesült Nemzetek Szervezetének közreműködésével eljuttatott uniós forrásokra vonatkozó, közelmúltbeli európai számvevőszéki ellenőrzési jelentés sajnálatosnak tartja az Európai Számvevőszék által Afganisztánban feltárt projektirányítási hiányosságokat, többek között a következőket:

—

fenntarthatatlan és nem hatékony projekteket eredményező projekttervezési hiányosságok;

| — | az ENSZ-ügynökségek késedelmesen tesznek jelentést a Bizottságnak, a jelentéstétel túl általános és inkább tevékenység-, mintsem eredményorientált, és nem teszi lehetővé, hogy a Bizottság megfelelően ellenőrizze egy-egy adott projekt hatékonyságát; |
| --- | --- |

—

az ENSZ-ügynökségek késedelmesen tesznek jelentést a Bizottságnak, a jelentéstétel túl általános és inkább tevékenység-, mintsem eredményorientált, és nem teszi lehetővé, hogy a Bizottság megfelelően ellenőrizze egy-egy adott projekt hatékonyságát;

| — | az irreális határidők miatt gyakoriak a projektekben a késedelmek; |
| --- | --- |

—

az irreális határidők miatt gyakoriak a projektekben a késedelmek;

| 9. | aggodalmát fejezi ki más ellenőrző szervek – például az Afganisztán újjáépítéséért felelős különleges főfelügyelő, az Egyesült Államok Számvevőszéke (GAO), a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság és az Egyesült Államok Nemzetközi Fejlesztési Ügynöksége (USAID) – jelentései miatt, amelyek a következő hiányosságokat tárták fel:






  — | az országban magas a korrupció és a csalás kockázata, ahogyan azt a Kabul Bank közelmúltbeli botránya és a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság végleges jelentése is bizonyítja, amelynek becslése szerint az Egyesült Államoktól érkező, Irakban és Afganisztánban elköltött összes támogatás 5-9 százaléka esetében történt csalás; emellett az Integrity Watch szervezet jelentése szerint 2009-ben Afganisztánban több mint egymilliárd dollárnyi vesztegetési pénzt fizettek ki, egyharmadrészt valamilyen közszolgáltatásért (nyilvántartás, oktatás, egészségügy), a legkorruptabb szerv pedig a rendőrség; |
| --- | --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki más ellenőrző szervek – például az Afganisztán újjáépítéséért felelős különleges főfelügyelő, az Egyesült Államok Számvevőszéke (GAO), a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság és az Egyesült Államok Nemzetközi Fejlesztési Ügynöksége (USAID) – jelentései miatt, amelyek a következő hiányosságokat tárták fel:

—

az országban magas a korrupció és a csalás kockázata, ahogyan azt a Kabul Bank közelmúltbeli botránya és a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság végleges jelentése is bizonyítja, amelynek becslése szerint az Egyesült Államoktól érkező, Irakban és Afganisztánban elköltött összes támogatás 5-9 százaléka esetében történt csalás; emellett az Integrity Watch szervezet jelentése szerint 2009-ben Afganisztánban több mint egymilliárd dollárnyi vesztegetési pénzt fizettek ki, egyharmadrészt valamilyen közszolgáltatásért (nyilvántartás, oktatás, egészségügy), a legkorruptabb szerv pedig a rendőrség;

| — | az afgán minisztériumok többsége – a magas írástudatlansági arány és az alacsony képzettségű személyzet miatt – nem képes pályáztatásra és szerződések kezelésére; |
| --- | --- |

—

az afgán minisztériumok többsége – a magas írástudatlansági arány és az alacsony képzettségű személyzet miatt – nem képes pályáztatásra és szerződések kezelésére;

| — | az Afgán Nemzeti Rendőrség adatbázisai megbízhatatlanok, ugyanis a számadatokban 111 774 – 125 218 között változik a rendőrök száma: ez kétséget vet fel az afgán rendőröknek fizetett bérek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban, ami az egyetlen és legnagyobb uniós finanszírozású projekt, a Jogrend Alap Afganisztánért (Law and Order Trust Fund; LOTFA) legfontosabb célkitűzése; |
| --- | --- |

—

az Afgán Nemzeti Rendőrség adatbázisai megbízhatatlanok, ugyanis a számadatokban 111 774 – 125 218 között változik a rendőrök száma: ez kétséget vet fel az afgán rendőröknek fizetett bérek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban, ami az egyetlen és legnagyobb uniós finanszírozású projekt, a Jogrend Alap Afganisztánért (Law and Order Trust Fund; LOTFA) legfontosabb célkitűzése;

| — | az országban magas a támogatások elpazarlásának kockázata, amint azt a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság végleges jelentése is bizonyítja, amelynek becslése szerint az Egyesült Államoktól érkező, Irakban és Afganisztánban elköltött összes támogatás 10-20 százalékát elpazarolták; |
| --- | --- |

—

az országban magas a támogatások elpazarlásának kockázata, amint azt a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság végleges jelentése is bizonyítja, amelynek becslése szerint az Egyesült Államoktól érkező, Irakban és Afganisztánban elköltött összes támogatás 10-20 százalékát elpazarolták;

| — | alvállalkozói hálózatok, amelyek késedelmeket és halmozódó általános költségeket keletkeztetnek, és korlátozzák a fővállalkozó feletti felügyelet gyakorlását, valamint az afgán lakosság e projektekből való részesedésének arányát; |
| --- | --- |

—

alvállalkozói hálózatok, amelyek késedelmeket és halmozódó általános költségeket keletkeztetnek, és korlátozzák a fővállalkozó feletti felügyelet gyakorlását, valamint az afgán lakosság e projektekből való részesedésének arányát;

| — | a hosszú távú fenntarthatóságra csak korlátozott esélyű, rövid távú projektek finanszírozása; |
| --- | --- |

—

a hosszú távú fenntarthatóságra csak korlátozott esélyű, rövid távú projektek finanszírozása;

| — | az afganisztáni számvevőszék nem teljesen független az Afgán Iszlám Köztársaság kormányától; |
| --- | --- |

—

az afganisztáni számvevőszék nem teljesen független az Afgán Iszlám Köztársaság kormányától;

| 10. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie azon USA-beli és más nem európai ellenőrök által feltárt hiányosságokat is, akik szintén jeleztek kockázati tényezőket az uniós finanszírozású projektek esetében, mivel sok projekt ugyanolyan vagy legalábbis hasonló jellegű; |
| --- | --- |

10.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie azon USA-beli és más nem európai ellenőrök által feltárt hiányosságokat is, akik szintén jeleztek kockázati tényezőket az uniós finanszírozású projektek esetében, mivel sok projekt ugyanolyan vagy legalábbis hasonló jellegű;

A feltárt hiányosságok kezelése

| 11. | elismeri azokat a nehéz körülményeket, amelyek mellett a Bizottságnak segélyt kell nyújtania egy évtizedek óta háború sújtotta országban; hangsúlyozza, hogy a helyszíni ellenőrzéseket is nehéz biztonsági feltételek mellett kell végezni; felszólítja a Bizottságot olyan alternatív számviteli ellenőrzések és ellenőrzések alkalmazására, amelyek továbbra is elvégezhetők a helyszínen a jelenlegi biztonsági feltételek mellett; felszólítja továbbá a Bizottságot arra, hogy a feltárt hiányosságokkal akkor foglalkozzon és projekteket akkor finanszírozzon, ha azok eleget tesznek az alábbi feltételeknek:






  — | hosszú távú pénzügyi és működési fenntarthatóság; |
| --- | --- | --- |

11.

elismeri azokat a nehéz körülményeket, amelyek mellett a Bizottságnak segélyt kell nyújtania egy évtizedek óta háború sújtotta országban; hangsúlyozza, hogy a helyszíni ellenőrzéseket is nehéz biztonsági feltételek mellett kell végezni; felszólítja a Bizottságot olyan alternatív számviteli ellenőrzések és ellenőrzések alkalmazására, amelyek továbbra is elvégezhetők a helyszínen a jelenlegi biztonsági feltételek mellett; felszólítja továbbá a Bizottságot arra, hogy a feltárt hiányosságokkal akkor foglalkozzon és projekteket akkor finanszírozzon, ha azok eleget tesznek az alábbi feltételeknek:

—

hosszú távú pénzügyi és működési fenntarthatóság;

| — | a projektekért vállalt lehető legnagyobb mértékű afgán felelősség ösztönzése; |
| --- | --- |

—

a projektekért vállalt lehető legnagyobb mértékű afgán felelősség ösztönzése;

| — | a csalás és a korrupció kockázati tényezőjének lehető legnagyobb mértékű kiiktatása; |
| --- | --- |

—

a csalás és a korrupció kockázati tényezőjének lehető legnagyobb mértékű kiiktatása;

| 12. | arra kéri a Bizottságot, hogy határozza meg a korrupció, a csalás, a projektek fenntarthatósága, az alvállalkozói hálózatok, valamint a támogatáspazarlás és a támogatásokkal való visszaélés más forrásai tekintetében felmerülő kockázati tényezőket; ezenkívül arra kéri a Bizottságot, hogy továbbra is foglalkozzon ezekkel megfelelő módon a támogatási megállapodásokban és kereskedelmi szerződésekben, és szorosan kövesse nyomon e szabályok alkalmazását; |
| --- | --- |

12.

arra kéri a Bizottságot, hogy határozza meg a korrupció, a csalás, a projektek fenntarthatósága, az alvállalkozói hálózatok, valamint a támogatáspazarlás és a támogatásokkal való visszaélés más forrásai tekintetében felmerülő kockázati tényezőket; ezenkívül arra kéri a Bizottságot, hogy továbbra is foglalkozzon ezekkel megfelelő módon a támogatási megállapodásokban és kereskedelmi szerződésekben, és szorosan kövesse nyomon e szabályok alkalmazását;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a demokrácia szempontjából alapvető jelentőségű egy olyan legfőbb ellenőrző intézmény létezése, amely pénzügyi és működési téren teljesen független a végrehajtó testülettől, és amely – a nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban – elegendő kapacitással és pénzügyi keretösszeggel rendelkezik pénzügyi, megfelelőség- és teljesítményellenőrzések lebonyolításához; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a demokrácia szempontjából alapvető jelentőségű egy olyan legfőbb ellenőrző intézmény létezése, amely pénzügyi és működési téren teljesen független a végrehajtó testülettől, és amely – a nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban – elegendő kapacitással és pénzügyi keretösszeggel rendelkezik pénzügyi, megfelelőség- és teljesítményellenőrzések lebonyolításához;

| 14. | aggodalmát fejezi ki különböző – megbízható és független – források azon jelentései miatt, amelyek szerint a legmagasabb szintű afgán hatóságok akadályozzák az afgán ügyészség által egyes tisztviselők, például kormányzók ellen folytatott korrupcióellenes vizsgálatokat; |
| --- | --- |

14.

aggodalmát fejezi ki különböző – megbízható és független – források azon jelentései miatt, amelyek szerint a legmagasabb szintű afgán hatóságok akadályozzák az afgán ügyészség által egyes tisztviselők, például kormányzók ellen folytatott korrupcióellenes vizsgálatokat;

| 15. | sajnálatosnak tartja azt, hogy az afganisztáni számvevőszékről szóló új jogszabálytervezet továbbra sem hozna létre teljes függetlenséget – tekintettel arra, hogy például a számvevőszék elnökét és helyettesét nem a törvényhozó hatalom, hanem a végrehajtó hatalom nevezné ki; rámutat arra, hogy ez nincs összhangban a legfőbb ellenőrző intézmények függetlenségéről szóló mexikói nyilatkozattal; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy ragaszkodjon az afganisztáni számvevőszék teljes pénzügyi és működési függetlenségének megteremtéséhez és kapacitásának megerősítéséhez; emlékezteti a Bizottságot, hogy a számvevőszék teljes függetlenségét, megfelelő kapacitását és finanszírozását elengedhetetlen feltételnek kell tekinteni a közvetlen költségvetési támogatás bevezetéséhez; |
| --- | --- |

15.

sajnálatosnak tartja azt, hogy az afganisztáni számvevőszékről szóló új jogszabálytervezet továbbra sem hozna létre teljes függetlenséget – tekintettel arra, hogy például a számvevőszék elnökét és helyettesét nem a törvényhozó hatalom, hanem a végrehajtó hatalom nevezné ki; rámutat arra, hogy ez nincs összhangban a legfőbb ellenőrző intézmények függetlenségéről szóló mexikói nyilatkozattal; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy ragaszkodjon az afganisztáni számvevőszék teljes pénzügyi és működési függetlenségének megteremtéséhez és kapacitásának megerősítéséhez; emlékezteti a Bizottságot, hogy a számvevőszék teljes függetlenségét, megfelelő kapacitását és finanszírozását elengedhetetlen feltételnek kell tekinteni a közvetlen költségvetési támogatás bevezetéséhez;

| 16. | felkéri a Bizottságot, hogy mérlegelje az afganisztáni számvevőszéknél végzendő ellenőrző és nyomon követési célú látogatások együttes lebonyolításának elképzelését; ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy a felelős testületek körében fokozódjon az ellenőrzési ismeretek és a képzési szaktudás cseréje; ezt a kölcsönös megértés javítására és a kapacitásépítésre adódó lehetőségnek tekinti; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Bizottságot, hogy mérlegelje az afganisztáni számvevőszéknél végzendő ellenőrző és nyomon követési célú látogatások együttes lebonyolításának elképzelését; ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy a felelős testületek körében fokozódjon az ellenőrzési ismeretek és a képzési szaktudás cseréje; ezt a kölcsönös megértés javítására és a kapacitásépítésre adódó lehetőségnek tekinti;

Az ENSZ-ügynökségek közreműködésével Afganisztánnak juttatott segélyek elszámoltathatóságának javítása

| 17. | emlékeztet, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott néhány legfontosabb afganisztáni projektet az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) irányít és hajt végre; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott néhány legfontosabb afganisztáni projektet az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) irányít és hajt végre;

| 18. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Számvevőszék szükség esetén jogosult helyszíni ellenőrzést végezni az Unió nevében bevételt vagy kiadást kezelő szervek, illetve hivatalok helyiségeiben; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Számvevőszék szükség esetén jogosult helyszíni ellenőrzést végezni az Unió nevében bevételt vagy kiadást kezelő szervek, illetve hivatalok helyiségeiben;

| 19. | emlékeztet továbbá arra, hogy a Parlament több alkalommal kérte a Bizottságot az ENSZ által irányított projektek – különösen a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok – átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítására, például megbízhatósági nyilatkozat bevezetésével; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet továbbá arra, hogy a Parlament több alkalommal kérte a Bizottságot az ENSZ által irányított projektek – különösen a többoldalú adományozói vagyonkezelői alapok – átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítására, például megbízhatósági nyilatkozat bevezetésével;

| 20. | tudomásul veszi az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) Végrehajtó Tanácsának, az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) és az ENSZ Projekttámogatási Hivatalának (UNOPS) 2001. évi (2011. június 6–17. között tartott) ülésszakán arra vonatkozóan elfogadott közelmúltbeli határozatát, hogy az Európai Unió intézményeihez hasonló adományozói szervezetek az ENSZ tagállamaiéhoz hasonló hozzáférési jogokat kapjanak az ellenőrzési jelentésekhez; úgy véli azonban, hogy – intézkedések helyett inkább az eredményekre vonatkozó információk biztosítása révén – további előrelépésre van szükség az uniós források felhasználására vonatkozó jelentéstétel javításához; szorgalmazza továbbá, hogy a Bizottság kérjen fel más ENSZ-ügynökségeket az UNDP, az UNFPA és az UNOPS politikájával megegyező politika elfogadására; megelégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja (UNICEF) ugyanilyen irányú döntést hozott; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) Végrehajtó Tanácsának, az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) és az ENSZ Projekttámogatási Hivatalának (UNOPS) 2001. évi (2011. június 6–17. között tartott) ülésszakán arra vonatkozóan elfogadott közelmúltbeli határozatát, hogy az Európai Unió intézményeihez hasonló adományozói szervezetek az ENSZ tagállamaiéhoz hasonló hozzáférési jogokat kapjanak az ellenőrzési jelentésekhez; úgy véli azonban, hogy – intézkedések helyett inkább az eredményekre vonatkozó információk biztosítása révén – további előrelépésre van szükség az uniós források felhasználására vonatkozó jelentéstétel javításához; szorgalmazza továbbá, hogy a Bizottság kérjen fel más ENSZ-ügynökségeket az UNDP, az UNFPA és az UNOPS politikájával megegyező politika elfogadására; megelégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja (UNICEF) ugyanilyen irányú döntést hozott;

| 21. | úgy véli továbbá, hogy a jövőben jóval messzebbre ható megközelítésre van szükség a Parlament által több alkalommal megismételt jobb átláthatóság és elszámoltathatóság, valamint eredményesség és hatékonyság iránti kérések maximális tiszteletben tartásához; arra kéri az Európai Számvevőszéket, hogy az ENSZ-ügynökségek körében törekedjen annak tudatosítására, hogy állapodjanak meg olyan közös ellenőrzési standardokról, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják a nemzetközi ellenőrzési standardokat, és amelyek megbízhatósági nyilatkozatot fognak eredményezni; |
| --- | --- |

21.

úgy véli továbbá, hogy a jövőben jóval messzebbre ható megközelítésre van szükség a Parlament által több alkalommal megismételt jobb átláthatóság és elszámoltathatóság, valamint eredményesség és hatékonyság iránti kérések maximális tiszteletben tartásához; arra kéri az Európai Számvevőszéket, hogy az ENSZ-ügynökségek körében törekedjen annak tudatosítására, hogy állapodjanak meg olyan közös ellenőrzési standardokról, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják a nemzetközi ellenőrzési standardokat, és amelyek megbízhatósági nyilatkozatot fognak eredményezni;

| 22. | felhívja a figyelmet a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezete (INTOSAI) keretében létrehozott és az Európai Számvevőszék egyik tagja által irányított, a katasztrófához kapcsolódó segélyek elszámoltathatóságával és ellenőrzésével foglalkozó munkacsoport jelenlegi erőfeszítéseire (8); támogatja annak két legfontosabb célkitűzését:






  — | az elszámoltathatósággal kapcsolatos útmutatás és helyes gyakorlat kialakítása valamennyi érdekelt fél (adományozók, kedvezményezettek, nemzetközi szervezetek, nem kormányzati szervezetek) számára egyértelmű, átlátható és szabványosított információk nyújtása révén, végső célkitűzésként egyetlen egységes jelentéstételi modell létrehozásával; |
| --- | --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezete (INTOSAI) keretében létrehozott és az Európai Számvevőszék egyik tagja által irányított, a katasztrófához kapcsolódó segélyek elszámoltathatóságával és ellenőrzésével foglalkozó munkacsoport jelenlegi erőfeszítéseire (8); támogatja annak két legfontosabb célkitűzését:

—

az elszámoltathatósággal kapcsolatos útmutatás és helyes gyakorlat kialakítása valamennyi érdekelt fél (adományozók, kedvezményezettek, nemzetközi szervezetek, nem kormányzati szervezetek) számára egyértelmű, átlátható és szabványosított információk nyújtása révén, végső célkitűzésként egyetlen egységes jelentéstételi modell létrehozásával;

| — | ellenőrzéssel kapcsolatos útmutatás és helyes gyakorlat kialakítása, végső célkitűzésként egyetlen ellenőrzési koncepció létrehozásával, ami azt jelentené, hogy minden eurót csak egyszer ellenőrzött egy olyan külső ellenőr, aki valamennyi érdekelt fél megbízhatóság iránti igényeit figyelembe veszi; |
| --- | --- |

—

ellenőrzéssel kapcsolatos útmutatás és helyes gyakorlat kialakítása, végső célkitűzésként egyetlen ellenőrzési koncepció létrehozásával, ami azt jelentené, hogy minden eurót csak egyszer ellenőrzött egy olyan külső ellenőr, aki valamennyi érdekelt fél megbízhatóság iránti igényeit figyelembe veszi;

| 23. | üdvözli az INTOSAI-munkacsoport erőfeszítéseit, és szorgalmazza, hogy a munkacsoport a megállapított időtartamon belül teljesítse felhatalmazását; úgy véli, hogy az eredmények általánosabb összefüggésben alkalmazhatók lehetnek, mivel a katasztrófához kapcsolódó segély kihívásai közül sok a konfliktus sújtotta területeken nyújtott fejlesztési segélyre is érvényes; |
| --- | --- |

23.

üdvözli az INTOSAI-munkacsoport erőfeszítéseit, és szorgalmazza, hogy a munkacsoport a megállapított időtartamon belül teljesítse felhatalmazását; úgy véli, hogy az eredmények általánosabb összefüggésben alkalmazhatók lehetnek, mivel a katasztrófához kapcsolódó segély kihívásai közül sok a konfliktus sújtotta területeken nyújtott fejlesztési segélyre is érvényes;

| 24. | ezt az elszámoltathatósági kihívások – például az ENSZ-ügynökségeknél tapasztalt kihívások – kezelése megfelelő módjának tekinti; |
| --- | --- |

24.

ezt az elszámoltathatósági kihívások – például az ENSZ-ügynökségeknél tapasztalt kihívások – kezelése megfelelő módjának tekinti;

| 25. | ezért felkéri az Európai Számvevőszéket és az illetékes ENSZ-hivatalokat, hogy létesítsenek párbeszédet a rendezetlen problémák megoldása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza egy egységes ellenőrzési rendszer előnyeit, mivel ez javítaná az ellenőrzési munka hatékonyságát; úgy ítéli meg, hogy az INTOSAI-munkacsoport munkája szorosan kapcsolódik ehhez, és felkéri az Európai Számvevőszéket, hogy ennek alapján törekedjen megállapodásra az ENSZ-hivatalokkal; |
| --- | --- |

25.

ezért felkéri az Európai Számvevőszéket és az illetékes ENSZ-hivatalokat, hogy létesítsenek párbeszédet a rendezetlen problémák megoldása érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza egy egységes ellenőrzési rendszer előnyeit, mivel ez javítaná az ellenőrzési munka hatékonyságát; úgy ítéli meg, hogy az INTOSAI-munkacsoport munkája szorosan kapcsolódik ehhez, és felkéri az Európai Számvevőszéket, hogy ennek alapján törekedjen megállapodásra az ENSZ-hivatalokkal;

| 26. | ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Parlament régóta kéri egy európai többoldalú adományozói vagyonkezelői alap létrehozását, és felhívja a figyelmet arra a bizottsági javaslatra, amely szerint a felülvizsgált költségvetési rendeletnek (COM(2010)0815) rendelkeznie kell olyan jogalapról, amelyre hivatkozva létrehozza saját többoldalú adományozói vagyonkezelői alapjait; úgy ítéli meg, hogy ezáltal a lehető legjobban biztosítható az elszámoltathatóság mindaddig, amíg nem minden, többoldalú adományozói vagyonkezelői alapokat irányító ENSZ-ügynökség tartja be az átláthatóságra és az elszámoltathatóságra vonatkozó uniós előírásokat; |
| --- | --- |

26.

ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Parlament régóta kéri egy európai többoldalú adományozói vagyonkezelői alap létrehozását, és felhívja a figyelmet arra a bizottsági javaslatra, amely szerint a felülvizsgált költségvetési rendeletnek (COM(2010)0815) rendelkeznie kell olyan jogalapról, amelyre hivatkozva létrehozza saját többoldalú adományozói vagyonkezelői alapjait; úgy ítéli meg, hogy ezáltal a lehető legjobban biztosítható az elszámoltathatóság mindaddig, amíg nem minden, többoldalú adományozói vagyonkezelői alapokat irányító ENSZ-ügynökség tartja be az átláthatóságra és az elszámoltathatóságra vonatkozó uniós előírásokat;

Az adományozói közösség segélyezési erőfeszítéseinek koordinálása

| 27. | megjegyzi, hogy Afganisztánban a segélyezés hatékonyságát és az adományozói fellépések koordinálását strukturálisan akadályozza az, hogy sok adományozó általában rövid távú eredményeket kíván elérni – anélkül, hogy kellően igazodna az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és Afganisztán népének szükségleteihez; megjegyzi, hogy a csapatok jelenlétéhez kapcsolódó, behatárolt földrajzi preferencia és az adományozó országok regionális felosztása nem segíti elő az adományozói koordinációt, emellett növeli a párhuzamosságok és a pénzügyi támogatás szakszerűtlen felhasználásának kockázatát; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy Afganisztánban a segélyezés hatékonyságát és az adományozói fellépések koordinálását strukturálisan akadályozza az, hogy sok adományozó általában rövid távú eredményeket kíván elérni – anélkül, hogy kellően igazodna az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és Afganisztán népének szükségleteihez; megjegyzi, hogy a csapatok jelenlétéhez kapcsolódó, behatárolt földrajzi preferencia és az adományozó országok regionális felosztása nem segíti elő az adományozói koordinációt, emellett növeli a párhuzamosságok és a pénzügyi támogatás szakszerűtlen felhasználásának kockázatát;

| 28. | tudomásul veszi az EU afganisztáni és pakisztáni fellépésének erősítéséről szóló tanácsi következtetéseket, a kapcsolódó kétévenkénti jelentéstételt, az Európai Unió általános költségvetéséből és a tagállamok nemzeti költségvetéséből származó valamennyi segélyt tartalmazó, 2009-es európai bizottsági kék könyvet, valamint az uniós küldöttség vezetője/az EU különleges képviselője kettős tisztség közelmúltbeli kijelölését; ezeket az uniós és tagállami törekvések jobb koordinálására irányuló, megfelelő lépésnek tekinti; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi az EU afganisztáni és pakisztáni fellépésének erősítéséről szóló tanácsi következtetéseket, a kapcsolódó kétévenkénti jelentéstételt, az Európai Unió általános költségvetéséből és a tagállamok nemzeti költségvetéséből származó valamennyi segélyt tartalmazó, 2009-es európai bizottsági kék könyvet, valamint az uniós küldöttség vezetője/az EU különleges képviselője kettős tisztség közelmúltbeli kijelölését; ezeket az uniós és tagállami törekvések jobb koordinálására irányuló, megfelelő lépésnek tekinti;

| 29. | azt várja, hogy az EKSZ (Európai Külügyi Szolgálat) létrehozása javuláshoz vezet a koordináció és az egyeztetés terén, valamint nagyobb fokú átláthatóságot eredményez az uniós projektek végrehajtása és az uniós pénzeszközök fenntarthatóbb és hatékonyabb afganisztáni felhasználása tekintetében; továbbá elvárja az Unió küldöttségén belüli felelősségi körök egyértelmű meghatározását; |
| --- | --- |

29.

azt várja, hogy az EKSZ (Európai Külügyi Szolgálat) létrehozása javuláshoz vezet a koordináció és az egyeztetés terén, valamint nagyobb fokú átláthatóságot eredményez az uniós projektek végrehajtása és az uniós pénzeszközök fenntarthatóbb és hatékonyabb afganisztáni felhasználása tekintetében; továbbá elvárja az Unió küldöttségén belüli felelősségi körök egyértelmű meghatározását;

| 30. | ara kéri a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen arra, hogy a segélyezést ne csak a tagállamokkal, hanem más nemzetközi adományozókkal is összehangolja, például oly módon, hogy a földrajzi megközelítés kiegészítéseként az ágazat egészére kiterjedő közös megközelítéseket fogad el; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az ENSZ afganisztáni segítségnyújtási missziója (UNAMA) és az afgán pénzügyminisztérium fontos szerepét; |
| --- | --- |

30.

ara kéri a Bizottságot, hogy továbbra is törekedjen arra, hogy a segélyezést ne csak a tagállamokkal, hanem más nemzetközi adományozókkal is összehangolja, például oly módon, hogy a földrajzi megközelítés kiegészítéseként az ágazat egészére kiterjedő közös megközelítéseket fogad el; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az ENSZ afganisztáni segítségnyújtási missziója (UNAMA) és az afgán pénzügyminisztérium fontos szerepét;

| 31. | hangsúlyozza, hogy Afganisztánban a nemzetközi közösség beruházásait össze kell hangolni az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és Afganisztán népének szükségleteivel; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy Afganisztánban a nemzetközi közösség beruházásait össze kell hangolni az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és Afganisztán népének szükségleteivel;

A jelentéstétel javítása

| 32. | emlékezteti a Bizottságot a Parlament azon felhívására (9), miszerint nyújtson be a részére egy Afganisztánról szóló éves jelentést, amely tartalmazza a segélyezés eredményességének és hatásának részletes értékelését, valamint a nyomon követett segélyek arányát egyértelműen megállapító megbízhatósági nyilatkozatot, a feltárt hiányosságokat és a meghozott intézkedéseket; megismétli ezt a felhívást és sürgeti a Bizottságot, hogy teljes körűen hajtsa végre a segélyezés afganisztáni megvalósításáról és ellenőrzéséről szóló éves jelentés Parlamentnek történő benyújtására vonatkozó ajánlást; |
| --- | --- |

32.

emlékezteti a Bizottságot a Parlament azon felhívására (9), miszerint nyújtson be a részére egy Afganisztánról szóló éves jelentést, amely tartalmazza a segélyezés eredményességének és hatásának részletes értékelését, valamint a nyomon követett segélyek arányát egyértelműen megállapító megbízhatósági nyilatkozatot, a feltárt hiányosságokat és a meghozott intézkedéseket; megismétli ezt a felhívást és sürgeti a Bizottságot, hogy teljes körűen hajtsa végre a segélyezés afganisztáni megvalósításáról és ellenőrzéséről szóló éves jelentés Parlamentnek történő benyújtására vonatkozó ajánlást;

| 33. | szükségesnek tartja az uniós források felhasználásának átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tételét, valamint az uniós tagállamoknak és más adományozóknak a közös buktatók elkerüléséhez biztosított segítséget; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegye nyilvánosan hozzáférhetővé az ENSZ-ügynökségek közreműködésével eljuttatott uniós forrásokkal kapcsolatos eredményorientált megfigyelő misszióinak és ellenőrző misszióinak jelentéseit, valamint más ellenőrzési és értékelő jelentéseket; |
| --- | --- |

33.

szükségesnek tartja az uniós források felhasználásának átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá tételét, valamint az uniós tagállamoknak és más adományozóknak a közös buktatók elkerüléséhez biztosított segítséget; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegye nyilvánosan hozzáférhetővé az ENSZ-ügynökségek közreműködésével eljuttatott uniós forrásokkal kapcsolatos eredményorientált megfigyelő misszióinak és ellenőrző misszióinak jelentéseit, valamint más ellenőrzési és értékelő jelentéseket;

Jövőbeni kihívások

| 34. | tudomásul veszi az Amerikai Egyesült Államok elnökének azt a közelmúltbeli bejelentését, hogy 2012 nyaráig az amerikai csapatoknak mintegy egyharmadát kivonja, és 2014-ig átruházza a felelősséget az afgán biztonsági erőkre; emlékeztet arra, hogy az uniós források megfelelő felügyeletéhez fontos a stabil biztonsági helyzet, mivel az afganisztáni biztonsági helyzet romlása már egyre nehezebbé tette a Bizottság és más szervezetek afganisztáni helyszíni ellenőrző látogatásait; |
| --- | --- |

34.

tudomásul veszi az Amerikai Egyesült Államok elnökének azt a közelmúltbeli bejelentését, hogy 2012 nyaráig az amerikai csapatoknak mintegy egyharmadát kivonja, és 2014-ig átruházza a felelősséget az afgán biztonsági erőkre; emlékeztet arra, hogy az uniós források megfelelő felügyeletéhez fontos a stabil biztonsági helyzet, mivel az afganisztáni biztonsági helyzet romlása már egyre nehezebbé tette a Bizottság és más szervezetek afganisztáni helyszíni ellenőrző látogatásait;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a csapatok kivonása negatív hatással lehet Afganisztán gazdaságára; emlékeztet arra, hogy az afgán költségvetés és Afganisztán GDP-jének döntő többsége külföldi segélyből származik; megjegyzi, hogy a gazdaságélénkítés Afganisztán általános fejlesztése szempontjából alapvető jelentőségű; úgy ítéli meg, hogy az Afganisztánnak nyújtott polgári segély a katonai segély visszaesése miatt jelentősebb lesz; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a csapatok kivonása negatív hatással lehet Afganisztán gazdaságára; emlékeztet arra, hogy az afgán költségvetés és Afganisztán GDP-jének döntő többsége külföldi segélyből származik; megjegyzi, hogy a gazdaságélénkítés Afganisztán általános fejlesztése szempontjából alapvető jelentőségű; úgy ítéli meg, hogy az Afganisztánnak nyújtott polgári segély a katonai segély visszaesése miatt jelentősebb lesz;

| 36. | azon a véleményen van, hogy ez lehetőséget teremthet a szűkös erőforrások olyan projektekhez rendelésére, amelyek a legnagyobb valószínűséggel mutatnak fel hosszú távú hatásokat; megismétli a projektek fokozottabb gazdasági fenntarthatóságának szükségességét, és úgy véli, hogy ezáltal elkerülhető lenne a jelenleg rendelkezésre álló források elköltésével kapcsolatban az adományozókra nehezedő nyomás és a nem hosszú távú projektek végrehajtásával kapcsolatban a kedvezményezettekre nehezedő nyomás; |
| --- | --- |

36.

azon a véleményen van, hogy ez lehetőséget teremthet a szűkös erőforrások olyan projektekhez rendelésére, amelyek a legnagyobb valószínűséggel mutatnak fel hosszú távú hatásokat; megismétli a projektek fokozottabb gazdasági fenntarthatóságának szükségességét, és úgy véli, hogy ezáltal elkerülhető lenne a jelenleg rendelkezésre álló források elköltésével kapcsolatban az adományozókra nehezedő nyomás és a nem hosszú távú projektek végrehajtásával kapcsolatban a kedvezményezettekre nehezedő nyomás;

| 37. | úgy véli, hogy a civil társadalmat és a parlamenti képviselőket be kell vonni a végrehajtás, a nyomon követés és az eredmények értékelése minden szakaszába, és hogy ennek a követelménynek a költségvetés-támogatás döntő kiválasztási kritériumát kell képeznie; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a civil társadalmat és a parlamenti képviselőket be kell vonni a végrehajtás, a nyomon követés és az eredmények értékelése minden szakaszába, és hogy ennek a követelménynek a költségvetés-támogatás döntő kiválasztási kritériumát kell képeznie;

| 38. | Afganisztán jövője szempontjából elengedhetetlennek tartja – a bírói kar kapacitásának és függetlenségének javítása érdekében – a nemzetközi közösség által tett folyamatos és fokozottabb erőfeszítéseket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e téren fokozzák erőfeszítéseiket, és létesítsenek konstruktív és határozott párbeszédet az Afgán Iszlám Köztársaság kormányával annak biztosítása érdekében, hogy a hatékony és független bírói testület továbbra is az Afganisztán fejlesztésében érintett szereplők közös célkitűzése legyen; |
| --- | --- |

38.

Afganisztán jövője szempontjából elengedhetetlennek tartja – a bírói kar kapacitásának és függetlenségének javítása érdekében – a nemzetközi közösség által tett folyamatos és fokozottabb erőfeszítéseket; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e téren fokozzák erőfeszítéseiket, és létesítsenek konstruktív és határozott párbeszédet az Afgán Iszlám Köztársaság kormányával annak biztosítása érdekében, hogy a hatékony és független bírói testület továbbra is az Afganisztán fejlesztésében érintett szereplők közös célkitűzése legyen;

| 39. | kitart amellett, hogy az afganisztáni béketeremtési folyamaton belül fontos szerepet kell kapnia a korrupció elleni küzdelemnek, mivel a megvesztegetés a források nem megfelelő helyre kerüléséhez vezet, gátolja az alapvető közszolgáltatásokhoz – például az egészségügyi ellátáshoz vagy az oktatáshoz – való hozzáférést, és rendkívüli akadályt gördít az ország társadalmi és gazdasági fejlődése elé; hangsúlyozza továbbá, hogy a korrupció aláássa a közszférába és a kormányba vetett bizalmat, és ekképpen rendkívüli fenyegetést jelent a nemzeti stabilitásra nézve; ezért sürgeti az EU-t, hogy fordítson kitüntetett figyelmet a korrupció elleni küzdelemre az országnak való segítségnyújtás során; |
| --- | --- |

39.

kitart amellett, hogy az afganisztáni béketeremtési folyamaton belül fontos szerepet kell kapnia a korrupció elleni küzdelemnek, mivel a megvesztegetés a források nem megfelelő helyre kerüléséhez vezet, gátolja az alapvető közszolgáltatásokhoz – például az egészségügyi ellátáshoz vagy az oktatáshoz – való hozzáférést, és rendkívüli akadályt gördít az ország társadalmi és gazdasági fejlődése elé; hangsúlyozza továbbá, hogy a korrupció aláássa a közszférába és a kormányba vetett bizalmat, és ekképpen rendkívüli fenyegetést jelent a nemzeti stabilitásra nézve; ezért sürgeti az EU-t, hogy fordítson kitüntetett figyelmet a korrupció elleni küzdelemre az országnak való segítségnyújtás során;

| 40. | sajnálja, hogy a nemzetközi támogatás jelentős része megy veszendőbe az elosztási folyamat során, és rámutat arra, hogy ennek négy oka van: a pazarlás, a túlzott közvetítői és biztonsági költségek, a túlszámlázás és a korrupció; ezért kéri az Uniót, hogy a segélyezés hatékonyságának javítása céljából kövesse nyomon az Afganisztánnak nyújtott uniós támogatások költségeit és hatásait; |
| --- | --- |

40.

sajnálja, hogy a nemzetközi támogatás jelentős része megy veszendőbe az elosztási folyamat során, és rámutat arra, hogy ennek négy oka van: a pazarlás, a túlzott közvetítői és biztonsági költségek, a túlszámlázás és a korrupció; ezért kéri az Uniót, hogy a segélyezés hatékonyságának javítása céljából kövesse nyomon az Afganisztánnak nyújtott uniós támogatások költségeit és hatásait;

| 41. | az afganisztáni biztonsági helyzet javítását Afganisztán újjáépítése szempontjából kiemelkedő jövőbeni kihívásnak tekinti, és felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzetközi közösséggel együtt dolgozzon ki arra vonatkozó stratégiát, hogy miként garantálható Afganisztán biztonsága, illetve miként ösztönözhető az önfenntartó gazdaság, többek között annak érdekében, hogy megfelelő felügyeletet gyakorolhasson a segélyek felett; |
| --- | --- |

41.

az afganisztáni biztonsági helyzet javítását Afganisztán újjáépítése szempontjából kiemelkedő jövőbeni kihívásnak tekinti, és felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzetközi közösséggel együtt dolgozzon ki arra vonatkozó stratégiát, hogy miként garantálható Afganisztán biztonsága, illetve miként ösztönözhető az önfenntartó gazdaság, többek között annak érdekében, hogy megfelelő felügyeletet gyakorolhasson a segélyek felett;

| 42. | ismét emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai alapvető fontosságú kérdések mind az afgán kormány nemzeti fejlesztési stratégiájában, mind pedig a 2007–2013-as országstratégiai dokumentumban, amely szerint a nemi szempontok a tervezés szerves részét fogják képezni; |
| --- | --- |

42.

ismét emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők jogai alapvető fontosságú kérdések mind az afgán kormány nemzeti fejlesztési stratégiájában, mind pedig a 2007–2013-as országstratégiai dokumentumban, amely szerint a nemi szempontok a tervezés szerves részét fogják képezni;

A külpolitikai vetület

| 43. | ismételten rámutat, hogy az Európai Unió elkötelezett Afganisztán további támogatása iránt; hangsúlyozza, hogy az Afganisztánnak nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás átfogó célkitűzéseinek az ország hosszú távú fenntartható fejlődését kell támogatniuk, ideértve a társadalmi-gazdasági normák előmozdítását, a munkahelyteremtésnek és a kkv-k terjedésének az elősegítését, az oktatási ágazat megerősítését és a nemek közötti egyenlőség biztosítását; rámutat arra, hogy a támogatásnak még jobban elő kell segítenie a közigazgatáson belüli kapacitásépítést, erősítenie kell a jogállamiságot és csökkentenie kell a korrupciót, elősegítve ezáltal a biztonsági feladatoknak az Afgán Iszlám Köztársaság kormányára történő átruházását; javasolja, hogy az Afganisztánnak nyújtott pénzügyi támogatás egy részét az ópiumtermesztés más növény termesztésével való felváltása révén történő fokozatos megszüntetésére irányuló ötéves terv finanszírozására fordítsák; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló természetű kérdésekben nyújtott támogatás révén elő kell segíteni a szubregionális együttműködést; |
| --- | --- |

43.

ismételten rámutat, hogy az Európai Unió elkötelezett Afganisztán további támogatása iránt; hangsúlyozza, hogy az Afganisztánnak nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás átfogó célkitűzéseinek az ország hosszú távú fenntartható fejlődését kell támogatniuk, ideértve a társadalmi-gazdasági normák előmozdítását, a munkahelyteremtésnek és a kkv-k terjedésének az elősegítését, az oktatási ágazat megerősítését és a nemek közötti egyenlőség biztosítását; rámutat arra, hogy a támogatásnak még jobban elő kell segítenie a közigazgatáson belüli kapacitásépítést, erősítenie kell a jogállamiságot és csökkentenie kell a korrupciót, elősegítve ezáltal a biztonsági feladatoknak az Afgán Iszlám Köztársaság kormányára történő átruházását; javasolja, hogy az Afganisztánnak nyújtott pénzügyi támogatás egy részét az ópiumtermesztés más növény termesztésével való felváltása révén történő fokozatos megszüntetésére irányuló ötéves terv finanszírozására fordítsák; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló természetű kérdésekben nyújtott támogatás révén elő kell segíteni a szubregionális együttműködést;

| 44. | ismételten hangsúlyozza, hogy sürgősen fokozni kell a támogatás hatékonyságát, mivel számos fejlődési mutató még mindig a lényegi javulás elmaradását jelzi, és a korrupció, valamint a nemzetközi segélyek hosszú elosztási lánca továbbra is jelentős mértékben akadályozza az alapvető szolgáltatások lakosság számára történő biztosítását; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy az alapvető szolgáltatások lakosság számára történő biztosítását szavatoló, hatékony módon használjanak fel minden rendelkezésre álló pénzügyi eszközt, ideértve – bevezetésüket követően – az uniós vagyonkezelői alapokat is; |
| --- | --- |

44.

ismételten hangsúlyozza, hogy sürgősen fokozni kell a támogatás hatékonyságát, mivel számos fejlődési mutató még mindig a lényegi javulás elmaradását jelzi, és a korrupció, valamint a nemzetközi segélyek hosszú elosztási lánca továbbra is jelentős mértékben akadályozza az alapvető szolgáltatások lakosság számára történő biztosítását; felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy az alapvető szolgáltatások lakosság számára történő biztosítását szavatoló, hatékony módon használjanak fel minden rendelkezésre álló pénzügyi eszközt, ideértve – bevezetésüket követően – az uniós vagyonkezelői alapokat is;

| 45. | megjegyzi, hogy az Afganisztán társadalmi és gazdasági fejlődését célzó források nagy részét nemzetközi mechanizmusokon keresztül folyósítják, e támogatás jelentős része azonban nem jut el tényleges kedvezményezettjeihez, Afganisztán lakosságához; rámutat, hogy az Európai Uniónak és különösen a Bizottságnak/EKSZ-nek vezető szerepet kell játszania az adományozók közötti koordináció javításában, szorosan együttműködve más kulcsfontosságú adományozókkal, köztük az Egyesült Államokkal és Japánnal, és a támogatással kapcsolatos átláthatóság és adományozói elszámoltathatóság fokozása érdekében felszólít a támogatás hatékonyságának részletes értékelésére; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy az Afganisztán társadalmi és gazdasági fejlődését célzó források nagy részét nemzetközi mechanizmusokon keresztül folyósítják, e támogatás jelentős része azonban nem jut el tényleges kedvezményezettjeihez, Afganisztán lakosságához; rámutat, hogy az Európai Uniónak és különösen a Bizottságnak/EKSZ-nek vezető szerepet kell játszania az adományozók közötti koordináció javításában, szorosan együttműködve más kulcsfontosságú adományozókkal, köztük az Egyesült Államokkal és Japánnal, és a támogatással kapcsolatos átláthatóság és adományozói elszámoltathatóság fokozása érdekében felszólít a támogatás hatékonyságának részletes értékelésére;

| 46. | úgy véli, hogy az Európai Unió mint az Afganisztánnak nyújtott hivatalos fejlesztési és humanitárius támogatás egyik legnagyobb adományozója (2002 és 2010 vége között több mint 2 milliárd euró) különösen felelős annak értékeléséért, hogy ezek a pénzeszközök eljutottak-e a tényleges kedvezményezettekhez, és hozzájárulnak-e életkörülményeik javításához; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az Európai Unió mint az Afganisztánnak nyújtott hivatalos fejlesztési és humanitárius támogatás egyik legnagyobb adományozója (2002 és 2010 vége között több mint 2 milliárd euró) különösen felelős annak értékeléséért, hogy ezek a pénzeszközök eljutottak-e a tényleges kedvezményezettekhez, és hozzájárulnak-e életkörülményeik javításához;

| 47. | kitart amellett, hogy az EKSZ-nek és a Bizottságnak a támogatások nemzetközi szervezeteken keresztül történő folyósításakor nagy figyelmet kell fordítania a pazarlás, a túlzott közvetítői költségek, a hatékonyság hiánya, a túlszámlázás és a korrupció felszámolására, és ragaszkodnia kell ahhoz, hogy kellő időben megfelelő tájékoztatást kapjon az eredményekről és a pénzeszközök felhasználásáról; |
| --- | --- |

47.

kitart amellett, hogy az EKSZ-nek és a Bizottságnak a támogatások nemzetközi szervezeteken keresztül történő folyósításakor nagy figyelmet kell fordítania a pazarlás, a túlzott közvetítői költségek, a hatékonyság hiánya, a túlszámlázás és a korrupció felszámolására, és ragaszkodnia kell ahhoz, hogy kellő időben megfelelő tájékoztatást kapjon az eredményekről és a pénzeszközök felhasználásáról;

| 48. | ismételten kéri az Európai Uniót, hogy hozzon létre központi adatbázist az Afganisztánnak juttatott uniós segélyek költségeiről és hatásairól, és készítsen ezekről elemzést, mivel a naprakész és megbízható adatok hiánya aláássa a segélyezés hatékonyságát és átláthatóságát; |
| --- | --- |

48.

ismételten kéri az Európai Uniót, hogy hozzon létre központi adatbázist az Afganisztánnak juttatott uniós segélyek költségeiről és hatásairól, és készítsen ezekről elemzést, mivel a naprakész és megbízható adatok hiánya aláássa a segélyezés hatékonyságát és átláthatóságát;

| 49. | úgy véli, hogy a Bizottságnak mérlegelnie kellene az ágazati költségvetési támogatás bevezetését; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ilyen támogatást szigorú feltételekhez és mérhető hatásmutatókhoz kell kötni, és kizárólag kapacitásépítési intézkedésekkel összekötve szabad felhasználni olyan igazgatási szerveknél, amelyeknek szervezeti felépítését és pénzgazdálkodási képességeit alapos vizsgálatot követően megfelelőnek és átláthatónak minősítették. |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a Bizottságnak mérlegelnie kellene az ágazati költségvetési támogatás bevezetését; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az ilyen támogatást szigorú feltételekhez és mérhető hatásmutatókhoz kell kötni, és kizárólag kapacitásépítési intézkedésekkel összekötve szabad felhasználni olyan igazgatási szerveknél, amelyeknek szervezeti felépítését és pénzgazdálkodási képességeit alapos vizsgálatot követően megfelelőnek és átláthatónak minősítették.

A fejlesztéspolitikai vetület

| 50. | hangsúlyozza, hogy a konfliktusok által sújtott országoknak nyújtott támogatások esetén az eredményeket illetően számot kell vetni jelentős mértékű kockázattal; hangsúlyozza, hogy az ENSZ-szel való együttműködés lehetővé tette, hogy eredményeket érjenek el a fejlesztések terén rendkívül nehéz működési körülmények közepette; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy jelentősebb előhaladásra van szükség az ENSZ rendszerében a legfőbb adományozót jelentő EU felé való fokozott elszámoltathatóság és az átláthatóság terén; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a konfliktusok által sújtott országoknak nyújtott támogatások esetén az eredményeket illetően számot kell vetni jelentős mértékű kockázattal; hangsúlyozza, hogy az ENSZ-szel való együttműködés lehetővé tette, hogy eredményeket érjenek el a fejlesztések terén rendkívül nehéz működési körülmények közepette; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy jelentősebb előhaladásra van szükség az ENSZ rendszerében a legfőbb adományozót jelentő EU felé való fokozott elszámoltathatóság és az átláthatóság terén;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az Afganisztánnak nyújtott támogatás hatékonysága csak akkor javítható, ha gyökeresen megváltozik a korrupció problémájához való hozzáállás, amely 2001 óta sorvasztja az országot a közigazgatás legmagasabb szintjétől a legalacsonyabb szintjéig; hangsúlyozza, hogy a legmagasabb szinten fennálló korrupció, amelyet a 2001-et követő első években hallgatólagosan elfogadtak, az afgánok szemében mostanra szinte visszafordíthatatlanul aláássa az afgán alkotmány által létrehozott intézmények legitimitását; hangsúlyozza ezért, hogy mindenképpen sürgősen szakítani kell a korrupció elfogadásával, és lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az afgán igazságügyi rendszer és az afgán számvevőszék erélyesen kezelésbe vehesse ezt a jelentős problémát, és támaszkodhasson az Európai Unióra mint erős, hiteles és szilárd szövetségesre, amely vezető szerepet fog vállalni ennek a problémának a leküzdésében, ami alapvető az ország jövője szempontjából; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az Afganisztánnak nyújtott támogatás hatékonysága csak akkor javítható, ha gyökeresen megváltozik a korrupció problémájához való hozzáállás, amely 2001 óta sorvasztja az országot a közigazgatás legmagasabb szintjétől a legalacsonyabb szintjéig; hangsúlyozza, hogy a legmagasabb szinten fennálló korrupció, amelyet a 2001-et követő első években hallgatólagosan elfogadtak, az afgánok szemében mostanra szinte visszafordíthatatlanul aláássa az afgán alkotmány által létrehozott intézmények legitimitását; hangsúlyozza ezért, hogy mindenképpen sürgősen szakítani kell a korrupció elfogadásával, és lépéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az afgán igazságügyi rendszer és az afgán számvevőszék erélyesen kezelésbe vehesse ezt a jelentős problémát, és támaszkodhasson az Európai Unióra mint erős, hiteles és szilárd szövetségesre, amely vezető szerepet fog vállalni ennek a problémának a leküzdésében, ami alapvető az ország jövője szempontjából;

| 52. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy határozzanak meg olyan világos támogatási stratégiát, amely tekintetbe veszi a helyzet érzékeny és veszélyes voltát; megállapítja, hogy az uniós fejlesztéspolitika vezérelve a támogatások hatékonysága; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a megfelelő kockázatkezelés, amely annak biztosítását jelenti, hogy megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások álljanak rendelkezésre a segélyek áramlásának és az eredmények alapos értékelésének garantálása céljából; |
| --- | --- |

52.

felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy határozzanak meg olyan világos támogatási stratégiát, amely tekintetbe veszi a helyzet érzékeny és veszélyes voltát; megállapítja, hogy az uniós fejlesztéspolitika vezérelve a támogatások hatékonysága; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a megfelelő kockázatkezelés, amely annak biztosítását jelenti, hogy megfelelő emberi és pénzügyi erőforrások álljanak rendelkezésre a segélyek áramlásának és az eredmények alapos értékelésének garantálása céljából;

| 53. | tudomásul veszi az adományozók arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a fejlesztési támogatás legalább 50 %-át két éven belül az afgán kormány központi költségvetésén keresztül folyósítják; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatásnak együtt kell járnia azzal, hogy kézzelfoghatóan javul az országban a kormányzás helyzete, növekszik az afgán közszférabeli pénzgazdálkodásba vetett adományozói bizalom, illetve sürgős reformokat és kapacitásépítést kér a közpénzkezelési rendszerek megerősítéséhez, a korrupció csökkentéséhez és a költségvetés végrehajtásának javításához; felkéri a Bizottságot, hogy az afgán intézmények pénzügyi kapacitását és az alapvető közpénzkezelési reformok előrehaladásának ütemét figyelembe véve vizsgálja meg, hogy egyes afgán minisztériumok vagy más intézmények – ideértve a decentralizált szintet is – válhatnak-e ágazati költségvetési támogatásra jogosulttá a jövőben, és ha igen, milyen feltételek mellett; |
| --- | --- |

53.

tudomásul veszi az adományozók arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a fejlesztési támogatás legalább 50 %-át két éven belül az afgán kormány központi költségvetésén keresztül folyósítják; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a költségvetési támogatásnak együtt kell járnia azzal, hogy kézzelfoghatóan javul az országban a kormányzás helyzete, növekszik az afgán közszférabeli pénzgazdálkodásba vetett adományozói bizalom, illetve sürgős reformokat és kapacitásépítést kér a közpénzkezelési rendszerek megerősítéséhez, a korrupció csökkentéséhez és a költségvetés végrehajtásának javításához; felkéri a Bizottságot, hogy az afgán intézmények pénzügyi kapacitását és az alapvető közpénzkezelési reformok előrehaladásának ütemét figyelembe véve vizsgálja meg, hogy egyes afgán minisztériumok vagy más intézmények – ideértve a decentralizált szintet is – válhatnak-e ágazati költségvetési támogatásra jogosulttá a jövőben, és ha igen, milyen feltételek mellett;

| 54. | hangsúlyozza az afgán hatóságok felelősségét a hosszú távú strukturális fejlesztések terén; sürgeti a kormányt, hogy jobban vegye ki részét az újjáépítésre, a demokratizálásra és a szegénység enyhítésére irányuló erőfeszítésekből, valamint a korrupció elleni harcból; arra ösztönzi az uniós adományozókat, hogy fordítsanak különös figyelmet beavatkozásaik hosszú távú fenntarthatóságára azáltal, hogy elősegítik az afgán szerepvállalást a kapacitásépítésbe történő rendszeres befektetéssel és a különálló – csak rövid távú eredmények elérésére összpontosító – projektek elkerülésével; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a civil társadalmi szervezetek alapvető szerepét az újjáépítési folyamatért való felelősségvállalás és a korrupciós kockázat kivédésének biztosításában; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza az afgán hatóságok felelősségét a hosszú távú strukturális fejlesztések terén; sürgeti a kormányt, hogy jobban vegye ki részét az újjáépítésre, a demokratizálásra és a szegénység enyhítésére irányuló erőfeszítésekből, valamint a korrupció elleni harcból; arra ösztönzi az uniós adományozókat, hogy fordítsanak különös figyelmet beavatkozásaik hosszú távú fenntarthatóságára azáltal, hogy elősegítik az afgán szerepvállalást a kapacitásépítésbe történő rendszeres befektetéssel és a különálló – csak rövid távú eredmények elérésére összpontosító – projektek elkerülésével; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a civil társadalmi szervezetek alapvető szerepét az újjáépítési folyamatért való felelősségvállalás és a korrupciós kockázat kivédésének biztosításában;

| 55. | felhívja különösen az afgán kormányt, hogy összpontosítson az intézményi kapacitásfejlesztésre a közszektorban, illetve hogy dolgozzon ki egy, a közigazgatási reformmal kapcsolatos egységes nemzeti programot; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy együttesen támogassák a közigazgatási reformot a kormánnyal folytatott politikai párbeszéd során, illetve hogy összehangoltan támogassák a kormány közigazgatási reformjainak célkitűzéseit; |
| --- | --- |

55.

felhívja különösen az afgán kormányt, hogy összpontosítson az intézményi kapacitásfejlesztésre a közszektorban, illetve hogy dolgozzon ki egy, a közigazgatási reformmal kapcsolatos egységes nemzeti programot; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy együttesen támogassák a közigazgatási reformot a kormánnyal folytatott politikai párbeszéd során, illetve hogy összehangoltan támogassák a kormány közigazgatási reformjainak célkitűzéseit;

| 56. | kéri az Európai Uniót, hogy továbbra is legyen elkötelezett Afganisztán fenntartható, hosszú távú fejlesztése mellett, illetve bocsásson rendelkezésre megfelelő forrásokat 2014 után is, amikor a biztonsággal kapcsolatos felelősség teljes mértékben az afgán hatóságok kezében lesz, és más adományozók a maguk részéről esetleg csökkentik a támogatásokat; ennek kapcsán határozott európai uniós ajánlatot vár, amely hangsúlyozza az Unió elkötelezettségét az Afganisztánnal való hosszú távú partnerség kialakítása mellett a 2011. december 5-én, Bonnban megtartott Nemzetközi Afganisztán Konferenciára tekintettel; felszólítja az EU-t, hogy keressen új külföldi civil társadalmi partnereket és adományozókat; |
| --- | --- |

56.

kéri az Európai Uniót, hogy továbbra is legyen elkötelezett Afganisztán fenntartható, hosszú távú fejlesztése mellett, illetve bocsásson rendelkezésre megfelelő forrásokat 2014 után is, amikor a biztonsággal kapcsolatos felelősség teljes mértékben az afgán hatóságok kezében lesz, és más adományozók a maguk részéről esetleg csökkentik a támogatásokat; ennek kapcsán határozott európai uniós ajánlatot vár, amely hangsúlyozza az Unió elkötelezettségét az Afganisztánnal való hosszú távú partnerség kialakítása mellett a 2011. december 5-én, Bonnban megtartott Nemzetközi Afganisztán Konferenciára tekintettel; felszólítja az EU-t, hogy keressen új külföldi civil társadalmi partnereket és adományozókat;

| 57. | felhívja a figyelmet a civil halálos áldozatok számának 2010 óta tapasztalható kis mértékű csökkenésére; úgy véli, hogy a belföldi, regionális és polgári biztonság javítása nélkül a fejlődés továbbra is akadozni fog, és továbbra is életek fognak áldozatul esni; felszólítja a tagállamokat, hogy ismerjék el a biztonság javítását mint a fejlődés előfeltételét, és e követelmény figyelembevételével fogalmazzák meg támogatási politikáikat; |
| --- | --- |

57.

felhívja a figyelmet a civil halálos áldozatok számának 2010 óta tapasztalható kis mértékű csökkenésére; úgy véli, hogy a belföldi, regionális és polgári biztonság javítása nélkül a fejlődés továbbra is akadozni fog, és továbbra is életek fognak áldozatul esni; felszólítja a tagállamokat, hogy ismerjék el a biztonság javítását mint a fejlődés előfeltételét, és e követelmény figyelembevételével fogalmazzák meg támogatási politikáikat;

| 58. | rámutat arra, hogy az uniós fejlesztési támogatás elősegíti a nők szerepvállalását Afganisztánban; úgy véli, hogy a nők fokozott politikai és gazdasági részvétele javítani fogja életüket, és segíteni fog csökkenteni annak kockázatát, hogy Afganisztán benne ragadjon a konfliktusban; |
| --- | --- |

58.

rámutat arra, hogy az uniós fejlesztési támogatás elősegíti a nők szerepvállalását Afganisztánban; úgy véli, hogy a nők fokozott politikai és gazdasági részvétele javítani fogja életüket, és segíteni fog csökkenteni annak kockázatát, hogy Afganisztán benne ragadjon a konfliktusban;

| 59. | úgy véli, hogy az adományozói segítségnyújtás jelenlegi szétaprózottsága kedvezőtlen hatással van a segélyek hatékonyságára, és párhuzamos stratégiákat eredményez; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy jobban hangolják össze segélyezési erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy az adományozói segítségnyújtás jelenlegi szétaprózottsága kedvezőtlen hatással van a segélyek hatékonyságára, és párhuzamos stratégiákat eredményez; felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy jobban hangolják össze segélyezési erőfeszítéseiket;

| 60. | úgy véli, hogy az Afganisztán előtt álló egyik legfontosabb probléma az afgán nemzeti hadsereg és az afgán nemzeti rendőrség reformja; rámutat arra, hogy sem az afgán nemzeti hadsereg, sem az afgán nemzeti rendőrség teljesítményminősítése nem felel meg a megállapodás szerinti céloknak; felszólítja a tagállamokat, hogy e területen kiképző tisztek biztosításával és a legjobb gyakorlatok cseréjével fokozzák segítségnyújtásukat; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az Afganisztán előtt álló egyik legfontosabb probléma az afgán nemzeti hadsereg és az afgán nemzeti rendőrség reformja; rámutat arra, hogy sem az afgán nemzeti hadsereg, sem az afgán nemzeti rendőrség teljesítményminősítése nem felel meg a megállapodás szerinti céloknak; felszólítja a tagállamokat, hogy e területen kiképző tisztek biztosításával és a legjobb gyakorlatok cseréjével fokozzák segítségnyújtásukat;

*

* *

| 61. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Számvevőszéknek, valamint az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

61.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Számvevőszéknek, valamint az Afgán Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 294. E, 2009.12.3., 11. o.

(2)  HL C 46. E, 2010.2.24., 87. o.

(3)  HL C 184. E, 2010.7.8., 57. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0490.

(5)  HL L 255., 2009.9.26.

(6)  HL L 252., 2010.9.25.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0317.

(8)  http://eca.europa.eu/portal/page/portal/intosai-aada/home

(9)  A fent említett, 2009. január 15-i határozatának 40. bekezdése (HL C 46. E, 2010.2.24., 93. o.).

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/65

---

2011. december 15., csütörtökA Szíriában kialakult helyzet

P7_TA(2011)0582

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről

2013/C 168 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szíriával kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, elsősorban „Az egyiptomi és szíriai helyzetről, különös tekintettel a keresztény közösségekre” című 2011. október 27-i (1), a szíriai helyzetről szóló 2011. szeptember 15-i (2), a Rafah Nached ügyéről szóló 2011. október 27-i (3), valamint a „Szíriáról, Jemenről és Bahreinről az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében” című 2011. július 7-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriával kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, elsősorban „Az egyiptomi és szíriai helyzetről, különös tekintettel a keresztény közösségekre” című 2011. október 27-i (1), a szíriai helyzetről szóló 2011. szeptember 15-i (2), a Rafah Nached ügyéről szóló 2011. október 27-i (3), valamint a „Szíriáról, Jemenről és Bahreinről az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében” című 2011. július 7-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2011. október 10-i, 2011. november 14-i és 2011. december 1-jei következtetéseire, valamint az Európai Tanács 2011. október 23-i és 2011. december 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló 2011. október 10-i, 2011. november 14-i és 2011. december 1-jei következtetéseire, valamint az Európai Tanács 2011. október 23-i és 2011. december 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2011/782/KKBP határozatára (2011. december 1.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2011/273/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011/782/KKBP határozatára (2011. december 1.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2011/273/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (5),

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Szíriával kapcsolatos 2011. október 8-i, 2011. november 3-i és november 28-i, valamint 2011. december 2-i nyilatkozataira, továbbá az egyik szóvivője által 2011. november 23-án tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Szíriával kapcsolatos 2011. október 8-i, 2011. november 3-i és november 28-i, valamint 2011. december 2-i nyilatkozataira, továbbá az egyik szóvivője által 2011. november 23-án tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel a szíriai emberi jogi helyzetről szóló, 2011. november 22-i ENSZ-közgyűlési határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai emberi jogi helyzetről szóló, 2011. november 22-i ENSZ-közgyűlési határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. december 2-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. december 2-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navi Pillay által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 18. rendkívüli ülésén, 2011. december 2-án tett nyilatkozatra, mely szerint megvizsgálja az emberi jogok helyzetét a Szíriai Arab Köztársaságban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Navi Pillay által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 18. rendkívüli ülésén, 2011. december 2-án tett nyilatkozatra, mely szerint megvizsgálja az emberi jogok helyzetét a Szíriai Arab Köztársaságban,

| — | tekintettel a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriai Arab Köztársaságról szóló, 2011. november 23-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriai Arab Köztársaságról szóló, 2011. november 23-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése harmadik bizottságának a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. november 22-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése harmadik bizottságának a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2011. november 22-i határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre, illetve a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre, amelyeknek Szíria is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre, illetve a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre, amelyeknek Szíria is részes fele,

| — | tekintettel az Arab Liga által a szíriai helyzetről 2011. augusztus 27-én, 2011. október 16-án és 2011. november 12-én, 16-án és 24-én kiadott nyilatkozatokra, az Arab Liga 2011. november 2-án kiadott cselekvési tervére, valamint az általa 2011. november 27-én elfogadott, Szíriával szemben alkalmazandó szankciókra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab Liga által a szíriai helyzetről 2011. augusztus 27-én, 2011. október 16-án és 2011. november 12-én, 16-án és 24-én kiadott nyilatkozatokra, az Arab Liga 2011. november 2-án kiadott cselekvési tervére, valamint az általa 2011. november 27-én elfogadott, Szíriával szemben alkalmazandó szankciókra,

| — | tekintettel a Török Köztársaság kormányának 2011. november 30-i határozatára, amelyben gazdasági szankciókat léptet érvénybe Szíriával szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Török Köztársaság kormányának 2011. november 30-i határozatára, amelyben gazdasági szankciókat léptet érvénybe Szíriával szemben,

| — | tekintettel az Iszlám Együttműködési Szervezet 2011. november 30-i nyilatkozatára, amelyben felszólítja a szíriai kormányt, hogy azonnal szüntesse be a radikális erőszak polgárokkal szembeni alkalmazását, és tartsa tiszteletben az emberi jogokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iszlám Együttműködési Szervezet 2011. november 30-i nyilatkozatára, amelyben felszólítja a szíriai kormányt, hogy azonnal szüntesse be a radikális erőszak polgárokkal szembeni alkalmazását, és tartsa tiszteletben az emberi jogokat,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő által kiadott, az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. május 25-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő által kiadott, az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. május 25-i közös közleményre,

| — | tekintettel az 1995. november 27–28-i barcelonai euromediterrán miniszteri konferencia zárónyilatkozatára (Barcelonai Nyilatkozat) és a földközi-tengeri térséggel foglalkozó párizsi csúcstalálkozó 2008. július 13-i együttes nyilatkozatára, amelyeket Szíria is aláírt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. november 27–28-i barcelonai euromediterrán miniszteri konferencia zárónyilatkozatára (Barcelonai Nyilatkozat) és a földközi-tengeri térséggel foglalkozó párizsi csúcstalálkozó 2008. július 13-i együttes nyilatkozatára, amelyeket Szíria is aláírt,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ becslése szerint 2011 márciusa óta Szíriában 5 000-nél több embert – köztük több mint 300 gyermeket – öltek meg, ennél sokkal többen megsebesültek, 14 000-nél is többet pedig fogva tartanak, miközben több tízezren a szomszédos országokban kerestek menedéket vagy lakóhelyük elhagyására kényszerültek a rezsim által a lakossággal szemben alkalmazott kegyetlen elnyomás következtében; mivel a biztonsági erők által polgári személyekkel és családjaikkal szemben alkalmazott erőszakos fellépés, az emberi jogok megsértése és az azokkal való visszaélések a széles körű nemzetközi elítélés ellenére folytatódnak, sőt fokozódnak Szíriában; mivel a hírek szerint Szíria számos városa és falva továbbra is a kormányerők ostroma alatt áll, elvágva az élelmiszerhez, gyógyszerhez és kommunikációs lehetőségekhez való hozzáféréstől; mivel az erőszak és a kitelepítések miatt sok szíriai humanitárius helyzete romlik; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ becslése szerint 2011 márciusa óta Szíriában 5 000-nél több embert – köztük több mint 300 gyermeket – öltek meg, ennél sokkal többen megsebesültek, 14 000-nél is többet pedig fogva tartanak, miközben több tízezren a szomszédos országokban kerestek menedéket vagy lakóhelyük elhagyására kényszerültek a rezsim által a lakossággal szemben alkalmazott kegyetlen elnyomás következtében; mivel a biztonsági erők által polgári személyekkel és családjaikkal szemben alkalmazott erőszakos fellépés, az emberi jogok megsértése és az azokkal való visszaélések a széles körű nemzetközi elítélés ellenére folytatódnak, sőt fokozódnak Szíriában; mivel a hírek szerint Szíria számos városa és falva továbbra is a kormányerők ostroma alatt áll, elvágva az élelmiszerhez, gyógyszerhez és kommunikációs lehetőségekhez való hozzáféréstől; mivel az erőszak és a kitelepítések miatt sok szíriai humanitárius helyzete romlik;

| B. | mivel a Bassár el-Aszad által bejelentett és megígért reformokra és amnesztiára a gyakorlatban sohasem került sor; mivel a szíriai kormány az igazságszolgáltatási rendszeren kívül eső különleges bíróságot, a Legfelsőbb Állambiztonsági Bíróságot (SSSC) használja fel arra, hogy bíróság elé állítsa a politikai és az emberi jogi aktivistákat; mivel az erőszakot a rezsim és támogatói részéről olyan fellépések kísérik, amelyeknek célja a felekezetek közti feszültségek növelése, valamint az etnikum- és vallásközi ellentétek szítása az országban; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bassár el-Aszad által bejelentett és megígért reformokra és amnesztiára a gyakorlatban sohasem került sor; mivel a szíriai kormány az igazságszolgáltatási rendszeren kívül eső különleges bíróságot, a Legfelsőbb Állambiztonsági Bíróságot (SSSC) használja fel arra, hogy bíróság elé állítsa a politikai és az emberi jogi aktivistákat; mivel az erőszakot a rezsim és támogatói részéről olyan fellépések kísérik, amelyeknek célja a felekezetek közti feszültségek növelése, valamint az etnikum- és vallásközi ellentétek szítása az országban;

| C. | mivel 2011. november 20-án egy Sunday Times-ban közölt interjúban, majd 2011. december 7-én az amerikai ABC-nek adott interjúban Bassár el-Aszad elnök tagadta, hogy kormánya a lakossággal szemben kíméletlenül lépne fel, és úgy nyilatkozott, hogy nem érzi bűnösnek magát a tíz hónapja tartó felkeléssel szemben alkalmazott elnyomó intézkedések miatt, a biztonsági erők brutális fellépéséről szóló beszámolók ellenére sem; |
| --- | --- |

C.

mivel 2011. november 20-án egy Sunday Times-ban közölt interjúban, majd 2011. december 7-én az amerikai ABC-nek adott interjúban Bassár el-Aszad elnök tagadta, hogy kormánya a lakossággal szemben kíméletlenül lépne fel, és úgy nyilatkozott, hogy nem érzi bűnösnek magát a tíz hónapja tartó felkeléssel szemben alkalmazott elnyomó intézkedések miatt, a biztonsági erők brutális fellépéséről szóló beszámolók ellenére sem;

| D. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. december 2-i határozatában határozottan elítélte az emberi jogok és az alapvető szabadságok széles körű, rendszeres és tömeges, a szíriai hatóságok, katonai és biztonsági erők által elkövetett megsértését – a gyilkosságokat, az önkényes kivégzéseket, az üldöztetést, az önkényes fogva tartást, a kikényszerített eltűnéseket, a polgári személyekkel, köztük gyermekekkel szemben elkövetett kínzásokat és rossz bánásmódot, az erőszaktételeket és más szexuális jellegű cselekményeket, továbbá a sebesültek ellátásának megtagadását és akadályozását –, és javasolta különleges megbízott kinevezését az országban tapasztalható emberi jogi helyzet vizsgálatára; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. december 2-i határozatában határozottan elítélte az emberi jogok és az alapvető szabadságok széles körű, rendszeres és tömeges, a szíriai hatóságok, katonai és biztonsági erők által elkövetett megsértését – a gyilkosságokat, az önkényes kivégzéseket, az üldöztetést, az önkényes fogva tartást, a kikényszerített eltűnéseket, a polgári személyekkel, köztük gyermekekkel szemben elkövetett kínzásokat és rossz bánásmódot, az erőszaktételeket és más szexuális jellegű cselekményeket, továbbá a sebesültek ellátásának megtagadását és akadályozását –, és javasolta különleges megbízott kinevezését az országban tapasztalható emberi jogi helyzet vizsgálatára;

| E. | mivel a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriai Arab Köztársaságról szóló jelentése arról számol be, hogy a szíriai hadsereg, a biztonsági erők és a kormányhoz hű milíciák gyakran, módszeresen és súlyosan megsértik az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; mivel a vizsgálóbizottság valószínűsíti, hogy Szíria különböző pontjain emberiesség elleni bűnöket követtek el; mivel a szíriai kormány elutasította a vizsgálóbizottsággal való együttműködést; mivel az ENSZ vizsgálóbizottságának jelentése szerint az elnyomás kezdete óta számosan dezertáltak a katonai és biztonsági erők kötelékéből, és a dezertálások száma az elmúlt hónapokban növekedett; |
| --- | --- |

E.

mivel a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriai Arab Köztársaságról szóló jelentése arról számol be, hogy a szíriai hadsereg, a biztonsági erők és a kormányhoz hű milíciák gyakran, módszeresen és súlyosan megsértik az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat; mivel a vizsgálóbizottság valószínűsíti, hogy Szíria különböző pontjain emberiesség elleni bűnöket követtek el; mivel a szíriai kormány elutasította a vizsgálóbizottsággal való együttműködést; mivel az ENSZ vizsgálóbizottságának jelentése szerint az elnyomás kezdete óta számosan dezertáltak a katonai és biztonsági erők kötelékéből, és a dezertálások száma az elmúlt hónapokban növekedett;

| F. | mivel 2011. december 2-i nyilatkozatában az ENSZ emberi jogi főmegbízottja, Navi Pillay arra figyelmeztetett, hogy a szíriai rezsim által saját országának lakossága ellen alkalmazott folytatódó kíméletlen elnyomás következtében az országban polgárháború alakulhat ki, valamint felkérte az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy a szíriai helyzet kapcsán forduljon a Nemzetközi Büntetőbírósághoz; |
| --- | --- |

F.

mivel 2011. december 2-i nyilatkozatában az ENSZ emberi jogi főmegbízottja, Navi Pillay arra figyelmeztetett, hogy a szíriai rezsim által saját országának lakossága ellen alkalmazott folytatódó kíméletlen elnyomás következtében az országban polgárháború alakulhat ki, valamint felkérte az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy a szíriai helyzet kapcsán forduljon a Nemzetközi Büntetőbírósághoz;

| G. | mivel a szíriai hatóságok továbbra sem engedik be az országba a nemzetközi sajtó képviselőit és a nemzetközi megfigyelőket; mivel a szíriai hadsereg és biztonsági erők által a polgárokkal szemben elkövetett szisztematikus és kiterjedt emberi jogi jogsértésekről és általában a szíriai helyzetről elsősorban a szíriai menekültek és emberi jogi aktivisták beszámolóiból és mobiltelefonokról feltöltött felvételekből értesül a világ, és e beszámolók és felvételek az események legfontosabb dokumentumai; |
| --- | --- |

G.

mivel a szíriai hatóságok továbbra sem engedik be az országba a nemzetközi sajtó képviselőit és a nemzetközi megfigyelőket; mivel a szíriai hadsereg és biztonsági erők által a polgárokkal szemben elkövetett szisztematikus és kiterjedt emberi jogi jogsértésekről és általában a szíriai helyzetről elsősorban a szíriai menekültek és emberi jogi aktivisták beszámolóiból és mobiltelefonokról feltöltött felvételekből értesül a világ, és e beszámolók és felvételek az események legfontosabb dokumentumai;

| H. | mivel az Európai Unió 2011. december 1-jén megerősítette a Szíriával szemben életbe léptetett korlátozó intézkedéseit, melyek magukban foglalnak az Unióban székhellyel rendelkező vállalatokra és pénzügyi intézményekre vonatkozó további kereskedelmi tilalmakat a szíriai pénzügyi és olajágazat tekintetében, újabb eszközbefagyasztásokat és beutazási tilalmakat 11 személy és 12 szervezet vonatkozásában, fegyverembargót, és különösen olyan információs és kommunikációs technológiáknak (IKT) az Unióból Szíriába történő behozatalát, melyeket a szíriai kormány a polgárok emberi jogainak megsértéséhez felhasználhat; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió 2011. december 1-jén megerősítette a Szíriával szemben életbe léptetett korlátozó intézkedéseit, melyek magukban foglalnak az Unióban székhellyel rendelkező vállalatokra és pénzügyi intézményekre vonatkozó további kereskedelmi tilalmakat a szíriai pénzügyi és olajágazat tekintetében, újabb eszközbefagyasztásokat és beutazási tilalmakat 11 személy és 12 szervezet vonatkozásában, fegyverembargót, és különösen olyan információs és kommunikációs technológiáknak (IKT) az Unióból Szíriába történő behozatalát, melyeket a szíriai kormány a polgárok emberi jogainak megsértéséhez felhasználhat;

| I. | mivel a Tanácsnak/EKSZ-nek mostanáig nem sikerült megállapodásra jutni az információs és kommunikációs technológiák kivitele kapcsán bejelentett tilalom szükséges részleteiről, valamint e részleteket közzétenni; mivel számos jelentés érkezett arról, hogy uniós (székhelyű) vállalatok az országon belüli és a nemzetközi internetes forgalom és a mobilkommunikáció lehallgatására, ellenőrzésére és nyilvántartására szolgáló, egyedi igényekre szabott technológiákkal látták el a szíriai kormányt; mivel uniós (székhelyű) vállalatok megfigyelőközpontokat állítottak fel és működtettek Szíria területén, és a szíriai kormánynak ehhez kapcsolódóan műszaki jellegű segítséget nyújtottak; |
| --- | --- |

I.

mivel a Tanácsnak/EKSZ-nek mostanáig nem sikerült megállapodásra jutni az információs és kommunikációs technológiák kivitele kapcsán bejelentett tilalom szükséges részleteiről, valamint e részleteket közzétenni; mivel számos jelentés érkezett arról, hogy uniós (székhelyű) vállalatok az országon belüli és a nemzetközi internetes forgalom és a mobilkommunikáció lehallgatására, ellenőrzésére és nyilvántartására szolgáló, egyedi igényekre szabott technológiákkal látták el a szíriai kormányt; mivel uniós (székhelyű) vállalatok megfigyelőközpontokat állítottak fel és működtettek Szíria területén, és a szíriai kormánynak ehhez kapcsolódóan műszaki jellegű segítséget nyújtottak;

| J. | mivel mind Eric Chevallier, Franciaország szíriai nagykövete, mind pedig Robert Ford, az Egyesült Államok szíriai nagykövete visszatért Damaszkuszba, mely gesztussal kinyilvánították, hogy teljes mértékben kiállnak a szíriai lakosság küzdelme és követelései mellett; mivel októberben mindkét nagykövetet biztonsági okokból, valamint a francia érdekeltségek elleni erőszakos támadások miatt visszahívták; |
| --- | --- |

J.

mivel mind Eric Chevallier, Franciaország szíriai nagykövete, mind pedig Robert Ford, az Egyesült Államok szíriai nagykövete visszatért Damaszkuszba, mely gesztussal kinyilvánították, hogy teljes mértékben kiállnak a szíriai lakosság küzdelme és követelései mellett; mivel októberben mindkét nagykövetet biztonsági okokból, valamint a francia érdekeltségek elleni erőszakos támadások miatt visszahívták;

| K. | mivel 2011. december 1-jei következtetéseiben a Tanács újfent arra bátorította a szíriai ellenzéket, hogy hozzon létre egységes platformot, megerősítve, hogy az EU továbbra is párbeszédet folytatna a szíriai ellenzék erőszakot elutasító reprezentatív képviselőivel, valamint üdvözölte a Szíriai Nemzeti Tanács ez irányú kötelezettségvállalását; |
| --- | --- |

K.

mivel 2011. december 1-jei következtetéseiben a Tanács újfent arra bátorította a szíriai ellenzéket, hogy hozzon létre egységes platformot, megerősítve, hogy az EU továbbra is párbeszédet folytatna a szíriai ellenzék erőszakot elutasító reprezentatív képviselőivel, valamint üdvözölte a Szíriai Nemzeti Tanács ez irányú kötelezettségvállalását;

| L. | mivel 2011. november 22-én Catherine Ashton alelnök/főképviselő találkozott a Szíriai Nemzeti Tanács képviselőivel, és hangsúlyozta előttük az inkluzív ellenzéki politikai platform fontosságát; |
| --- | --- |

L.

mivel 2011. november 22-én Catherine Ashton alelnök/főképviselő találkozott a Szíriai Nemzeti Tanács képviselőivel, és hangsúlyozta előttük az inkluzív ellenzéki politikai platform fontosságát;

| M. | mivel az elmúlt hónapokban európai parlamenti képviselők párbeszédet kezdeményeztek és több alkalommal is eszmecserét folytattak a száműzetésben és az országban élő szíriai ellenzék képviselőivel; |
| --- | --- |

M.

mivel az elmúlt hónapokban európai parlamenti képviselők párbeszédet kezdeményeztek és több alkalommal is eszmecserét folytattak a száműzetésben és az országban élő szíriai ellenzék képviselőivel;

| N. | mivel a szíriai válság fenyegetést jelent az egész közel-keleti térség stabilitására és biztonságára nézve; |
| --- | --- |

N.

mivel a szíriai válság fenyegetést jelent az egész közel-keleti térség stabilitására és biztonságára nézve;

| O. | mivel 2011. november 16-án az Arab Liga felfüggesztette Szíria tagságát a regionális szervezetben, mivel Szíria nem teljesítette az Arab Liga béketervében foglalt feltételeket, melyek között szerepelt, hogy az engedetlen városokból visszarendelik a harckocsikat, leállítják a tiltakozók elleni támadásokat, párbeszédet kezdenek az ellenzékkel, továbbá beengedik az országba az Arab Liga 500 megfigyelőjét a helyzet értékelése céljából; mivel 2011. november 27-én az Arab Liga – több ultimátum után – szankciókat hagyott jóvá Szíria ellen, köztük vagyonok befagyasztását és beruházási embargót; |
| --- | --- |

O.

mivel 2011. november 16-án az Arab Liga felfüggesztette Szíria tagságát a regionális szervezetben, mivel Szíria nem teljesítette az Arab Liga béketervében foglalt feltételeket, melyek között szerepelt, hogy az engedetlen városokból visszarendelik a harckocsikat, leállítják a tiltakozók elleni támadásokat, párbeszédet kezdenek az ellenzékkel, továbbá beengedik az országba az Arab Liga 500 megfigyelőjét a helyzet értékelése céljából; mivel 2011. november 27-én az Arab Liga – több ultimátum után – szankciókat hagyott jóvá Szíria ellen, köztük vagyonok befagyasztását és beruházási embargót;

| P. | mivel a török kormány – követve az Arab Liga példáját – 2011. november 30-án új szíriai kormány kinevezéséig gazdasági szankciókat és fegyverembargót léptetett életbe Szíriával szemben, mely utóbbi kiterjed fegyverek és katonai felszerelések szállítására, továbbá egy Szíriával kötött együttműködési megállapodás felfüggesztésére; mivel a török miniszterelnök 2011. november 22-én sürgős lemondásra szólította fel el-Aszad elnököt; mivel 2011 márciusa óta több tízezer szíriai menekült távozott Törökországba; |
| --- | --- |

P.

mivel a török kormány – követve az Arab Liga példáját – 2011. november 30-án új szíriai kormány kinevezéséig gazdasági szankciókat és fegyverembargót léptetett életbe Szíriával szemben, mely utóbbi kiterjed fegyverek és katonai felszerelések szállítására, továbbá egy Szíriával kötött együttműködési megállapodás felfüggesztésére; mivel a török miniszterelnök 2011. november 22-én sürgős lemondásra szólította fel el-Aszad elnököt; mivel 2011 márciusa óta több tízezer szíriai menekült távozott Törökországba;

| Q. | mivel aggodalomra ad okot, hogy számos hírforrás szerint a szíriai hatóságok elrendelték Paolo dall’Oglio atya, a szíriai Mar Musa kolostor apátjának kitoloncolását, aki – amellett, hogy 2006-ban elsőként tüntették ki a kultúraközi párbeszédet jutalmazó Anna Lindh EuroMed díjjal – széles körben ismert tevékenységéről, melyet az utóbbi három évtizedben az ország hitbéli békéjének érdekében kifejtett, valamint erőfeszítéseiről, melyeket a tárgyalásokon és a kifejezés szabadságán alapuló belső megbékélés érdekében tett; felhívja a szíriai hatóságokat, hogy tekintsenek el ettől a cselekedettől, amely gyengítheti a keresztények és muzulmánok között folyó párbeszédet; |
| --- | --- |

Q.

mivel aggodalomra ad okot, hogy számos hírforrás szerint a szíriai hatóságok elrendelték Paolo dall’Oglio atya, a szíriai Mar Musa kolostor apátjának kitoloncolását, aki – amellett, hogy 2006-ban elsőként tüntették ki a kultúraközi párbeszédet jutalmazó Anna Lindh EuroMed díjjal – széles körben ismert tevékenységéről, melyet az utóbbi három évtizedben az ország hitbéli békéjének érdekében kifejtett, valamint erőfeszítéseiről, melyeket a tárgyalásokon és a kifejezés szabadságán alapuló belső megbékélés érdekében tett; felhívja a szíriai hatóságokat, hogy tekintsenek el ettől a cselekedettől, amely gyengítheti a keresztények és muzulmánok között folyó párbeszédet;

| R. | mivel a szíriai hatóságok 2011. december 4-én a szír–jordán határon letartóztatták Razan Gazzawi blogszerzőt, mikor állítólag épp a jordán fővárosba, Ammanba tartott egy, a munkáltatója, a Szíriai Szólásszabadság- és Médiaközpont által a sajtószabadság tárgyában szervezett műhelyfoglalkozásra; |
| --- | --- |

R.

mivel a szíriai hatóságok 2011. december 4-én a szír–jordán határon letartóztatták Razan Gazzawi blogszerzőt, mikor állítólag épp a jordán fővárosba, Ammanba tartott egy, a munkáltatója, a Szíriai Szólásszabadság- és Médiaközpont által a sajtószabadság tárgyában szervezett műhelyfoglalkozásra;

| 1. | ismét a leghatározottabban elítéli a szíriai rezsim országának lakossága, köztük gyermekek ellen elkövetett brutális elnyomását; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; ismét szolidaritásáról biztosítja a szabadságért, méltóságért és demokráciáért erőszakmentesen küzdő szíriai népet, és elismerését fejezi ki bátorságáért és elszántságáért, különös tekintettel a nőkre, akik rendkívül fontos szerepet játszanak ebben a harcban; |
| --- | --- |

1.

ismét a leghatározottabban elítéli a szíriai rezsim országának lakossága, köztük gyermekek ellen elkövetett brutális elnyomását; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; ismét szolidaritásáról biztosítja a szabadságért, méltóságért és demokráciáért erőszakmentesen küzdő szíriai népet, és elismerését fejezi ki bátorságáért és elszántságáért, különös tekintettel a nőkre, akik rendkívül fontos szerepet játszanak ebben a harcban;

| 2. | rámutat, hogy a szíriai rezsim – és a szíriai állam alkotmányos vezetőjeként a legnagyobb felelősséggel bíró Bassár el-Aszad elnök – nem tett eleget a nemzetközi emberi jogok szerinti kötelezettségeinek, és ismét felszólít arra, hogy haladéktalanul vessenek véget a békés tüntetőkel szemben alkalmazott erőszakos fellépésnek és családjaik zaklatásának, bocsássanak szabadon minden fogva tartott tüntetőt, politikai foglyot, emberi jogi jogvédőt és újságírót, továbbá engedjék be az országba a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a szíriai rezsim – és a szíriai állam alkotmányos vezetőjeként a legnagyobb felelősséggel bíró Bassár el-Aszad elnök – nem tett eleget a nemzetközi emberi jogok szerinti kötelezettségeinek, és ismét felszólít arra, hogy haladéktalanul vessenek véget a békés tüntetőkel szemben alkalmazott erőszakos fellépésnek és családjaik zaklatásának, bocsássanak szabadon minden fogva tartott tüntetőt, politikai foglyot, emberi jogi jogvédőt és újságírót, továbbá engedjék be az országba a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót;

| 3. | megismétli a Bassár el-Aszad elnökhöz és rezsimjéhez intézett felhívását, hogy azonnal mondjon le, hogy lehetővé váljon a demokratikus átmenet az országban; |
| --- | --- |

3.

megismétli a Bassár el-Aszad elnökhöz és rezsimjéhez intézett felhívását, hogy azonnal mondjon le, hogy lehetővé váljon a demokratikus átmenet az országban;

| 4. | az emberi jogok és az alapvető szabadságok széles körű, rendszeres és tömeges, a szíriai hatóságok, katonai és biztonsági erők által elkövetett megsértésének azonnali, független és átlátható kivizsgálására szólít fel annak érdekében, hogy e cselekmények – amelyek emberiesség elleni bűntettnek minősülhetnek – minden felelősét elszámoltathassa a nemzetközi közösség; |
| --- | --- |

4.

az emberi jogok és az alapvető szabadságok széles körű, rendszeres és tömeges, a szíriai hatóságok, katonai és biztonsági erők által elkövetett megsértésének azonnali, független és átlátható kivizsgálására szólít fel annak érdekében, hogy e cselekmények – amelyek emberiesség elleni bűntettnek minősülhetnek – minden felelősét elszámoltathassa a nemzetközi közösség;

| 5. | rámutat, hogy a szíriai ellenzék és a tüntetők kérték, hogy küldjenek nemzetközi megfigyelőket a polgári lakosság ellen elkövetett támadások elrettentésére, továbbá hogy engedjék be az országba a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a szíriai ellenzék és a tüntetők kérték, hogy küldjenek nemzetközi megfigyelőket a polgári lakosság ellen elkövetett támadások elrettentésére, továbbá hogy engedjék be az országba a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót;

| 6. | békés és valódi demokratikus átmenetre hív fel, amely eleget tesz a szíriai nép legitim igényének és befogadó nemzeti politikai párbeszéden alapul, az ország valamennyi demokratikus ereje és a civil társadalom részvételével; sürgeti az ellenzéki erőket, hogy a nép védelme során kerüljék el az erőszak további fokozódásának és a helyzet katonai síkra terelődésének csapdáját; komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szíriai hatóságok megfélemlíthetik a száműzetésben élő ellenzéki aktivistákat is, és felhívja az EU tagállamait, hogy vegyék fontolóra az EU-ban dolgozó, ilyen esetekben érintett szíriai diplomaták kiutasításának lehetőségét, vagy más velük szembeni megfelelő intézkedés meghozatalát; |
| --- | --- |

6.

békés és valódi demokratikus átmenetre hív fel, amely eleget tesz a szíriai nép legitim igényének és befogadó nemzeti politikai párbeszéden alapul, az ország valamennyi demokratikus ereje és a civil társadalom részvételével; sürgeti az ellenzéki erőket, hogy a nép védelme során kerüljék el az erőszak további fokozódásának és a helyzet katonai síkra terelődésének csapdáját; komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a szíriai hatóságok megfélemlíthetik a száműzetésben élő ellenzéki aktivistákat is, és felhívja az EU tagállamait, hogy vegyék fontolóra az EU-ban dolgozó, ilyen esetekben érintett szíriai diplomaták kiutasításának lehetőségét, vagy más velük szembeni megfelelő intézkedés meghozatalát;

| 7. | üdvözli és határozottan támogatja a szíriai ellenzék arra irányuló törekvéseit, hogy az országon belül és kívül egyaránt egységes platformot alakítson ki, hogy továbbra is ápolja a kapcsolatokat a nemzetközi közösséggel, különösen az Arab Ligával, valamint hogy a Szíria jövőjére és demokratikus átmenetére vonatkozó közös jövőkép megvalósításán munkálkodjon; továbbra is támogatja a Szíriai Nemzeti Tanácsot, és hangsúlyozza az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok és a jogállamiság mellett kiálló, a békés és befogadó jellegű megközelítés melletti elkötelezettséget fenntartó szíriai ellenzék és a Szabad Szíriai Hadsereg jelentőségét; támogatja a Tanács 2011. december 1-jei következtetéseit, és sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy gyorsan hajtsák végre azokat, valamint hogy találjanak új módokat az ellenzéki erőknek nyújtandó nem katonai támogatás fokozására; |
| --- | --- |

7.

üdvözli és határozottan támogatja a szíriai ellenzék arra irányuló törekvéseit, hogy az országon belül és kívül egyaránt egységes platformot alakítson ki, hogy továbbra is ápolja a kapcsolatokat a nemzetközi közösséggel, különösen az Arab Ligával, valamint hogy a Szíria jövőjére és demokratikus átmenetére vonatkozó közös jövőkép megvalósításán munkálkodjon; továbbra is támogatja a Szíriai Nemzeti Tanácsot, és hangsúlyozza az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok és a jogállamiság mellett kiálló, a békés és befogadó jellegű megközelítés melletti elkötelezettséget fenntartó szíriai ellenzék és a Szabad Szíriai Hadsereg jelentőségét; támogatja a Tanács 2011. december 1-jei következtetéseit, és sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy gyorsan hajtsák végre azokat, valamint hogy találjanak új módokat az ellenzéki erőknek nyújtandó nem katonai támogatás fokozására;

| 8. | ismételten hangsúlyozza, hogy a szíriai kormány nem tett eleget a lakosság védelmével kapcsolatos kötelezettségének, nem hagyott fel az emberi jogok megsértésével, és nem állította le a polgári személyek elleni támadásokat; e kudarc fényében úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek sürgősen meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

ismételten hangsúlyozza, hogy a szíriai kormány nem tett eleget a lakosság védelmével kapcsolatos kötelezettségének, nem hagyott fel az emberi jogok megsértésével, és nem állította le a polgári személyek elleni támadásokat; e kudarc fényében úgy véli, hogy a nemzetközi közösségnek sürgősen meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket;

| 9. | üdvözli az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy fokozza a szíriai rezsimmel szembeni nemzetközi nyomást; határozottan támogatja a Tanács 2011. november 14-i és december 1-jei határozatait, miszerint új korlátozó intézkedéseket vezet be a rezsim ellen, és a családtagok, valamint a rezsimet leginkább támogató vállalkozások vagyonának befagyasztására és velük szembeni utazási korlátozások bevezetésére szólít fel; hangsúlyozza, hogy az EU-nak készen kell állnia arra, hogy további intézkedéseket fogadjon el azon szíriaiak megsegítésére, akik békés eszközök révén törekednek egy demokratikus jövő elérésére; ennek kapcsán, amennyiben az elnyomás tovább folytatódik, további olyan uniós szankciókra szólít fel, amelyek a szíriai rezsimet célozzák, de minimalizálják a lakosságot érő negatív hatásokat, valamint az országban jelenleg tapasztalható és kéri a jövőbeli humanitárius vészhelyzetek kezelésére szolgáló megfelelő mechanizmusok kidolgozását; üdvözli és támogatja a Tanács 2011. december 1-jei Szíriáról szóló következtetéseit, amelyek szerint az EU kész új és nagyratörő partnerség kialakítására Szíriával valamennyi kölcsönös érdekeket szolgáló területen, beleértve támogatások nyújtását és a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok megerősítését is, amint Bassár el-Aszad elnök lemond, és megkezdődik a valódi demokratikus átmenet; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy fokozza a szíriai rezsimmel szembeni nemzetközi nyomást; határozottan támogatja a Tanács 2011. november 14-i és december 1-jei határozatait, miszerint új korlátozó intézkedéseket vezet be a rezsim ellen, és a családtagok, valamint a rezsimet leginkább támogató vállalkozások vagyonának befagyasztására és velük szembeni utazási korlátozások bevezetésére szólít fel; hangsúlyozza, hogy az EU-nak készen kell állnia arra, hogy további intézkedéseket fogadjon el azon szíriaiak megsegítésére, akik békés eszközök révén törekednek egy demokratikus jövő elérésére; ennek kapcsán, amennyiben az elnyomás tovább folytatódik, további olyan uniós szankciókra szólít fel, amelyek a szíriai rezsimet célozzák, de minimalizálják a lakosságot érő negatív hatásokat, valamint az országban jelenleg tapasztalható és kéri a jövőbeli humanitárius vészhelyzetek kezelésére szolgáló megfelelő mechanizmusok kidolgozását; üdvözli és támogatja a Tanács 2011. december 1-jei Szíriáról szóló következtetéseit, amelyek szerint az EU kész új és nagyratörő partnerség kialakítására Szíriával valamennyi kölcsönös érdekeket szolgáló területen, beleértve támogatások nyújtását és a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok megerősítését is, amint Bassár el-Aszad elnök lemond, és megkezdődik a valódi demokratikus átmenet;

| 10. | üdvözli és támogatja az ENSZ Közgyűlése által 2011. november 22-én, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011. december 2-án, és az ENSZ Közgyűlésének harmadik bizottsága által 2011. november 22-én elfogadott állásfoglalásokat a szíriai emberi jogi helyzetről, valamint a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriáról szóló 2011. november 23-i jelentését; Szíria tagságának azonnali felfüggesztésére szólít fel az UNESCO Emberi Jogi Bizottságában; |
| --- | --- |

10.

üdvözli és támogatja az ENSZ Közgyűlése által 2011. november 22-én, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011. december 2-án, és az ENSZ Közgyűlésének harmadik bizottsága által 2011. november 22-én elfogadott állásfoglalásokat a szíriai emberi jogi helyzetről, valamint a független nemzetközi vizsgálóbizottság Szíriáról szóló 2011. november 23-i jelentését; Szíria tagságának azonnali felfüggesztésére szólít fel az UNESCO Emberi Jogi Bizottságában;

| 11. | sajnálja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa ez idáig nem volt képes megfelelő választ adni a Szíriában folyó brutális eseményekre; megismétli az ENSZ BT tagjaihoz, és különösen Oroszországhoz és Kínához intézett felhívását, hogy vessék latba befolyásukat annak biztosítása érdekében, hogy Szíriában tartsák tiszteletben a nemzetközi emberi jogi előírásokat; továbbra is támogatja az EU és tagállamai által e téren kifejtett erőfeszítéseket; ugyanakkor arra buzdítja az ENSZ BT-t, hogy a szíriai kormány által saját népe ellen elkövetett bűncselekmények kapcsán forduljon a Nemzetközi Büntetőbírósághoz; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa ez idáig nem volt képes megfelelő választ adni a Szíriában folyó brutális eseményekre; megismétli az ENSZ BT tagjaihoz, és különösen Oroszországhoz és Kínához intézett felhívását, hogy vessék latba befolyásukat annak biztosítása érdekében, hogy Szíriában tartsák tiszteletben a nemzetközi emberi jogi előírásokat; továbbra is támogatja az EU és tagállamai által e téren kifejtett erőfeszítéseket; ugyanakkor arra buzdítja az ENSZ BT-t, hogy a szíriai kormány által saját népe ellen elkövetett bűncselekmények kapcsán forduljon a Nemzetközi Büntetőbírósághoz;

| 12. | határozottan támogatja az Arab Liga arra irányuló erőfeszítéseit, hogy véget érjen az erőszak és politikai megoldás szülessen Szíriában; üdvözli az Arab Liga azon javaslatát, hogy megfigyelő missziót küldenek a polgári lakosság védelmének biztosítására; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szíriai hatóságok nem kötelezték el magukat a cselekvési terv végrehajtása mellett; üdvözli az Arab Liga azon döntését, hogy szankciókat vezet be a szíriai rezsimmel szemben; felszólítja a szíriai rezsimet, hogy tartózkodjon minden, a szomszédos államok stabilitásának megingatására irányuló közvetlen vagy közvetett kísérlettől; |
| --- | --- |

12.

határozottan támogatja az Arab Liga arra irányuló erőfeszítéseit, hogy véget érjen az erőszak és politikai megoldás szülessen Szíriában; üdvözli az Arab Liga azon javaslatát, hogy megfigyelő missziót küldenek a polgári lakosság védelmének biztosítására; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szíriai hatóságok nem kötelezték el magukat a cselekvési terv végrehajtása mellett; üdvözli az Arab Liga azon döntését, hogy szankciókat vezet be a szíriai rezsimmel szemben; felszólítja a szíriai rezsimet, hogy tartózkodjon minden, a szomszédos államok stabilitásának megingatására irányuló közvetlen vagy közvetett kísérlettől;

| 13. | az EU és Törökország közötti együttműködés fokozására szólít fel a szíriai helyzet kapcsán; üdvözli, hogy Törökország elítélte a szíriai rezsimet, és gazdasági szankciókat vezetett be ellene, továbbá hogy nyitva tartja határait a menekültek előtt; |
| --- | --- |

13.

az EU és Törökország közötti együttműködés fokozására szólít fel a szíriai helyzet kapcsán; üdvözli, hogy Törökország elítélte a szíriai rezsimet, és gazdasági szankciókat vezetett be ellene, továbbá hogy nyitva tartja határait a menekültek előtt;

| 14. | sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy minden tegyen meg annak érdekében, hogy megkezdődjenek a tárgyalások Törökországgal, az Arab Ligával és szíriai ellenzékkel a szír-török határon létrehozandó humanitárius korridorok létrehozása céljából, a szír menekültek és az országból a katonai elnyomás miatt menekülni próbáló valamennyi polgári személy védelme érdekében; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy minden tegyen meg annak érdekében, hogy megkezdődjenek a tárgyalások Törökországgal, az Arab Ligával és szíriai ellenzékkel a szír-török határon létrehozandó humanitárius korridorok létrehozása céljából, a szír menekültek és az országból a katonai elnyomás miatt menekülni próbáló valamennyi polgári személy védelme érdekében;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0471.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0387.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0476.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0333.

(5)  HL L 319., 2011.12.2., 56. o.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/70

---

2011. december 15., csütörtökA makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytábla

P7_TA(2011)0583

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről

2013/C 168 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gazdaságirányításról szóló, 2011. november 16-án elfogadott jogalkotási csomagra, valamint különösen a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdaságirányításról szóló, 2011. november 16-án elfogadott jogalkotási csomagra, valamint különösen a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2011. október 27-i, „A makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervek” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1361), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. október 27-i, „A makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervek” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1361),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | emlékeztet arra, hogy az újonnan kialakított felügyeleti mechanizmus legfőbb célja az Európai Unióban, és elsősorban az euróövezetben tapasztalható rendkívül magas makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzése és kiigazítása; emlékeztet arra, hogy az 1176/2011/EU rendeletnek megfelelően az új mechanizmus további célkitűzése például a tagállamok gazdasági teljesítményének tartós egymáshoz közelítése és a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolása; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az újonnan kialakított felügyeleti mechanizmus legfőbb célja az Európai Unióban, és elsősorban az euróövezetben tapasztalható rendkívül magas makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzése és kiigazítása; emlékeztet arra, hogy az 1176/2011/EU rendeletnek megfelelően az új mechanizmus további célkitűzése például a tagállamok gazdasági teljesítményének tartós egymáshoz közelítése és a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolása;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetre való tekintettel elengedhetetlen, hogy a makrogazdasági felügyeleti keret működése a lehető leghamarabb meginduljon; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetre való tekintettel elengedhetetlen, hogy a makrogazdasági felügyeleti keret működése a lehető leghamarabb meginduljon;

| 3. | úgy véli, hogy a tagállami és az uniós politikák esetleges tovagyűrűző hatásait mihamarabb (például az éves növekedési jelentés keretében), de mindenképpen a konvergenciaprogramok/stabilitási programok elfogadása előtt és után azonosítani kell és meg kell vitatni; felkéri a Bizottságot, hogy tegye világossá, hogyan szándékozik kezelni ezeket a tovagyűrűző hatásokat az eredménytábla legutóbbi változatában; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a tagállami és az uniós politikák esetleges tovagyűrűző hatásait mihamarabb (például az éves növekedési jelentés keretében), de mindenképpen a konvergenciaprogramok/stabilitási programok elfogadása előtt és után azonosítani kell és meg kell vitatni; felkéri a Bizottságot, hogy tegye világossá, hogyan szándékozik kezelni ezeket a tovagyűrűző hatásokat az eredménytábla legutóbbi változatában;

| 4. | úgy véli, hogy a tagállamok kormányainak készen kell állniuk az esetleges problémák kezelésére, mivel csak így lehet biztosítani azt, hogy a felügyeleti keret elérje a kívánt hatást; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a tagállamok kormányainak készen kell állniuk az esetleges problémák kezelésére, mivel csak így lehet biztosítani azt, hogy a felügyeleti keret elérje a kívánt hatást;

| 5. | emlékeztet a Parlamentnek a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (az ún. „hatos csomagról”) szóló 2011. szeptember 28-i állásfoglalásához (2) csatolt bizottsági nyilatkozatra, amely kimondja, hogy „a makrogazdasági felügyelet kapcsán megfelelő módon különbséget tesznek a folyófizetésimérleg-hiánnyal és a folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országok között a szakpolitikai válaszintézkedések sürgőssége és a korrekciós intézkedések típusa tekintetében”; rámutat arra, hogy ez a nyilatkozat megnyitotta az utat a „hatos csomaggal” kapcsolatos végleges megegyezés előtt; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is teljes mértékben tartsa magát hozzá; kitart amellett, hogy a Tanács által esetlegesen levont következtetések nem korlátozhatják a Bizottság törvényes jogait e tekintetben; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet a Parlamentnek a makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (az ún. „hatos csomagról”) szóló 2011. szeptember 28-i állásfoglalásához (2) csatolt bizottsági nyilatkozatra, amely kimondja, hogy „a makrogazdasági felügyelet kapcsán megfelelő módon különbséget tesznek a folyófizetésimérleg-hiánnyal és a folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országok között a szakpolitikai válaszintézkedések sürgőssége és a korrekciós intézkedések típusa tekintetében”; rámutat arra, hogy ez a nyilatkozat megnyitotta az utat a „hatos csomaggal” kapcsolatos végleges megegyezés előtt; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is teljes mértékben tartsa magát hozzá; kitart amellett, hogy a Tanács által esetlegesen levont következtetések nem korlátozhatják a Bizottság törvényes jogait e tekintetben;

| 6. | megjegyzi, hogy az eredménytábla tervezetében alkalmazott mutatókra vonatkozó legtöbb tájékoztató jellegű határérték vagy csak felső, vagy csak alsó határérték, annak ellenére, hogy a rendelet kifejezetten előírja, hogy mind a felső, mind az alsó határértékeket meg kell határozni, kivéve, ha az célszerűtlen; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a bizottsági munkadokumentum a legtöbb ilyen mutató esetében nem magyarázza meg, miért nem célszerű felső és alsó határértéket egyaránt meghatározni; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az eredménytábla tervezetében alkalmazott mutatókra vonatkozó legtöbb tájékoztató jellegű határérték vagy csak felső, vagy csak alsó határérték, annak ellenére, hogy a rendelet kifejezetten előírja, hogy mind a felső, mind az alsó határértékeket meg kell határozni, kivéve, ha az célszerűtlen; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a bizottsági munkadokumentum a legtöbb ilyen mutató esetében nem magyarázza meg, miért nem célszerű felső és alsó határértéket egyaránt meghatározni;

| 7. | megjegyzi, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az 1176/2011/EU rendelet 4. cikkében az eredménytábla közgazdasági értékelése számára kijelölt valamennyi elemet; felkéri a Bizottságot, hogy az eredménytábla közgazdasági értékelése során a felsorolt összes – különösen a foglalkoztatással, a termelékenység mozgatóival, valamint az energia szerepével kapcsolatos – elemet vegye figyelembe; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az 1176/2011/EU rendelet 4. cikkében az eredménytábla közgazdasági értékelése számára kijelölt valamennyi elemet; felkéri a Bizottságot, hogy az eredménytábla közgazdasági értékelése során a felsorolt összes – különösen a foglalkoztatással, a termelékenység mozgatóival, valamint az energia szerepével kapcsolatos – elemet vegye figyelembe;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a munkanélküliségi ráta esetében alkalmazott határérték nem tükrözi változó tendenciákat, például a ráta éves növekedését; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a munkanélküliségi ráta esetében alkalmazott határérték nem tükrözi változó tendenciákat, például a ráta éves növekedését;

| 9. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság 2012 végéig és a következő európai szemeszter számára még időben új mutatókat kíván bevezetni a pénzügyi szektor számára a hozzájuk tartozó határértékekkel együtt; kéri a Bizottságot, hogy tegye világossá, milyen kapcsolat áll fenn a pénzügyi ágazat ezen mutatói és az Európai Rendszerkockázati Testületre vonatkozó rendeletben előirányzott jelzőrendszer között; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság 2012 végéig és a következő európai szemeszter számára még időben új mutatókat kíván bevezetni a pénzügyi szektor számára a hozzájuk tartozó határértékekkel együtt; kéri a Bizottságot, hogy tegye világossá, milyen kapcsolat áll fenn a pénzügyi ágazat ezen mutatói és az Európai Rendszerkockázati Testületre vonatkozó rendeletben előirányzott jelzőrendszer között;

| 10. | a jövőbeli makrogazdasági eredménytáblák kapcsán – amelyek többféle mutatót is tartalmazhatnak – megjegyzi, hogy azokat az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere által készített független és ellenőrizhető hivatalos statisztikák alapján kell létrehozni; |
| --- | --- |

10.

a jövőbeli makrogazdasági eredménytáblák kapcsán – amelyek többféle mutatót is tartalmazhatnak – megjegyzi, hogy azokat az európai statisztikai rendszer és a Központi Bankok Európai Rendszere által készített független és ellenőrizhető hivatalos statisztikák alapján kell létrehozni;

| 11. | megjegyzi, hogy a bizottsági munkadokumentum a „rendelkezésre álló gazdasági szakirodalmat” említi, ám egyetlen konkrét hivatkozást sem közöl; felszólítja a Bizottságot, hogy az eredménytábla kapcsán adjon teljesebb képet módszertani megközelítéséről, beleértve a különböző tervezett lehetőségeket, valamint háttér-információként adjon átfogó szakirodalom-jegyzéket; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a bizottsági munkadokumentum a „rendelkezésre álló gazdasági szakirodalmat” említi, ám egyetlen konkrét hivatkozást sem közöl; felszólítja a Bizottságot, hogy az eredménytábla kapcsán adjon teljesebb képet módszertani megközelítéséről, beleértve a különböző tervezett lehetőségeket, valamint háttér-információként adjon átfogó szakirodalom-jegyzéket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a Gazdasági és Monetáris Bizottság nyilvános meghallgatásokat szervezhet az eredménytábla terveiről, mielőtt közzéteszi véleményét az új mutatók bevezetéséről és a határértékek módosításáról; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a Gazdasági és Monetáris Bizottság nyilvános meghallgatásokat szervezhet az eredménytábla terveiről, mielőtt közzéteszi véleményét az új mutatók bevezetéséről és a határértékek módosításáról;

| 13. | hangsúlyozza, hogy ezen új szakpolitikai eszköz átlátható megvalósítása kiemelkedő jelentőséggel bír az eljárás folyamán, és ezzel kapcsolatban sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az eredménytáblával kapcsolatos valamennyi dokumentumot vagy munkadokumentumot hivatalosan a Parlament és a Tanács számára egyaránt eljuttassa; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy ezen új szakpolitikai eszköz átlátható megvalósítása kiemelkedő jelentőséggel bír az eljárás folyamán, és ezzel kapcsolatban sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az eredménytáblával kapcsolatos valamennyi dokumentumot vagy munkadokumentumot hivatalosan a Parlament és a Tanács számára egyaránt eljuttassa;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0424.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/72

---

2011. december 15., csütörtökAz egységes európai közlekedési térség

P7_TA(2011)0584

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egységes európai közlekedési térség megvalósításához vezető útitervről – Egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé (2011/2096(INI))

2013/C 168 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: elérkezett az idő a döntésre” című bizottsági fehér könyvről szóló, 2003. február 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: elérkezett az idő a döntésre” című bizottsági fehér könyvről szóló, 2003. február 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007. július 12-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára” című, 2007. július 12-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a közlekedés fenntartható jövőjéről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közlekedés fenntartható jövőjéről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság ötödik kohéziós jelentéséről és a 2013 utáni kohéziós politikai stratégiáról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A légi közlekedés védelméről, különös tekintettel a biztonsági szkennerekre” című, 2011. július 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A légi közlekedés védelméről, különös tekintettel a biztonsági szkennerekre” című, 2011. július 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A polgárok hálózata” című bizottsági közleményre (COM(1995)0601) és „A városi mobilitás cselekvési terve” című bizottsági közleményre (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A polgárok hálózata” című bizottsági közleményre (COM(1995)0601) és „A városi mobilitás cselekvési terve” című bizottsági közleményre (COM(2009)0490),

| — | tekintettel „A közlekedésben az igazságos és hatékony díjszabás felé” című 1995-ös (COM(1995)0691), valamint „A közlekedés és a CO2” című 1998-as (COM(1998)0204) bizottsági közleményre, amely utóbbit a Bizottságnak újra közzé kellene tennie, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közlekedésben az igazságos és hatékony díjszabás felé” című 1995-ös (COM(1995)0691), valamint „A közlekedés és a CO2” című 1998-as (COM(1998)0204) bizottsági közleményre, amely utóbbit a Bizottságnak újra közzé kellene tennie,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiára;

| — | tekintettel a közlekedés terén elért közösségi vívmányokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közlekedés terén elért közösségi vívmányokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0425/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0425/2011),

| A. | mivel az európai közlekedéspolitika több élethelyzetben is közvetlenül érinti az uniós polgárokat, és mivel a közlekedési módok és a nemzeti rendszerek közötti összes akadályt leépítő, a versenytorzulásoktól és szociális dömpingtől mentes, valóban egységes európai közlekedési térség nagyon hasznos volna számukra, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai közlekedéspolitika több élethelyzetben is közvetlenül érinti az uniós polgárokat, és mivel a közlekedési módok és a nemzeti rendszerek közötti összes akadályt leépítő, a versenytorzulásoktól és szociális dömpingtől mentes, valóban egységes európai közlekedési térség nagyon hasznos volna számukra,

| B. | mivel a közlekedési rendszer igen nagy jelentőségű az Európai Unió, régiói és városai fejlődése szempontjából, hiszen a GDP mintegy 5 %-á teszi ki és 10 millió munkahelyet biztosít; mivel kulcsfontosságú, hogy az EU megőrizze fejlődési és innovációs kapacitását például a mobilitás, a közlekedés és a logisztika területén, amelyek meghatározó tényezők Európa mint ipari és gazdasági központ és a globális versenyben betöltött pozíciója szempontjából; mivel a kis- és középvállalkozások különösen fontos szerepet töltenek be a közlekedési ágazatban, |
| --- | --- |

B.

mivel a közlekedési rendszer igen nagy jelentőségű az Európai Unió, régiói és városai fejlődése szempontjából, hiszen a GDP mintegy 5 %-á teszi ki és 10 millió munkahelyet biztosít; mivel kulcsfontosságú, hogy az EU megőrizze fejlődési és innovációs kapacitását például a mobilitás, a közlekedés és a logisztika területén, amelyek meghatározó tényezők Európa mint ipari és gazdasági központ és a globális versenyben betöltött pozíciója szempontjából; mivel a kis- és középvállalkozások különösen fontos szerepet töltenek be a közlekedési ágazatban,

| C. | mivel a jövőbeli európai közlekedési és mobilitási politikának 2020-ig integrálnia kell a 20-20-20 célokat mint az ezen a területen hozott döntéseinek elsődleges alapját, |
| --- | --- |

C.

mivel a jövőbeli európai közlekedési és mobilitási politikának 2020-ig integrálnia kell a 20-20-20 célokat mint az ezen a területen hozott döntéseinek elsődleges alapját,

| D. | mivel a közlekedés jelentős mértékben hozzájárulhat az Európa 2020 stratégiához, különösen a foglalkoztatás, a fenntartható gazdasági növekedés, a kutatás, az energiaügy, az innováció és a környezet tekintetében, miközben következetesebben kell erősíteni és szorosabban kell koordinálni a biztonságot és a környezetvédelmet, |
| --- | --- |

D.

mivel a közlekedés jelentős mértékben hozzájárulhat az Európa 2020 stratégiához, különösen a foglalkoztatás, a fenntartható gazdasági növekedés, a kutatás, az energiaügy, az innováció és a környezet tekintetében, miközben következetesebben kell erősíteni és szorosabban kell koordinálni a biztonságot és a környezetvédelmet,

| E. | mivel a legutóbbi fehér könyv bizonyos céljait nem teljesítették, és ezért ezeket az itt kitűzött célokat rendszeresen felül kell vizsgálni és ki kell értékelni, |
| --- | --- |

E.

mivel a legutóbbi fehér könyv bizonyos céljait nem teljesítették, és ezért ezeket az itt kitűzött célokat rendszeresen felül kell vizsgálni és ki kell értékelni,

| F. | mivel a közlekedési módok nem versenyezhetnek egymással, hanem egy hatékony komodalitás mint a közlekedési módok közötti hatékony modális megosztás irányadó elve keretében kell kiegészíteniük egymást, |
| --- | --- |

F.

mivel a közlekedési módok nem versenyezhetnek egymással, hanem egy hatékony komodalitás mint a közlekedési módok közötti hatékony modális megosztás irányadó elve keretében kell kiegészíteniük egymást,

| G. | mivel a forgalom átterelésére vonatkozó célokat nem jogszabállyal, hanem csak működő infrastruktúra, az áttereléssel együtt járó előnyök és erősségek, valamint ösztönzők kiaknázásával lehet elérni; |
| --- | --- |

G.

mivel a forgalom átterelésére vonatkozó célokat nem jogszabállyal, hanem csak működő infrastruktúra, az áttereléssel együtt járó előnyök és erősségek, valamint ösztönzők kiaknázásával lehet elérni;

| H. | mivel alapvetően fontos a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) sikeres kifejlesztésének, az összes uniós régió közlekedési hálózatai hathatós összekötésének és az uniós tagállamok infrastrukturális fejlődése közötti egyenlőtlenségek kiküszöbölésének biztosítása, |
| --- | --- |

H.

mivel alapvetően fontos a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) sikeres kifejlesztésének, az összes uniós régió közlekedési hálózatai hathatós összekötésének és az uniós tagállamok infrastrukturális fejlődése közötti egyenlőtlenségek kiküszöbölésének biztosítása,

| I. | mivel a közlekedési ágazat és a határokon átnyúló infrastruktúrák továbbra is számos – határhatást eredményező – történelmi és földrajzi akadállyal (eltérő nyomtávokkal, az Alpok, a Pireneusok vagy a Kárpátok hegyláncai által jelentett áthághatatlan akadályokkal) szembesülnek, amelyek gyakran könnyen kiküszöbölhetők, és ezért meg kell szüntetni őket; |
| --- | --- |

I.

mivel a közlekedési ágazat és a határokon átnyúló infrastruktúrák továbbra is számos – határhatást eredményező – történelmi és földrajzi akadállyal (eltérő nyomtávokkal, az Alpok, a Pireneusok vagy a Kárpátok hegyláncai által jelentett áthághatatlan akadályokkal) szembesülnek, amelyek gyakran könnyen kiküszöbölhetők, és ezért meg kell szüntetni őket;

| J. | mivel az európai régiók közötti különbségek (peremhelyzet, infrastruktúra, táj, népsűrűség, társadalmi-gazdasági helyzet) rendkívül különböző problémákat vetnek fel, amelyekhez rugalmas megoldásokra van szükség, |
| --- | --- |

J.

mivel az európai régiók közötti különbségek (peremhelyzet, infrastruktúra, táj, népsűrűség, társadalmi-gazdasági helyzet) rendkívül különböző problémákat vetnek fel, amelyekhez rugalmas megoldásokra van szükség,

| K. | mivel a szállítási piacok megnyitásának feltételévé kell tenni minden olyan szabályozási biztosíték kialakítását, amelyekre annak garantálása miatt van szükség, hogy az jobb minőségű szolgáltatást, valamint jobb képzési és foglalkoztatási feltételeket eredményezzen, |
| --- | --- |

K.

mivel a szállítási piacok megnyitásának feltételévé kell tenni minden olyan szabályozási biztosíték kialakítását, amelyekre annak garantálása miatt van szükség, hogy az jobb minőségű szolgáltatást, valamint jobb képzési és foglalkoztatási feltételeket eredményezzen,

| L. | mivel az EU-nak valamennyi közlekedési módra vonatkozóan következetes normákat kell megállapítania, különösen a biztonság, a technológia, a környezetvédelem és a munkakörülmények terén, ugyanakkor figyelembe véve, hogy azokban az ágazatokban, ahol ténylegesen globális szabályok érvényesülnek, az illetékes nemzetközi fórumokon keresztül hatékony szabályozást lehessen elérni, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-nak valamennyi közlekedési módra vonatkozóan következetes normákat kell megállapítania, különösen a biztonság, a technológia, a környezetvédelem és a munkakörülmények terén, ugyanakkor figyelembe véve, hogy azokban az ágazatokban, ahol ténylegesen globális szabályok érvényesülnek, az illetékes nemzetközi fórumokon keresztül hatékony szabályozást lehessen elérni,

| M. | mivel a közlekedés területén elfogadott összes jogszabályt pontosan, következetesen és gyorsan kell átültetni, végrehajtani és betartatni, |
| --- | --- |

M.

mivel a közlekedés területén elfogadott összes jogszabályt pontosan, következetesen és gyorsan kell átültetni, végrehajtani és betartatni,

| 1. | üdvözli a 2011-es fehér könyvet, azonban megállapítja, hogy a 2001-es fehér könyv fontos céljait csak részben vagy egyáltalán nem érték el, és javasolja, hogy






  — | a Bizottság a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló jelentés alapján 2013-ig tegyen konkrét javaslatokat annak érdekében, hogy a szubszidiaritás elveit követve 2020-ig 2010-hez képest 50 %-kal csökkentsék a közúti közlekedésben a halálos áldozatok és súlyos sérültek számát. E javaslatnak különleges figyelmet kell szentelnie a leginkább veszélyeztetett úthasználóknak, és minden egyes esetben fel kell tüntetni a balesetcsökkentés tekintetében várható eredményeket. |
| --- | --- | --- |

1.

üdvözli a 2011-es fehér könyvet, azonban megállapítja, hogy a 2001-es fehér könyv fontos céljait csak részben vagy egyáltalán nem érték el, és javasolja, hogy

—

a Bizottság a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló jelentés alapján 2013-ig tegyen konkrét javaslatokat annak érdekében, hogy a szubszidiaritás elveit követve 2020-ig 2010-hez képest 50 %-kal csökkentsék a közúti közlekedésben a halálos áldozatok és súlyos sérültek számát. E javaslatnak különleges figyelmet kell szentelnie a leginkább veszélyeztetett úthasználóknak, és minden egyes esetben fel kell tüntetni a balesetcsökkentés tekintetében várható eredményeket.

| — | a Bizottság 2014-ig terjesszen elő egy javaslatot, amely a párhuzamos terhek és a piac torzulásának elkerülése mellett előírja valamennyi teher- és személyszállítási mód külső költségeinek az egyes közlekedési módok sajátosságait figyelembe vevő internalizálását. A külső költségek ezen externalizálásából származó bevételeket a fenntartható mobilitáshoz és infrastruktúrához kapcsolódva a biztonságra, a kutatásra, az új technológiákra és zajcsökkentésre irányuló befektetések finanszírozására kell felhasználni; |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2014-ig terjesszen elő egy javaslatot, amely a párhuzamos terhek és a piac torzulásának elkerülése mellett előírja valamennyi teher- és személyszállítási mód külső költségeinek az egyes közlekedési módok sajátosságait figyelembe vevő internalizálását. A külső költségek ezen externalizálásából származó bevételeket a fenntartható mobilitáshoz és infrastruktúrához kapcsolódva a biztonságra, a kutatásra, az új technológiákra és zajcsökkentésre irányuló befektetések finanszírozására kell felhasználni;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy 2013-ig terjesszen elő javaslatot a szociális feltételekről és munkakörülményekről, hogy elősegítse egy valóban integrált európai közlekedési piac létrehozását, és ezzel egyidejűleg ösztönözze az ágazat vonzerejét a munkavállalók számára; e javaslatnak az összes közlekedési módban tapasztalható szociális feltételek és munkakörülmények mélyreható elemzésén, a tagállamok jogszabályai közötti harmonizáció szintjén, valamint a közlekedési munkaerőpiac 2020-ig tartó fejlődésének hatásvizsgálatán kell alapulnia; e javaslatnak növelnie kell a foglalkoztatást és javítania kell a közlekedési ágazatban a munkavállalók helyzetét, illetve számba kell vennie azokat az új technológiákat és logisztikai szolgáltatásokat, amelyeket fel lehetne használni általában a közlekedési szolgáltatások, konkrétan pedig a fogyatékossággal élőknek nyújtott szolgáltatások javítására; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy 2013-ig terjesszen elő javaslatot a szociális feltételekről és munkakörülményekről, hogy elősegítse egy valóban integrált európai közlekedési piac létrehozását, és ezzel egyidejűleg ösztönözze az ágazat vonzerejét a munkavállalók számára; e javaslatnak az összes közlekedési módban tapasztalható szociális feltételek és munkakörülmények mélyreható elemzésén, a tagállamok jogszabályai közötti harmonizáció szintjén, valamint a közlekedési munkaerőpiac 2020-ig tartó fejlődésének hatásvizsgálatán kell alapulnia; e javaslatnak növelnie kell a foglalkoztatást és javítania kell a közlekedési ágazatban a munkavállalók helyzetét, illetve számba kell vennie azokat az új technológiákat és logisztikai szolgáltatásokat, amelyeket fel lehetne használni általában a közlekedési szolgáltatások, konkrétan pedig a fogyatékossággal élőknek nyújtott szolgáltatások javítására;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamoktól kapott információk alapján 2013-ig nyújtson be egy átfogó, számszerű elemzést az EU valamennyi tagállamában fennálló jelenlegi helyzetről az infrastruktúra szintje, a közlekedési hálózat sűrűsége és a közlekedési szolgáltatások minősége tekintetében; ez áttekintést fog nyújtani a jelenlegi helyzetről az EU-27 területén, ki fogja emelni a tagállamok és régióik közlekedési infrastruktúrái fejlődése közötti egyenlőtlenségeket, és fel fogja vázolni a közlekedési infrastruktúra valamennyi módozatában a jelenlegi finanszírozás módját és a jövőbeli beruházási prioritásokat; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy a tagállamoktól kapott információk alapján 2013-ig nyújtson be egy átfogó, számszerű elemzést az EU valamennyi tagállamában fennálló jelenlegi helyzetről az infrastruktúra szintje, a közlekedési hálózat sűrűsége és a közlekedési szolgáltatások minősége tekintetében; ez áttekintést fog nyújtani a jelenlegi helyzetről az EU-27 területén, ki fogja emelni a tagállamok és régióik közlekedési infrastruktúrái fejlődése közötti egyenlőtlenségeket, és fel fogja vázolni a közlekedési infrastruktúra valamennyi módozatában a jelenlegi finanszírozás módját és a jövőbeli beruházási prioritásokat;

| 4. | tudatában van a közlekedési ágazat iparpolitikához, versenyképességhez és az EU kereskedelmi mérlegéhez való jelentős hozzájárulásának; megjegyzi, hogy 2009-ben a közlekedési ágazat gép- és berendezésexportja összesen 454,7 milliárd EUR-t tett ki, ami az EU-27 teljes kivitel 41,5 %-a; megjegyzi továbbá, hogy 2009-ben az EU legnagyobb kereskedelmi többletét a közlekedési ágazat gép- és berendezésexportja (112,6 milliárd EUR) és a közlekedési szolgáltatások (21,5 milliárd EUR) terén érte el; |
| --- | --- |

4.

tudatában van a közlekedési ágazat iparpolitikához, versenyképességhez és az EU kereskedelmi mérlegéhez való jelentős hozzájárulásának; megjegyzi, hogy 2009-ben a közlekedési ágazat gép- és berendezésexportja összesen 454,7 milliárd EUR-t tett ki, ami az EU-27 teljes kivitel 41,5 %-a; megjegyzi továbbá, hogy 2009-ben az EU legnagyobb kereskedelmi többletét a közlekedési ágazat gép- és berendezésexportja (112,6 milliárd EUR) és a közlekedési szolgáltatások (21,5 milliárd EUR) terén érte el;

| 5. | egyetért a versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszerre irányuló tíz célkitűzéssel, illetve a fehér könyvben 2050-ig és 2030-ig megnevezett célokkal, ugyanakkor úgy véli, hogy 2020-ig tartó időszakot – az egyes tagállamok gazdasági helyzetének fényében – a finanszírozás és a közlekedés előtt az energiaügy és a környezet terén álló általános kihívások tekintetében pontosabban meg kell határozni, és ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a 20-20-20 célokkal összhangban és nemzetközi partnerekkel együttműködve dolgozzon ki jogszabályokat (az 1990-es értékeket alapul véve) a CO2-kibocsátás és egyéb ÜHG-kibocsátás 20 %-os csökkentésének, illetve (a 2010-es értékeket alapul véve) az alábbi időközi célok 2020-ig történő elérése érdekében:






  — | a közúti közlekedés CO2-kibocsátásának csökkentése 20 %-kal, |
| --- | --- | --- |

5.

egyetért a versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszerre irányuló tíz célkitűzéssel, illetve a fehér könyvben 2050-ig és 2030-ig megnevezett célokkal, ugyanakkor úgy véli, hogy 2020-ig tartó időszakot – az egyes tagállamok gazdasági helyzetének fényében – a finanszírozás és a közlekedés előtt az energiaügy és a környezet terén álló általános kihívások tekintetében pontosabban meg kell határozni, és ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a 20-20-20 célokkal összhangban és nemzetközi partnerekkel együttműködve dolgozzon ki jogszabályokat (az 1990-es értékeket alapul véve) a CO2-kibocsátás és egyéb ÜHG-kibocsátás 20 %-os csökkentésének, illetve (a 2010-es értékeket alapul véve) az alábbi időközi célok 2020-ig történő elérése érdekében:

—

a közúti közlekedés CO2-kibocsátásának csökkentése 20 %-kal,

| — | a vasúti közlekedés zajterhelésének és energiafelhasználásának csökkentése 20 %-kal, |
| --- | --- |

—

a vasúti közlekedés zajterhelésének és energiafelhasználásának csökkentése 20 %-kal,

| — | a teljes európai légtérben a légi közlekedés CO2-kibocsátásának csökkentése 30 %-kal, |
| --- | --- |

—

a teljes európai légtérben a légi közlekedés CO2-kibocsátásának csökkentése 30 %-kal,

| — | a hajózás CO2- és szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentése az egész EU-ban egységesen 30 %-kal, amelyhez az energiahatékonysági tervezési mutatóra és a hajózási energiahatékonysági gazdálkodási tervre vonatkozó IMO-megállapodások hozzá fognak járulni; |
| --- | --- |

—

a hajózás CO2- és szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentése az egész EU-ban egységesen 30 %-kal, amelyhez az energiahatékonysági tervezési mutatóra és a hajózási energiahatékonysági gazdálkodási tervre vonatkozó IMO-megállapodások hozzá fognak járulni;

továbbá kéri, hogy az ebben a bekezdésben említett összes célt tekintsék prioritásnak, és ezért évente vizsgálják felül őket;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési hálózatok és piacok további megnyitásán keresztül törekedni kell az európai közlekedési belső piac kiteljesítésére, figyelembe véve a gazdasági, foglalkoztatási, környezetvédelmi, szociális és területi szempontot, és felszólítja a Bizottságot, hogy a szolgáltatásoknak az összes közlekedési piacon történő megnyitására irányuló javaslatok ne okozzanak se szociális dömpinget, se pedig alacsonyabb minőségű szolgáltatásokat, monopóliumokat vagy oligopóliumokat; hangsúlyozza, hogy még mindig sürgős szükség van a tengeri kikötőknek nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokra; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a közlekedési hálózatok és piacok további megnyitásán keresztül törekedni kell az európai közlekedési belső piac kiteljesítésére, figyelembe véve a gazdasági, foglalkoztatási, környezetvédelmi, szociális és területi szempontot, és felszólítja a Bizottságot, hogy a szolgáltatásoknak az összes közlekedési piacon történő megnyitására irányuló javaslatok ne okozzanak se szociális dömpinget, se pedig alacsonyabb minőségű szolgáltatásokat, monopóliumokat vagy oligopóliumokat; hangsúlyozza, hogy még mindig sürgős szükség van a tengeri kikötőknek nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokra;

| 7. | rámutat a számos területen még nem kellően kiaknázott közlekedési potenciálra, és az egész Európai Unió versenyképességének és vonzerejének növelése érdekében hangsúlyozza egy összekapcsolható és kölcsönösen átjárható, egységes európai közlekedési térség jelentőségét, amely a közlekedési infrastruktúrák és rendszerek valóban európai irányításán alapul, és valamennyi közlekedési módban a tagállamok közötti „határhatás” kiküszöbölésével érhető el; hangsúlyozza a területi kohézió és különösen a legkülső régiók, szigetek, tengerparttal nem rendelkező területek és a peremterületek megközelíthetőségéből adódó problémák, illetve a tagállamok és a szomszédos országaik közötti kapcsolódás fontosságát; |
| --- | --- |

7.

rámutat a számos területen még nem kellően kiaknázott közlekedési potenciálra, és az egész Európai Unió versenyképességének és vonzerejének növelése érdekében hangsúlyozza egy összekapcsolható és kölcsönösen átjárható, egységes európai közlekedési térség jelentőségét, amely a közlekedési infrastruktúrák és rendszerek valóban európai irányításán alapul, és valamennyi közlekedési módban a tagállamok közötti „határhatás” kiküszöbölésével érhető el; hangsúlyozza a területi kohézió és különösen a legkülső régiók, szigetek, tengerparttal nem rendelkező területek és a peremterületek megközelíthetőségéből adódó problémák, illetve a tagállamok és a szomszédos országaik közötti kapcsolódás fontosságát;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a személyszállítás és árufuvarozás terén a közlekedési és logisztikai szolgáltatások teljes lánca mentén a hatékony komodalitást – amelyet a gazdaságosság, a környezetvédelem, az energiabiztonság, a szociális és egészségügyi feltételek és munkakörülmények, valamint a biztonsági szempontok alapján mérnek, és amely figyelembe veszi a területi kohéziót, illetve az egyes országok és régiók földrajzi környezetét – a jövőbeli közlekedéspolitika vezérgondolataként kell értelmezni; véleménye szerint a közlekedési módoknak ki kell egészíteniük egymást és egymással kölcsönhatásban kell lenniük, illetve az egyéni lehetőségeik függvényében a fenti paramétereket kell alkalmazni az országok és régiók jelenlegi és jövőbeli modális megosztásának meghatározása során; úgy véli továbbá, hogy rövid és hosszú távolságokon is módszeresen elő kell mozdítani a fenntartható közlekedési eszközök használatát; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a személyszállítás és árufuvarozás terén a közlekedési és logisztikai szolgáltatások teljes lánca mentén a hatékony komodalitást – amelyet a gazdaságosság, a környezetvédelem, az energiabiztonság, a szociális és egészségügyi feltételek és munkakörülmények, valamint a biztonsági szempontok alapján mérnek, és amely figyelembe veszi a területi kohéziót, illetve az egyes országok és régiók földrajzi környezetét – a jövőbeli közlekedéspolitika vezérgondolataként kell értelmezni; véleménye szerint a közlekedési módoknak ki kell egészíteniük egymást és egymással kölcsönhatásban kell lenniük, illetve az egyéni lehetőségeik függvényében a fenti paramétereket kell alkalmazni az országok és régiók jelenlegi és jövőbeli modális megosztásának meghatározása során; úgy véli továbbá, hogy rövid és hosszú távolságokon is módszeresen elő kell mozdítani a fenntartható közlekedési eszközök használatát;

| 9. | megjegyzi, hogy az Unió nagymértékben függ az importált fosszilis tüzelőanyagoktól, amelynek Unión kívülről történő szállítása jelentős kockázatokkal jár az Unió gazdasági biztonságát és külpolitikai lehetőségeinek rugalmasságát illetően, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg és rendszeresen mérje az Unió energiaellátásának külső biztonságát; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az Unió nagymértékben függ az importált fosszilis tüzelőanyagoktól, amelynek Unión kívülről történő szállítása jelentős kockázatokkal jár az Unió gazdasági biztonságát és külpolitikai lehetőségeinek rugalmasságát illetően, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg és rendszeresen mérje az Unió energiaellátásának külső biztonságát;

| 10. | rámutat annak fontosságára, hogy az egységes európai közlekedési térség megvalósítása érdekében fejlesszék az új tagállamok közlekedési infrastruktúráját, beleértve a közúti infrastruktúrát is, valamint kapcsolják össze ezen államok és a szomszédos országok infrastruktúráit; felszólítja a Bizottságot, hogy építse be az új tagállamok közlekedési infrastrukturális fejlesztési igényeit a jövőbeli többéves pénzügyi keretébe, hogy 2025-ig az új tagállamok közlekedési infrastruktúrája elérje a többi tagállam szintjét; |
| --- | --- |

10.

rámutat annak fontosságára, hogy az egységes európai közlekedési térség megvalósítása érdekében fejlesszék az új tagállamok közlekedési infrastruktúráját, beleértve a közúti infrastruktúrát is, valamint kapcsolják össze ezen államok és a szomszédos országok infrastruktúráit; felszólítja a Bizottságot, hogy építse be az új tagállamok közlekedési infrastrukturális fejlesztési igényeit a jövőbeli többéves pénzügyi keretébe, hogy 2025-ig az új tagállamok közlekedési infrastruktúrája elérje a többi tagállam szintjét;

| 11. | üdvözli és támogatja az európai összekapcsolási eszközre és az uniós projektkötvényekkel kapcsolatos kezdeményezésre irányuló bizottsági javaslatokat, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az alaphálózatot, tekintve, hogy a TEN-T koncepciójának jobb és reális finanszírozási kilátások mellett korlátozott számú fenntartható projektet kell előirányoznia; kéri, hogy






  — | a tagállamok vállaljanak kötelezettséget arra, hogy az európai közlekedési térségben minden egyes közlekedési módban ismert jelentős szűk keresztmetszeteket 2020-ig felszámolják, és ennek során szükség esetén támogatják azok megkerülését azáltal, hogy egy szakasz kezdő- és végpontján intermodális infrastruktúrát építenek ki, továbbá a szomszédos országok közötti kapcsolódások elhanyagolása nélkül adjanak prioritást az összes tagállam közötti, határokon átnyúló projekteknek, és terjesszenek elő 2015-ig jóváhagyott finanszírozási tervet; |
| --- | --- | --- |

11.

üdvözli és támogatja az európai összekapcsolási eszközre és az uniós projektkötvényekkel kapcsolatos kezdeményezésre irányuló bizottsági javaslatokat, és felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az alaphálózatot, tekintve, hogy a TEN-T koncepciójának jobb és reális finanszírozási kilátások mellett korlátozott számú fenntartható projektet kell előirányoznia; kéri, hogy

—

a tagállamok vállaljanak kötelezettséget arra, hogy az európai közlekedési térségben minden egyes közlekedési módban ismert jelentős szűk keresztmetszeteket 2020-ig felszámolják, és ennek során szükség esetén támogatják azok megkerülését azáltal, hogy egy szakasz kezdő- és végpontján intermodális infrastruktúrát építenek ki, továbbá a szomszédos országok közötti kapcsolódások elhanyagolása nélkül adjanak prioritást az összes tagállam közötti, határokon átnyúló projekteknek, és terjesszenek elő 2015-ig jóváhagyott finanszírozási tervet;

| — | a Bizottság vállaljon kötelezettséget arra, hogy növeli a TEN-T projektek finanszírozásának stabilitását, a regionális politikával együttműködve; |
| --- | --- |

—

a Bizottság vállaljon kötelezettséget arra, hogy növeli a TEN-T projektek finanszírozásának stabilitását, a regionális politikával együttműködve;

| — | a Bizottságnak vállaljon kötelezettséget arra, hogy támogatja az alternatív finanszírozási modelleket és eszközöket, többek között a projektkötvényeket, és a külső költségek internalizálására irányuló javaslatai során írja elő az ebből származó bevételeknek a TEN-T projektek finanszírozására való fokozott felhasználását; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak vállaljon kötelezettséget arra, hogy támogatja az alternatív finanszírozási modelleket és eszközöket, többek között a projektkötvényeket, és a külső költségek internalizálására irányuló javaslatai során írja elő az ebből származó bevételeknek a TEN-T projektek finanszírozására való fokozott felhasználását;

| — | az EU által a TEN-T területén tett fellépések hosszú távú hatékonyságának és láthatóságának biztosítása érdekében a prioritások meghatározását a regionális strukturális források felhasználási feltételeivel szoros összefüggésben szemléljék, és kötelezzék a tagállamokat, hogy e projektek finanszírozását az EU többéves programjainak lejártán túl is biztosítsák; |
| --- | --- |

—

az EU által a TEN-T területén tett fellépések hosszú távú hatékonyságának és láthatóságának biztosítása érdekében a prioritások meghatározását a regionális strukturális források felhasználási feltételeivel szoros összefüggésben szemléljék, és kötelezzék a tagállamokat, hogy e projektek finanszírozását az EU többéves programjainak lejártán túl is biztosítsák;

| — | a projektek prioritásait 2015 után csak akkor tartsák fenn, ha a tagállamok kötelező erejű költségvetési határozatokat fogadtak el a projektek végrehajtásának garantálására, az EU társfinanszírozása pedig a „felhasználod, vagy elveszíted” elven alapuljon; |
| --- | --- |

—

a projektek prioritásait 2015 után csak akkor tartsák fenn, ha a tagállamok kötelező erejű költségvetési határozatokat fogadtak el a projektek végrehajtásának garantálására, az EU társfinanszírozása pedig a „felhasználod, vagy elveszíted” elven alapuljon;

| — | a TEN-T hálózata terjedjenek ki az EuroVelo-t, az európai távolsági kerékpárút-hálózatra is; |
| --- | --- |

—

a TEN-T hálózata terjedjenek ki az EuroVelo-t, az európai távolsági kerékpárút-hálózatra is;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a jó közlekedési infrastruktúra és a jó megközelíthetőségi szint kialakítása gazdaságilag erősebbé tesz minden régiót, és vonzóbbá teszi őket a közvetlen befektetések számára, hosszabb távon javítva ezáltal mind saját versenyképességüket, mind az egész EU versenypozícióját, biztosítva a belső piac fejlődését és teljesítve a területi kohézió célkitűzését; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a jó közlekedési infrastruktúra és a jó megközelíthetőségi szint kialakítása gazdaságilag erősebbé tesz minden régiót, és vonzóbbá teszi őket a közvetlen befektetések számára, hosszabb távon javítva ezáltal mind saját versenyképességüket, mind az egész EU versenypozícióját, biztosítva a belső piac fejlődését és teljesítve a területi kohézió célkitűzését;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a közlekedési hálózatok kulcsfontosságú szerepet játszanak a területrendezési politikákban; hangsúlyozza a legfőbb közlekedési infrastruktúrák – így a nagysebességű vasutak – kiemelt jelentőségét a helyi fejlődés felfuttatásában; úgy véli, hogy a makrorégiók és a fejlesztésükre irányuló stratégiák aktívabb szerepet játszhatnának az összehangolt, hatékony és fenntartható közlekedési politika végrehajtásában; emlékeztet a közlekedési infrastruktúrákkal összefüggő közös stratégiák kidolgozásának, megtervezésének és végrehajtásának fontosságára, valamint a közlekedés terén meglévő bevált gyakorlatok terjesztésének szükségességére; hangsúlyozza, hogy az egységes európai közlekedési térség közvetlen haszonélvezői az uniós polgárok és vállalkozások, mivel annak célja a teher- és személyszállításra fordított idő és költségek csökkentése, valamint a piacok szorosabb integrációja; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a közlekedési hálózatok kulcsfontosságú szerepet játszanak a területrendezési politikákban; hangsúlyozza a legfőbb közlekedési infrastruktúrák – így a nagysebességű vasutak – kiemelt jelentőségét a helyi fejlődés felfuttatásában; úgy véli, hogy a makrorégiók és a fejlesztésükre irányuló stratégiák aktívabb szerepet játszhatnának az összehangolt, hatékony és fenntartható közlekedési politika végrehajtásában; emlékeztet a közlekedési infrastruktúrákkal összefüggő közös stratégiák kidolgozásának, megtervezésének és végrehajtásának fontosságára, valamint a közlekedés terén meglévő bevált gyakorlatok terjesztésének szükségességére; hangsúlyozza, hogy az egységes európai közlekedési térség közvetlen haszonélvezői az uniós polgárok és vállalkozások, mivel annak célja a teher- és személyszállításra fordított idő és költségek csökkentése, valamint a piacok szorosabb integrációja;

| 14. | megjegyzi, hogy személyszállítás és az árufuvarozás tekintetében valamennyi közlekedéstípusban uniós szinten ugyanazokat a kockázatoknak megfelelő biztonsági előírásokat kell alkalmazni, és felszólít e követelmény teljesítésének finanszírozásával foglakozó javaslatok kidolgozására; véleménye szerint a tengeri és légi közlekedésben szükség van előzetes nemzetközi koordinációra, és a meglévő szabályozásokat felül kell vizsgálni és szükség esetén 2015-ig át kell dolgozni, illetve fokozatosan bele kell foglalni a harmadik országokkal kötendő megállapodásokba; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy személyszállítás és az árufuvarozás tekintetében valamennyi közlekedéstípusban uniós szinten ugyanazokat a kockázatoknak megfelelő biztonsági előírásokat kell alkalmazni, és felszólít e követelmény teljesítésének finanszírozásával foglakozó javaslatok kidolgozására; véleménye szerint a tengeri és légi közlekedésben szükség van előzetes nemzetközi koordinációra, és a meglévő szabályozásokat felül kell vizsgálni és szükség esetén 2015-ig át kell dolgozni, illetve fokozatosan bele kell foglalni a harmadik országokkal kötendő megállapodásokba;

| 15. | hangsúlyozza a közlekedésben az alternatív, illetve megújuló energiaforrásokra való áttérés koherens stratégiájának jelentőségét, és kiemeli, hogy a meghatározott célokat az energiaszerkezeten és a már meglévő energiamegtakarítási lehetőségeken keresztül lehet elérni; rámutat, hogy ehhez az átmenethez egyedi infrastruktúrákra és ennek megfelelő ösztönzőkre van szükség, továbbá a csökkentési célokat technológiasemleges módon kell meghatározni; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a közlekedésben az alternatív, illetve megújuló energiaforrásokra való áttérés koherens stratégiájának jelentőségét, és kiemeli, hogy a meghatározott célokat az energiaszerkezeten és a már meglévő energiamegtakarítási lehetőségeken keresztül lehet elérni; rámutat, hogy ehhez az átmenethez egyedi infrastruktúrákra és ennek megfelelő ösztönzőkre van szükség, továbbá a csökkentési célokat technológiasemleges módon kell meghatározni;

| 16. | kéri, hogy 2015-ig terjesszenek elő egy olyan javaslatot a városi mobilitásról, ahol a projektek támogatását a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett a fenntartható mobilitási tervek helyi hatóságok általi benyújtásától teszik függővé, amelyek városi és beépített területeken hatékony személy- és áruszállítási logisztikai láncot irányoznak elő, hozzájárulnak a forgalom nagyságának, a baleseteknek, a lég- és zajszennyezésnek a csökkenéséhez, betartják az európai közlekedéspolitikai normákat és célokat, a illeszkednek a környező városok és régiók igényeihez, valamint nem állítanak fel új piaci akadályokat; javasolja a bevált gyakorlatok cseréjét az innováció és a városi mobilitás fenntartható koncepcióira irányuló kutatás területén; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy 2015-ig terjesszenek elő egy olyan javaslatot a városi mobilitásról, ahol a projektek támogatását a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett a fenntartható mobilitási tervek helyi hatóságok általi benyújtásától teszik függővé, amelyek városi és beépített területeken hatékony személy- és áruszállítási logisztikai láncot irányoznak elő, hozzájárulnak a forgalom nagyságának, a baleseteknek, a lég- és zajszennyezésnek a csökkenéséhez, betartják az európai közlekedéspolitikai normákat és célokat, a illeszkednek a környező városok és régiók igényeihez, valamint nem állítanak fel új piaci akadályokat; javasolja a bevált gyakorlatok cseréjét az innováció és a városi mobilitás fenntartható koncepcióira irányuló kutatás területén;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a közlekedés igénybevevőinek magatartása döntő jelentőségű, és kéri, hogy ösztönözzék a fenntartható, fizikai aktivitással járó, biztonságos és egészséges közlekedési eszközök és mobilitás választását; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett 2013-ig nyújtsanak be javaslatokat olyan kezdeményezések kidolgozására, amelyek a felhasználók számának megduplázása céljából különösen a városokban és nagyvárosokban előmozdítják a környezetbarát tömegközlekedést, a gyaloglást és a kerékpározást; ezért különösen a városokban és nagyvárosokban fontosnak tartja a biztonságos gyalogos és kerékpáros infrastruktúra kiépítését és a közlekedési szolgáltatások átjárhatóságának javítását, illetve multimodális utazásra szóló, a távolsági és helyi közlekedést összekapcsoló egységes közlekedési okmány és integrált elektronikus jegyrendszer bevezetésének előmozdítását; emlékeztet arra, hogy a közlekedés megfizethetősége és megközelíthetősége a társadalmi mobilitás döntő eleme, és a jövőbeli közlekedéspolitika megtervezésekor nagyobb figyelmet kell fordítani a fenntarthatósági célok és a társadalmi szükségletek összeegyeztetésére; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a közlekedés igénybevevőinek magatartása döntő jelentőségű, és kéri, hogy ösztönözzék a fenntartható, fizikai aktivitással járó, biztonságos és egészséges közlekedési eszközök és mobilitás választását; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett 2013-ig nyújtsanak be javaslatokat olyan kezdeményezések kidolgozására, amelyek a felhasználók számának megduplázása céljából különösen a városokban és nagyvárosokban előmozdítják a környezetbarát tömegközlekedést, a gyaloglást és a kerékpározást; ezért különösen a városokban és nagyvárosokban fontosnak tartja a biztonságos gyalogos és kerékpáros infrastruktúra kiépítését és a közlekedési szolgáltatások átjárhatóságának javítását, illetve multimodális utazásra szóló, a távolsági és helyi közlekedést összekapcsoló egységes közlekedési okmány és integrált elektronikus jegyrendszer bevezetésének előmozdítását; emlékeztet arra, hogy a közlekedés megfizethetősége és megközelíthetősége a társadalmi mobilitás döntő eleme, és a jövőbeli közlekedéspolitika megtervezésekor nagyobb figyelmet kell fordítani a fenntarthatósági célok és a társadalmi szükségletek összeegyeztetésére;

| 18. | meggyőződése, hogy az utasjogok alapszabályait minden közlekedéstípusnál egy utasjogi chartában kell rögzíteni, és ezért elvárja, hogy a Bizottság legkésőbb 2012 elejéig terjesszen elő megfelelő javaslatot, amely az egyes közlekedési módok sajátos jellemzőit és a múltban szerzett tapasztalatokat egyaránt figyelembe veszi és egy fejezetben a fogyatékossággal élő utasok jogaival foglalkozik; egyszersmind felszólít e jogok egységes és következetes alkalmazásra, végrehajtására és teljesítésére egyértelmű meghatározások és iránymutatások alapján, illetve az irányítás átláthatóságára; hangsúlyozza továbbá, hogy jogszabályokra van szükség a pótdíjakra vonatkozóan a közlekedés valamennyi formájában; |
| --- | --- |

18.

meggyőződése, hogy az utasjogok alapszabályait minden közlekedéstípusnál egy utasjogi chartában kell rögzíteni, és ezért elvárja, hogy a Bizottság legkésőbb 2012 elejéig terjesszen elő megfelelő javaslatot, amely az egyes közlekedési módok sajátos jellemzőit és a múltban szerzett tapasztalatokat egyaránt figyelembe veszi és egy fejezetben a fogyatékossággal élő utasok jogaival foglalkozik; egyszersmind felszólít e jogok egységes és következetes alkalmazásra, végrehajtására és teljesítésére egyértelmű meghatározások és iránymutatások alapján, illetve az irányítás átláthatóságára; hangsúlyozza továbbá, hogy jogszabályokra van szükség a pótdíjakra vonatkozóan a közlekedés valamennyi formájában;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a közlekedési és logisztikai szolgáltatások teljes értékláncában szükség van az integrált közlekedéspolitikára ahhoz, hogy megfelelően kezeljék a közlekedés és a mobilitás előtt álló – és különösen a városi térségekben kialakult – kihívásokat; kéri az európai intézmények politikai döntéshozói közötti koordináció javítását, valamint egy európai logisztikai és mobilitási fórum keretében a logisztikai ágazattal, a közlekedési szolgáltatókkal és a fogyasztókkal folytatott konzultációt; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a közlekedési és logisztikai szolgáltatások teljes értékláncában szükség van az integrált közlekedéspolitikára ahhoz, hogy megfelelően kezeljék a közlekedés és a mobilitás előtt álló – és különösen a városi térségekben kialakult – kihívásokat; kéri az európai intézmények politikai döntéshozói közötti koordináció javítását, valamint egy európai logisztikai és mobilitási fórum keretében a logisztikai ágazattal, a közlekedési szolgáltatókkal és a fogyasztókkal folytatott konzultációt;

| 20. | kéri, hogy a környezetbarát logisztika és jobb mobilitásmenedzsment biztosítása képezzen prioritást; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy a környezetbarát logisztika és jobb mobilitásmenedzsment biztosítása képezzen prioritást;

| 21. | megerősíti, hogy a személy- és árulogisztika szempontjából a fenntartható multimodalitás intermodális összekötő pontokat, integrált tervezést és logisztikát, valamint integrált oktatást és szakképzést igényel; |
| --- | --- |

21.

megerősíti, hogy a személy- és árulogisztika szempontjából a fenntartható multimodalitás intermodális összekötő pontokat, integrált tervezést és logisztikát, valamint integrált oktatást és szakképzést igényel;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a hatékonyság, a fenntarthatóság és a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében az EU-nak továbbra is élen kell járnia a technológiai innovációban; kéri, hogy kifejezetten a fenntartható és biztonságos mobilitásra vonatkozóan pénzügyileg támogassanak konkrét végrehajtási stratégiával és ütemtervvel és hatékony pénzügyi ellenőrzéssel rendelkező kutatási és fejlesztési programot azzal a céllal, hogy






  — | minden közlekedéstípusnál megőrizzék az EU mint termelési és kutatási hely vezető szerepét, különös tekintettel az ágazaton belüli szén-dioxid-mentesítésre, a kibocsátáscsökkentésre, a zajcsökkentésre valamint a biztonságra; |
| --- | --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a hatékonyság, a fenntarthatóság és a munkahelyteremtés előmozdítása érdekében az EU-nak továbbra is élen kell járnia a technológiai innovációban; kéri, hogy kifejezetten a fenntartható és biztonságos mobilitásra vonatkozóan pénzügyileg támogassanak konkrét végrehajtási stratégiával és ütemtervvel és hatékony pénzügyi ellenőrzéssel rendelkező kutatási és fejlesztési programot azzal a céllal, hogy

—

minden közlekedéstípusnál megőrizzék az EU mint termelési és kutatási hely vezető szerepét, különös tekintettel az ágazaton belüli szén-dioxid-mentesítésre, a kibocsátáscsökkentésre, a zajcsökkentésre valamint a biztonságra;

| — | hatékony, intelligens, interoperábilis és összekapcsolt rendszereket hozzanak létre a SESAR, Galileo, GMES, ERTMS, a folyami információs szolgálatok, SafeSeaNet, LRIT és ITS kezdeményezések támogatásához; |
| --- | --- |

—

hatékony, intelligens, interoperábilis és összekapcsolt rendszereket hozzanak létre a SESAR, Galileo, GMES, ERTMS, a folyami információs szolgálatok, SafeSeaNet, LRIT és ITS kezdeményezések támogatásához;

| — | gyakorlatorientált megoldásokat találjanak a gazdaságból, tudományból, politikából ás társadalomból érkező szakértői csoport bevonásával; |
| --- | --- |

—

gyakorlatorientált megoldásokat találjanak a gazdaságból, tudományból, politikából ás társadalomból érkező szakértői csoport bevonásával;

| — | az e-biztonság kezdeményezés folytatásán keresztül javítsák a közúti közlekedésbiztonságot, és az adatvédelem tiszteletben tartása mellett építsék ki az e-Call segélyhívó rendszer bevezetéséhez szükséges infrastruktúrát; |
| --- | --- |

—

az e-biztonság kezdeményezés folytatásán keresztül javítsák a közúti közlekedésbiztonságot, és az adatvédelem tiszteletben tartása mellett építsék ki az e-Call segélyhívó rendszer bevezetéséhez szükséges infrastruktúrát;

| 23. | úgy véli, hogy valamennyi közlekedéstípus esetében le kell bontani a bürokratikus akadályokat, és ezért kéri a szállítási és logisztikai dokumentumok fokozott egyszerűsítését és harmonizálását különösen az áruszállítás területén, továbbá hogy 2013-ig nyújtsanak be javaslatot a fuvarozási dokumentumok és e-dokumentumok egységesítésére, egyben a multimodális közlekedés elősegítése céljából is; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy valamennyi közlekedéstípus esetében le kell bontani a bürokratikus akadályokat, és ezért kéri a szállítási és logisztikai dokumentumok fokozott egyszerűsítését és harmonizálását különösen az áruszállítás területén, továbbá hogy 2013-ig nyújtsanak be javaslatot a fuvarozási dokumentumok és e-dokumentumok egységesítésére, egyben a multimodális közlekedés elősegítése céljából is;

| 24. | hangsúlyozza az ellenőrző műszerek, például a sebességmérő radarok és fedélzeti egységek, valamit a kommunikációs rendszerek, illetve eszközök fejlesztésének és szabványosításának szükségességét, és kéri, hogy 2013-ig tegyenek javaslatot e műszerek kölcsönös elismerésére és interoperabilitására; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a nemzeti hatóságok közötti együttműködést a határokon átnyúló büntetőjogi felelősségre vonás terén, illetve nagyobb konvergenciát kell biztosítani kell a közúti közlekedésbiztonsági előírások alkalmazása során; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza az ellenőrző műszerek, például a sebességmérő radarok és fedélzeti egységek, valamit a kommunikációs rendszerek, illetve eszközök fejlesztésének és szabványosításának szükségességét, és kéri, hogy 2013-ig tegyenek javaslatot e műszerek kölcsönös elismerésére és interoperabilitására; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a nemzeti hatóságok közötti együttműködést a határokon átnyúló büntetőjogi felelősségre vonás terén, illetve nagyobb konvergenciát kell biztosítani kell a közúti közlekedésbiztonsági előírások alkalmazása során;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a szállítójárművek egységrakományai esetleges változtatásának és szabványosításának – figyelembe véve a globális szállításban használt egységrakományokat és a szállítójárművek méreteit– a multimodális közlekedés optimalizálását kell szolgálnia, valamint az üzemagyag-megtakarítás, alacsonyabb kibocsátás és jobb közútbiztonság szempontjából kimutatható előnyökkel kell járnia; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a szállítójárművek egységrakományai esetleges változtatásának és szabványosításának – figyelembe véve a globális szállításban használt egységrakományokat és a szállítójárművek méreteit– a multimodális közlekedés optimalizálását kell szolgálnia, valamint az üzemagyag-megtakarítás, alacsonyabb kibocsátás és jobb közútbiztonság szempontjából kimutatható előnyökkel kell járnia;

| 26. | javasolja, hogy a tagállamok bizonyos utakon kizárólag az európai moduláris rendszer alkalmazását engedélyezzék, amennyiben ezt a meglévő infrastruktúra és biztonsági követelmények lehetővé teszik, valamint tájékoztassák a Bizottságot az engedély kiadásáról; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy a tagállamok bizonyos utakon kizárólag az európai moduláris rendszer alkalmazását engedélyezzék, amennyiben ezt a meglévő infrastruktúra és biztonsági követelmények lehetővé teszik, valamint tájékoztassák a Bizottságot az engedély kiadásáról;

| 27. | hangsúlyozza a különböző európai közlekedési ügynökségek jelentőségét, és kéri, hogy új lendülettel ösztönözzék európai dimenziójuk megerősítését; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a különböző európai közlekedési ügynökségek jelentőségét, és kéri, hogy új lendülettel ösztönözzék európai dimenziójuk megerősítését;

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy az energiaadózás és a hozzáadottérték-adó (héa) terén valamennyi közlekedési mód körében támogassák az egyenlő versenyfeltételek megteremtését, és dolgozzanak ennek érdekében; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a tagállamokat, hogy az energiaadózás és a hozzáadottérték-adó (héa) terén valamennyi közlekedési mód körében támogassák az egyenlő versenyfeltételek megteremtését, és dolgozzanak ennek érdekében;

| 29. | a közúti közlekedés tekintetében kéri, hogy






  — | 2013-ig újra vizsgálják felül a személyszállítás és árufuvarozás terén a vezetési és pihenőidőre vonatkozó keretszabályozást, valamint azok végrehajtását, és harmonizálják a végrehajtás és az érvényesítés értelmezését, figyelembe véve az Európai Parlamentnek a közúti közlekedési ágazatban kirótt bírságok harmonizálásával kapcsolatos álláspontját; úgy véli továbbá, hogy az egész Európai Unióban egységesíteni kell az áruszállításra vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- | --- |

29.

a közúti közlekedés tekintetében kéri, hogy

—

2013-ig újra vizsgálják felül a személyszállítás és árufuvarozás terén a vezetési és pihenőidőre vonatkozó keretszabályozást, valamint azok végrehajtását, és harmonizálják a végrehajtás és az érvényesítés értelmezését, figyelembe véve az Európai Parlamentnek a közúti közlekedési ágazatban kirótt bírságok harmonizálásával kapcsolatos álláspontját; úgy véli továbbá, hogy az egész Európai Unióban egységesíteni kell az áruszállításra vonatkozó korlátozásokat;

| — | tartsák be a már vállalt határidőket, és adjanak új lendületet a transzeurópai közlekedési hálózatok kiemelt projektjeinek; |
| --- | --- |

—

tartsák be a már vállalt határidőket, és adjanak új lendületet a transzeurópai közlekedési hálózatok kiemelt projektjeinek;

| — | a transzeurópai közúti hálózatban a biztonságos tehergépjármű-parkolók területét a 2010-es értékhez képest összességében 40 %-kal növeljék, minőségüket (higiéniai normákat) pedig javítsák; |
| --- | --- |

—

a transzeurópai közúti hálózatban a biztonságos tehergépjármű-parkolók területét a 2010-es értékhez képest összességében 40 %-kal növeljék, minőségüket (higiéniai normákat) pedig javítsák;

| — | a Bizottság támogassa a tagállamok azon kezdeményezéseit, amelyek adókedvezményeken keresztül ösztönzik egy biztonságos és környezetbarát járműpark létrehozását; |
| --- | --- |

—

a Bizottság támogassa a tagállamok azon kezdeményezéseit, amelyek adókedvezményeken keresztül ösztönzik egy biztonságos és környezetbarát járműpark létrehozását;

| — | a Bizottság 2013 végéig készítsen jelentést a közösségi közúti szállítási piac helyzetéről, kitérve a piaci helyzet elemzésére, többek között az ellenőrzések hatékonyságának értékelésére, valamint a szakmára jellemző foglalkoztatási feltételek alakulására, továbbá annak értékelésére, hogy – többek között a végrehajtás, az úthasználati díjak, valamint a szociális és biztonsági jogszabályok tekintetében – a szabályok összehangolása olyan mértékben haladt-e, hogy előirányozható a belföldi közúti szállítási piacok – a kabotázst is beleértve – további megnyitása; |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2013 végéig készítsen jelentést a közösségi közúti szállítási piac helyzetéről, kitérve a piaci helyzet elemzésére, többek között az ellenőrzések hatékonyságának értékelésére, valamint a szakmára jellemző foglalkoztatási feltételek alakulására, továbbá annak értékelésére, hogy – többek között a végrehajtás, az úthasználati díjak, valamint a szociális és biztonsági jogszabályok tekintetében – a szabályok összehangolása olyan mértékben haladt-e, hogy előirányozható a belföldi közúti szállítási piacok – a kabotázst is beleértve – további megnyitása;

| — | erősítsék meg a közlekedésben foglalkoztatott – köztük a személyközlekedéssel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó – személyek alap- és továbbképzését, valamint e szakmák gyakorlásának megkezdését annak érdekében, hogy javítsák a munkakörülményeket és a javadalmazást, illetve vonzóbbá tegyék e szakmákat; |
| --- | --- |

—

erősítsék meg a közlekedésben foglalkoztatott – köztük a személyközlekedéssel kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó – személyek alap- és továbbképzését, valamint e szakmák gyakorlásának megkezdését annak érdekében, hogy javítsák a munkakörülményeket és a javadalmazást, illetve vonzóbbá tegyék e szakmákat;

| — | egy szabványosított uniós módszertannal számítsák ki a közlekedési és logisztikai műveletek szénlábnyomát, hogy elkerüljék a nemzeti megközelítések elterjedését, és támogassák az iparági kezdeményezéseket, amelyek elősegítik a szénlábnyom kiszámítását különösen a közúti árufuvarozásban; |
| --- | --- |

—

egy szabványosított uniós módszertannal számítsák ki a közlekedési és logisztikai műveletek szénlábnyomát, hogy elkerüljék a nemzeti megközelítések elterjedését, és támogassák az iparági kezdeményezéseket, amelyek elősegítik a szénlábnyom kiszámítását különösen a közúti árufuvarozásban;

| 30. | a vízi közlekedés tekintetében kéri, hogy






  — | 2013-ig tegyenek javaslatot az úgynevezett „kék övezetre”, hogy megkönnyítsék az uniós kikötők között közlekedő hajókra vonatkozó adminisztratív formaságokat, valamint az EU-n belüli tengeri közlekedés valóban egységes piacának létrehozásával és a hatályos környezet- és természetvédelmi jogszabályok betartása mellett fejlesszék a tengeri gyorsforgalmi utakban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- | --- |

30.

a vízi közlekedés tekintetében kéri, hogy

—

2013-ig tegyenek javaslatot az úgynevezett „kék övezetre”, hogy megkönnyítsék az uniós kikötők között közlekedő hajókra vonatkozó adminisztratív formaságokat, valamint az EU-n belüli tengeri közlekedés valóban egységes piacának létrehozásával és a hatályos környezet- és természetvédelmi jogszabályok betartása mellett fejlesszék a tengeri gyorsforgalmi utakban rejlő lehetőségeket;

| — | indítsanak kezdeményezéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hajók kénkibocsátásának csökkentése ne vezessen a modális váltás visszafordításához; |
| --- | --- |

—

indítsanak kezdeményezéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hajók kénkibocsátásának csökkentése ne vezessen a modális váltás visszafordításához;

| — | vezessenek be egy európai politikát a rövid és középtávolságú tengeri hajózásra, hogy kihasználják a belvízi útvonalak tartalékkapacitásait, és elérjék az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós célkitűzéseket a közlekedési ágazatban; |
| --- | --- |

—

vezessenek be egy európai politikát a rövid és középtávolságú tengeri hajózásra, hogy kihasználják a belvízi útvonalak tartalékkapacitásait, és elérjék az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós célkitűzéseket a közlekedési ágazatban;

| — | a hatályos környezet- és természetvédelmi jogszabályok betartása mellett továbbra is támogassák a NAIADES programot, a jelenlegi NAIADES program 2014-es folytatásának biztosítása érdekében egy nyomon követési programmal együtt; |
| --- | --- |

—

a hatályos környezet- és természetvédelmi jogszabályok betartása mellett továbbra is támogassák a NAIADES programot, a jelenlegi NAIADES program 2014-es folytatásának biztosítása érdekében egy nyomon követési programmal együtt;

| — | tegyenek javaslatot a belvízi hajózás, a belvízi kikötők és a vasúti közlekedés közötti multimodális kapcsolódási pontok (platformok) számának a 2010-es értékhez képest történő 20 százalékos növelésére 2020-ig, valamint megfelelő pénzügyi támogatásra, e célból támogatja a Marco Polo program 2013 utáni meghosszabbítását, a hajózás potenciáljának hatékony kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

—

tegyenek javaslatot a belvízi hajózás, a belvízi kikötők és a vasúti közlekedés közötti multimodális kapcsolódási pontok (platformok) számának a 2010-es értékhez képest történő 20 százalékos növelésére 2020-ig, valamint megfelelő pénzügyi támogatásra, e célból támogatja a Marco Polo program 2013 utáni meghosszabbítását, a hajózás potenciáljának hatékony kihasználása érdekében;

| — | a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi kereten belül a TEN-T-források legalább 15 %-át olyan projektekhez rendeljék, amelyek javítják a tengeri kikötők, belvízi kikötők és multimodális platformok közötti fenntartható multimodális összeköttetéseket, hangsúlyt helyezve a vízi szállítási projektekre; |
| --- | --- |

—

a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi kereten belül a TEN-T-források legalább 15 %-át olyan projektekhez rendeljék, amelyek javítják a tengeri kikötők, belvízi kikötők és multimodális platformok közötti fenntartható multimodális összeköttetéseket, hangsúlyt helyezve a vízi szállítási projektekre;

| — | a tengeri közlekedés nemzetközi jellegére tekintettel a hajózási képzést 2012-ig hozzák összhangba a nemzetközi normákkal, továbbá a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló módosított nemzetközi egyezmény 2010. évi módosításának uniós jogba történő átültetése érdekében minél gyorsabban fogadják el a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelvnek naprakésszé tételéről szóló bizottsági javaslatot, és 2013 végéig tegyenek javaslatot a kikötői munkavállalók képzésére vonatkozó keretfeltételek kölcsönös elismerésére, valamint a tengerészeti szakmák utánpótlását biztosító stratégiára; |
| --- | --- |

—

a tengeri közlekedés nemzetközi jellegére tekintettel a hajózási képzést 2012-ig hozzák összhangba a nemzetközi normákkal, továbbá a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló módosított nemzetközi egyezmény 2010. évi módosításának uniós jogba történő átültetése érdekében minél gyorsabban fogadják el a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelvnek naprakésszé tételéről szóló bizottsági javaslatot, és 2013 végéig tegyenek javaslatot a kikötői munkavállalók képzésére vonatkozó keretfeltételek kölcsönös elismerésére, valamint a tengerészeti szakmák utánpótlását biztosító stratégiára;

| 31. | a légi közlekedés tekintetében kéri, hogy






  — | a Bizottság és a tagállamok mozdítsák elő az egységes európai égbolt II. megvalósítását, amelyben a SESAR kiépítése fontos szerepet fog játszani, és felszólítja a Bizottságot, hogy 2013-ig terjesszen elő javaslatot az egységes európai légtér létrehozására a funkcionális légtérblokkok számának csökkentésén keresztül; |
| --- | --- | --- |

31.

a légi közlekedés tekintetében kéri, hogy

—

a Bizottság és a tagállamok mozdítsák elő az egységes európai égbolt II. megvalósítását, amelyben a SESAR kiépítése fontos szerepet fog játszani, és felszólítja a Bizottságot, hogy 2013-ig terjesszen elő javaslatot az egységes európai légtér létrehozására a funkcionális légtérblokkok számának csökkentésén keresztül;

| — | a Bizottság eredményesebb energiahatékonysági és ÜHG-kibocsátáscsökkentési intézkedések megvalósítása érdekében erősítse meg a koordinációt az egységes európai égbolt szabályozása, a SESAR és Galileo projektek, valamint a Tiszta Égbolt kezdeményezés között; |
| --- | --- |

—

a Bizottság eredményesebb energiahatékonysági és ÜHG-kibocsátáscsökkentési intézkedések megvalósítása érdekében erősítse meg a koordinációt az egységes európai égbolt szabályozása, a SESAR és Galileo projektek, valamint a Tiszta Égbolt kezdeményezés között;

| — | a piac megnyitására irányuló további javaslatok során tartsák előtérben a szolgáltatások minőségét és a nemzetközi előírásokkal való koordinációt, |
| --- | --- |

—

a piac megnyitására irányuló további javaslatok során tartsák előtérben a szolgáltatások minőségét és a nemzetközi előírásokkal való koordinációt,

| — | a Bizottság és a tagállamok mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy 2012-ig az európai kibocsátáskereskedelmet nemzetközi szinten is elfogadtassák, és ezáltal szavatolva nemzetközi szinten az egyenlő versenyfeltételeket; |
| --- | --- |

—

a Bizottság és a tagállamok mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy 2012-ig az európai kibocsátáskereskedelmet nemzetközi szinten is elfogadtassák, és ezáltal szavatolva nemzetközi szinten az egyenlő versenyfeltételeket;

| — | tevőlegesen dolgozzanak a „Checkpoint of the Future” (a jövő ellenőrző pontja) fejlesztésén, az áru- és személyszállítás biztonsági ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

—

tevőlegesen dolgozzanak a „Checkpoint of the Future” (a jövő ellenőrző pontja) fejlesztésén, az áru- és személyszállítás biztonsági ellenőrzése érdekében;

| 32. | a vasúti közlekedés tekintetében kéri, hogy






  — | a Bizottság a piacok további megnyitásának javaslásakor vegye figyelembe a tagállamoknak a helyi érdekű tömegközlekedés terén fennálló kötelezettségeit és a meglévő szolgáltatási kínálatot annak érdekében, hogy javítsák a jelenlegi szolgáltatási kínálatot, a tisztességes verseny garantálása és a szociális dömping megakadályozása mellett; |
| --- | --- | --- |

32.

a vasúti közlekedés tekintetében kéri, hogy

—

a Bizottság a piacok további megnyitásának javaslásakor vegye figyelembe a tagállamoknak a helyi érdekű tömegközlekedés terén fennálló kötelezettségeit és a meglévő szolgáltatási kínálatot annak érdekében, hogy javítsák a jelenlegi szolgáltatási kínálatot, a tisztességes verseny garantálása és a szociális dömping megakadályozása mellett;

| — | fokozottabban támogassák a különböző tagállamok közötti műszaki harmonizációt és az interoperabilitást, és különösen a járművek engedélyezésére vonatkozó szabályok 2015-ig történő harmonizációját, abból a célból, hogy a járművek engedélyezése a pénzügyileg átlátható feltételeknek megfelelően ne tarthasson tovább két hónapnál, és 2012-ig ennek megfelelően igazítsák ki az Európai Vasúti Ügynökség hatásköreit és forrásait; |
| --- | --- |

—

fokozottabban támogassák a különböző tagállamok közötti műszaki harmonizációt és az interoperabilitást, és különösen a járművek engedélyezésére vonatkozó szabályok 2015-ig történő harmonizációját, abból a célból, hogy a járművek engedélyezése a pénzügyileg átlátható feltételeknek megfelelően ne tarthasson tovább két hónapnál, és 2012-ig ennek megfelelően igazítsák ki az Európai Vasúti Ügynökség hatásköreit és forrásait;

| — | adjanak friss lendületet egy megfelelően átgondolt, 2020-ig szóló vasúti infrastrukturális, zajcsökkentési és ERTMS cselekvési terv kidolgozásának; |
| --- | --- |

—

adjanak friss lendületet egy megfelelően átgondolt, 2020-ig szóló vasúti infrastrukturális, zajcsökkentési és ERTMS cselekvési terv kidolgozásának;

| — | a Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig terjesszen elő irányelv-javaslatot, mely rendelkezéseket tartalmaz a pályahálózat-üzemeltetés és a szállítási szolgáltatások működtetése közötti viszonnyal kapcsolatosan, valamint javaslatot fogalmaz meg a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának oly módon történő megnyitására, amely nem jár a vasúti szállítási szolgáltatások minőségének romlásával és garantálja a közszolgálatiságból eredő kötelezettségek érvényesítését; |
| --- | --- |

—

a Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig terjesszen elő irányelv-javaslatot, mely rendelkezéseket tartalmaz a pályahálózat-üzemeltetés és a szállítási szolgáltatások működtetése közötti viszonnyal kapcsolatosan, valamint javaslatot fogalmaz meg a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának oly módon történő megnyitására, amely nem jár a vasúti szállítási szolgáltatások minőségének romlásával és garantálja a közszolgálatiságból eredő kötelezettségek érvényesítését;

| — | a vasúttársaságok nagyobb hatékonysága és egy európai hálózaton belüli szorosabb együttműködésük érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok legyenek függetlenek, és bővítsék ki jogköreiket, továbbá a Bizottság 2014-ig tegyen javaslatot e cél további támogatására és egy európai szabályozó hatóság létrehozására; |
| --- | --- |

—

a vasúttársaságok nagyobb hatékonysága és egy európai hálózaton belüli szorosabb együttműködésük érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok legyenek függetlenek, és bővítsék ki jogköreiket, továbbá a Bizottság 2014-ig tegyen javaslatot e cél további támogatására és egy európai szabályozó hatóság létrehozására;

| — | vegyék jobban figyelembe a magas színvonalú képzést és továbbképzést, és ösztönözzék a végzettségek és képesítések határokon átnyúló elismerését; |
| --- | --- |

—

vegyék jobban figyelembe a magas színvonalú képzést és továbbképzést, és ösztönözzék a végzettségek és képesítések határokon átnyúló elismerését;

| — | a Bizottság értékelje, hogy a vasúti teherfuvarozási piac megnyitása milyen hatással volt az egyedi kocsirakományú fuvarozásra, és amennyiben e fuvarozási mennyiségben csökkenés mutatkozik, 2012. december 31-e előtt nyújtson be javaslatot, amely által a tagállamoknak lehetőségük nyílik e tevékenység támogatására, annak gazdasági, társadalmi és környezeti előnyeire való tekintettel; |
| --- | --- |

—

a Bizottság értékelje, hogy a vasúti teherfuvarozási piac megnyitása milyen hatással volt az egyedi kocsirakományú fuvarozásra, és amennyiben e fuvarozási mennyiségben csökkenés mutatkozik, 2012. december 31-e előtt nyújtson be javaslatot, amely által a tagállamoknak lehetőségük nyílik e tevékenység támogatására, annak gazdasági, társadalmi és környezeti előnyeire való tekintettel;

| 33. | elismeri, hogy Európa vasúti ipara egyre kiszolgáltatottabb a harmadik országbeli szállítók által az uniós piacon támasztott versenynek; aggályainak ad hangot azon jelentős akadályok miatt, melyek meggátolják az uniós szállítókat abban, hogy harmadik országokban közbeszerzési szerződésekre pályázzanak; |
| --- | --- |

33.

elismeri, hogy Európa vasúti ipara egyre kiszolgáltatottabb a harmadik országbeli szállítók által az uniós piacon támasztott versenynek; aggályainak ad hangot azon jelentős akadályok miatt, melyek meggátolják az uniós szállítókat abban, hogy harmadik országokban közbeszerzési szerződésekre pályázzanak;

| 34. | kéri a Bizottságot, hogy a jogalkotási javaslatok hatásvizsgálatában azonosítsa, számszerűsítse és értékelje a zöldmunkahely-teremtés, valamint az ezt ösztönző intézkedések lehetőségeit; |
| --- | --- |

34.

kéri a Bizottságot, hogy a jogalkotási javaslatok hatásvizsgálatában azonosítsa, számszerűsítse és értékelje a zöldmunkahely-teremtés, valamint az ezt ösztönző intézkedések lehetőségeit;

| 35. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégiában vállalt növekedéshez, mobilitáshoz, fejlesztéshez és foglalkoztatáshoz elengedhetetlen infrastrukturális szükségletekről, azok tervezéséről, fejlesztéséről és finanszírozásáról terjesszenek elő közös stratégiát, amely biztosítja az összes érdekelt fél tájékoztatását, a velük folytatott kommunikációt és konzultációt, különösen pedig az érintett állampolgárok részvételét; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 stratégiában vállalt növekedéshez, mobilitáshoz, fejlesztéshez és foglalkoztatáshoz elengedhetetlen infrastrukturális szükségletekről, azok tervezéséről, fejlesztéséről és finanszírozásáról terjesszenek elő közös stratégiát, amely biztosítja az összes érdekelt fél tájékoztatását, a velük folytatott kommunikációt és konzultációt, különösen pedig az érintett állampolgárok részvételét;

| 36. | tekintettel arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a közlekedéspolitika terén jelentős hatáskörrel rendelkeznek, elengedhetetlen, hogy a többszintű kormányzás koncepciója révén részt tudjanak venni; |
| --- | --- |

36.

tekintettel arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a közlekedéspolitika terén jelentős hatáskörrel rendelkeznek, elengedhetetlen, hogy a többszintű kormányzás koncepciója révén részt tudjanak venni;

| 37. | kéri, hogy a Bizottság évente állítsa fel a fehér könyv céljainak, az elért haladásnak és az eredményeknek a mérlegét, és ötévente tegyen jelentést a Parlamentnek a fehér könyv végrehajtásáról; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy a Bizottság évente állítsa fel a fehér könyv céljainak, az elért haladásnak és az eredményeknek a mérlegét, és ötévente tegyen jelentést a Parlamentnek a fehér könyv végrehajtásáról;

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 43. E, 2004.2.19., 250. o.

(2)  HL C 175. E, 2008.7.10., 556. o.

(3)  HL C 351. E, 2011.12.2., 13. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0386.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0316.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0329.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0408.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/82

---

2011. december 15., csütörtökBörtönkörülmények az EU-ban

P7_TA(2011)0585

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az EU-n belüli börtönkörülményekről (2011/2897(RSP))

2013/C 168 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmét célzó európai uniós jogi eszközökre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkére, valamint az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 4., 19., 47., 48. és 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmét célzó európai uniós jogi eszközökre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 2., 6. és 7. cikkére, valamint az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 4., 19., 47., 48. és 49. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmét célzó, a kínzást és az embertelen vagy megalázó bánásmódot és büntetést tiltó nemzetközi jogi eszközökre, különösen az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (5. cikk), a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (7. cikk), az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére, valamint annak fakultatív jegyzőkönyvére a büntetés-végrehajtási intézetekben a független nemzetközi és nemzeti szervek által tett rendszeres látogatások mechanizmusának létrehozásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmét célzó, a kínzást és az embertelen vagy megalázó bánásmódot és büntetést tiltó nemzetközi jogi eszközökre, különösen az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (5. cikk), a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (7. cikk), az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére, valamint annak fakultatív jegyzőkönyvére a büntetés-végrehajtási intézetekben a független nemzetközi és nemzeti szervek által tett rendszeres látogatások mechanizmusának létrehozásáról,

| — | tekintettel az Európa Tanács az emberi jogok védelmét, valamint a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzését célzó jogi eszközeire, különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (3. cikk), annak jegyzőkönyveire és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló 1987-es európai egyezményre, amely létrehozta az Európa Tanács kínzással és egyéb embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésével foglalkozó európai bizottságát (a CPT bizottságot), valamint a CPT-bizottság jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács az emberi jogok védelmét, valamint a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzését célzó jogi eszközeire, különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (3. cikk), annak jegyzőkönyveire és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló 1987-es európai egyezményre, amely létrehozta az Európa Tanács kínzással és egyéb embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésével foglalkozó európai bizottságát (a CPT bizottságot), valamint a CPT-bizottság jelentéseire,

| — | tekintettel azokra a jogi eszközökre, amelyek kifejezetten a szabadságuktól megfosztott személyek jogaival foglalkoznak, és különösen – az ENSZ szintjén – a fogva tartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályokra, valamint az ENSZ Közgyűlése által elfogadott nyilatkozatokra és elvekre; illetve – az Európai Tanács szintjén – a Miniszteri Bizottság ajánlásaira, nevezetesen az európai börtönszabályokról szóló R (2006) 2. sz. ajánlásra, az előzetes letartóztatásról, annak alkalmazási feltételeiről és a visszaéléssel szembeni biztosítéknyújtásról szóló R (2006) 13. sz. ajánlásra, a közösségi büntetéssel vagy szankcióval sújtott fiatalkorúakra vonatkozó európai szabályokról szóló R (2008) 11. sz. ajánlásra, az Európa Tanács feltételes szabadlábra helyezésről szóló szabályokról szóló R (2010) 1. sz. ajánlásra (1), valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által elfogadott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel azokra a jogi eszközökre, amelyek kifejezetten a szabadságuktól megfosztott személyek jogaival foglalkoznak, és különösen – az ENSZ szintjén – a fogva tartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályokra, valamint az ENSZ Közgyűlése által elfogadott nyilatkozatokra és elvekre; illetve – az Európai Tanács szintjén – a Miniszteri Bizottság ajánlásaira, nevezetesen az európai börtönszabályokról szóló R (2006) 2. sz. ajánlásra, az előzetes letartóztatásról, annak alkalmazási feltételeiről és a visszaéléssel szembeni biztosítéknyújtásról szóló R (2006) 13. sz. ajánlásra, a közösségi büntetéssel vagy szankcióval sújtott fiatalkorúakra vonatkozó európai szabályokról szóló R (2008) 11. sz. ajánlásra, az Európa Tanács feltételes szabadlábra helyezésről szóló szabályokról szóló R (2010) 1. sz. ajánlásra (1), valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által elfogadott ajánlásokra,

| — | tekintettel 1996. január 18-i állásfoglalására a rossz fogva tartási feltételekről az Európai Unió börtöneiben (2), 1998. december 17-i állásfoglalására az Európai Unión belüli börtönkörülményekről, azok javulásáról és a helyettesítő büntetési formákról (3), továbbá a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett, többször megismételt, a fogva tartottak jogairól szóló kerethatározatra irányuló javaslat előterjesztését szorgalmazó kérésére, amelyet többek között tartalmaz az Európai Unió területén folyó büntetőeljárások gyanúsítottjaira és vádlottjaira vonatkozó eljárási garanciákról szóló, a Tanácshoz intézett európai parlamenti ajánlásra irányuló, 2003. november 6-i ajánlása (4), a Tanácshoz intézett, az Európai Unióban fogva tartottak jogairól szóló, 2004. március 9-i ajánlása (5) és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségére vonatkozó többéves programról (2010-2014) (a stockholmi programról) szóló, 2009. november 25-i állásfoglalása (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel 1996. január 18-i állásfoglalására a rossz fogva tartási feltételekről az Európai Unió börtöneiben (2), 1998. december 17-i állásfoglalására az Európai Unión belüli börtönkörülményekről, azok javulásáról és a helyettesítő büntetési formákról (3), továbbá a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett, többször megismételt, a fogva tartottak jogairól szóló kerethatározatra irányuló javaslat előterjesztését szorgalmazó kérésére, amelyet többek között tartalmaz az Európai Unió területén folyó büntetőeljárások gyanúsítottjaira és vádlottjaira vonatkozó eljárási garanciákról szóló, a Tanácshoz intézett európai parlamenti ajánlásra irányuló, 2003. november 6-i ajánlása (4), a Tanácshoz intézett, az Európai Unióban fogva tartottak jogairól szóló, 2004. március 9-i ajánlása (5) és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségére vonatkozó többéves programról (2010-2014) (a stockholmi programról) szóló, 2009. november 25-i állásfoglalása (6),

| — | tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatra (7),

| — | tekintettel a kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztéssel járó büntetéseket vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket előíró ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról (8) szóló 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztéssel járó büntetéseket vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket előíró ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról (8) szóló 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározatra,

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamai között a tárgyalást megelőző eljárásokban hozott, igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozatról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló, 2006. augusztus 29-i javaslatra (COM(2006)0468), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamai között a tárgyalást megelőző eljárásokban hozott, igazságügyi felügyeletet elrendelő európai határozatról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló, 2006. augusztus 29-i javaslatra (COM(2006)0468),

| — | tekintettel a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0326), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0326),

| — | tekintettel a Bizottság 2011. június 14-i A kölcsönös bizalom megerősítéséről a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról című zöld könyvére (COM(2011)0327) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. június 14-i A kölcsönös bizalom megerősítéséről a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról című zöld könyvére (COM(2011)0327)

| — | tekintettel az ALDE, a GUE/NGL, a PPE, a Verts/ALE és az S&D képviselőcsoportok által a börtönkörülményekkel kapcsolatban feltett, szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ALDE, a GUE/NGL, a PPE, a Verts/ALE és az S&D képviselőcsoportok által a börtönkörülményekkel kapcsolatban feltett, szóbeli választ igénylő kérdésekre (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, valamint 110.cikkének (2 bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére, valamint 110.cikkének (2 bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió azt a feladatot tűzte maga elé, hogy megteremti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, és mivel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerint tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezáltal pozitív kötelezettségeket vállal, amelyeket a fent nevezett önkéntes célkitűzés megvalósítása érdekében teljesítenie kell; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió azt a feladatot tűzte maga elé, hogy megteremti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, és mivel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerint tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, ezáltal pozitív kötelezettségeket vállal, amelyeket a fent nevezett önkéntes célkitűzés megvalósítása érdekében teljesítenie kell;

| B. | mivel a börtönkörülmények és a börtönrendszer irányítása elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik, de mivel bizonyos hiányosságok, például a börtönök túlzsúfoltsága és a fogvatartottakkal szemben állítólag alkalmazott rossz bánásmód alááshatja a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés hitelét, amely a bírósági ítéletek és határozatok tagállamok általi kölcsönös elismerésének elvén alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel a börtönkörülmények és a börtönrendszer irányítása elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik, de mivel bizonyos hiányosságok, például a börtönök túlzsúfoltsága és a fogvatartottakkal szemben állítólag alkalmazott rossz bánásmód alááshatja a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés hitelét, amely a bírósági ítéletek és határozatok tagállamok általi kölcsönös elismerésének elvén alapul;

| C. | mivel a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést az alapvető jogi normák tiszteletben tartására, továbbá a gyanúsítottak és a vádlottak jogai, illetve a büntetőeljárásokban alkalmazott eljárási jogok közelítésére kell alapozni, ami döntő fontosságú a tagállamok közötti kölcsönös bizalom biztosításához a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, különös tekintettel arra, hogy az ilyen együttműködés következtében emelkedhet a tagállamok másik tagállamban fogva tartott állampolgárainak száma; |
| --- | --- |

C.

mivel a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést az alapvető jogi normák tiszteletben tartására, továbbá a gyanúsítottak és a vádlottak jogai, illetve a büntetőeljárásokban alkalmazott eljárási jogok közelítésére kell alapozni, ami döntő fontosságú a tagállamok közötti kölcsönös bizalom biztosításához a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, különös tekintettel arra, hogy az ilyen együttműködés következtében emelkedhet a tagállamok másik tagállamban fogva tartott állampolgárainak száma;

| D. | mivel az EU-ban 2009-2010-ben a fogvatartottak száma becslések szerint 633 909 volt (9); mivel a Bizottság a fenti adatot tartalmazó zöld könyve riasztó képet rajzol az alábbiak tekintetében:






  — | a börtönök túlzsúfoltsága (10); |
| --- | --- | --- |

D.

mivel az EU-ban 2009-2010-ben a fogvatartottak száma becslések szerint 633 909 volt (9); mivel a Bizottság a fenti adatot tartalmazó zöld könyve riasztó képet rajzol az alábbiak tekintetében:

—

a börtönök túlzsúfoltsága (10);

| — | a fogva tartott személyek számának emelkedése; |
| --- | --- |

—

a fogva tartott személyek számának emelkedése;

| — | a fogva tartott külföldi állampolgárok számának emelkedése (11); |
| --- | --- |

—

a fogva tartott külföldi állampolgárok számának emelkedése (11);

| — | az előzetes letartóztatásban lévők magas száma (12); |
| --- | --- |

—

az előzetes letartóztatásban lévők magas száma (12);

| — | mentális és pszichológiai zavarokkal küzdő fogvatartottak; |
| --- | --- |

—

mentális és pszichológiai zavarokkal küzdő fogvatartottak;

| — | számos haláleset és öngyilkosság (13); |
| --- | --- |

—

számos haláleset és öngyilkosság (13);

| E. | mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 3. cikke és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata nem csupán negatív kötelezettségeket ró a tagállamokra – megtiltva, hogy a fogva tartott személyeket embertelen és megalázó bánásmódnak vessék alá –, hanem pozitív kötelezettségeket is előír számukra: biztosítaniuk kell, hogy a börtönkörülmények az emberi méltósággal összhangban álljanak, és hogy a fent említett jogok megsértésének esetén alapos, hatékony vizsgálatokra kerüljön sor; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 3. cikke és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata nem csupán negatív kötelezettségeket ró a tagállamokra – megtiltva, hogy a fogva tartott személyeket embertelen és megalázó bánásmódnak vessék alá –, hanem pozitív kötelezettségeket is előír számukra: biztosítaniuk kell, hogy a börtönkörülmények az emberi méltósággal összhangban álljanak, és hogy a fent említett jogok megsértésének esetén alapos, hatékony vizsgálatokra kerüljön sor;

| F. | mivel egyes tagállamokban a fogvatartottak nagy részét az előzetes letartóztatás alatt álló személyek képezik; mivel az előzetes letartóztatás kivételes intézkedés, és túlságosan hosszú időtartama káros hatással van a fogva tartott személyre, árthat a tagállamok közötti igazságügyi együttműködésnek és ellentétben áll az EU értékeivel (14); mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága számos tagállamot ismételten elmarasztalt amiatt, mert az előzetes letartóztatások tekintetében megsértették az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt; |
| --- | --- |

F.

mivel egyes tagállamokban a fogvatartottak nagy részét az előzetes letartóztatás alatt álló személyek képezik; mivel az előzetes letartóztatás kivételes intézkedés, és túlságosan hosszú időtartama káros hatással van a fogva tartott személyre, árthat a tagállamok közötti igazságügyi együttműködésnek és ellentétben áll az EU értékeivel (14); mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága számos tagállamot ismételten elmarasztalt amiatt, mert az előzetes letartóztatások tekintetében megsértették az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt;

| G. | mivel az egyik probléma, amelyre a tagállamok gyakran felhívják a figyelmet, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő pénzügyi források a börtönkörülmények javítására, és mivel szükséges lehet új költségvetési tétel létrehozása a magas színvonalú normáknak történő megfelelésük ösztönzése céljából; |
| --- | --- |

G.

mivel az egyik probléma, amelyre a tagállamok gyakran felhívják a figyelmet, hogy nem állnak rendelkezésre megfelelő pénzügyi források a börtönkörülmények javítására, és mivel szükséges lehet új költségvetési tétel létrehozása a magas színvonalú normáknak történő megfelelésük ösztönzése céljából;

| H. | mivel a foglyok számára a megfelelő körülmények, valamint a társadalomba való visszailleszkedésük előkészítését célzó rendszerekhez való hozzáférésük biztosítása segít csökkenteni annak valószínűségét, hogy visszaeső bűnözőkké váljanak; |
| --- | --- |

H.

mivel a foglyok számára a megfelelő körülmények, valamint a társadalomba való visszailleszkedésük előkészítését célzó rendszerekhez való hozzáférésük biztosítása segít csökkenteni annak valószínűségét, hogy visszaeső bűnözőkké váljanak;

| I. | mivel a Tanács állásfoglalásokat és ajánlásokat fogadott el (amelyeket a tagállamok nem mindig hajtanak végre) a kábítószer-függőség problémájáról és az ehhez kapcsolódó kockázatok csökkentéséről, amely különösen a börtönökben és a börtönfalakon kívül tapasztalható kábítószer-függőséggel foglalkozik; |
| --- | --- |

I.

mivel a Tanács állásfoglalásokat és ajánlásokat fogadott el (amelyeket a tagállamok nem mindig hajtanak végre) a kábítószer-függőség problémájáról és az ehhez kapcsolódó kockázatok csökkentéséről, amely különösen a börtönökben és a börtönfalakon kívül tapasztalható kábítószer-függőséggel foglalkozik;

| J. | mivel csak 16 tagállam erősítette meg a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét, míg hét aláírta, de még nem erősítette meg (15); |
| --- | --- |

J.

mivel csak 16 tagállam erősítette meg a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét, míg hét aláírta, de még nem erősítette meg (15);

| K. | mivel egyes tagállamok biztosítják nemzeti parlamenti képviselőik és az EP-képviselők számára azt a jogot, hogy börtönöket látogassanak meg, és mivel az EP kérte, hogy az EP-képviselőket az EU egész területén megillesse ez a jog (16); |
| --- | --- |

K.

mivel egyes tagállamok biztosítják nemzeti parlamenti képviselőik és az EP-képviselők számára azt a jogot, hogy börtönöket látogassanak meg, és mivel az EP kérte, hogy az EP-képviselőket az EU egész területén megillesse ez a jog (16);

| L. | mivel a gyermekek különösen veszélyeztetett helyzetben vannak a fogva tartás, különösen az előzetes letartóztatás tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel a gyermekek különösen veszélyeztetett helyzetben vannak a fogva tartás, különösen az előzetes letartóztatás tekintetében;

| M. | mivel 2009. november 30-án a Tanács elfogadta a gyanúsítottakat és a vádlottakat a büntetőeljárások során megillető eljárási jogok erősítésével kapcsolatos ütemtervet, amely a Stockholmi Program része és lényeges biztosítékokat határoz meg, amelyek elő fogják segíteni az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálását a tagállamok között a büntetőjog terén folytatott megerősített együttműködésre irányuló törekvések során; |
| --- | --- |

M.

mivel 2009. november 30-án a Tanács elfogadta a gyanúsítottakat és a vádlottakat a büntetőeljárások során megillető eljárási jogok erősítésével kapcsolatos ütemtervet, amely a Stockholmi Program része és lényeges biztosítékokat határoz meg, amelyek elő fogják segíteni az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálását a tagállamok között a büntetőjog terén folytatott megerősített együttműködésre irányuló törekvések során;

| N. | mivel a Bizottság – a Tanács kifejezett kérésére, a Stockholmi Programban foglaltaknak megfelelően és a Parlament többszöri kérése után – közleményt adott ki „A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról” címmel (17), amely nyitott konzultációt kezdeményez a börtönkörülmények javítására irányuló uniós fellépésben érdekelt felek között a büntetőjogi együttműködésbe vetett kölcsönös bizalom megteremtése céljából, kiemeli az összefüggést a börtönkörülmények és a különböző uniós jogi eszközök, mint például az európai elfogatóparancs és a felügyeletet elrendelő európai határozat között, és egyértelművé teszi, hogy a börtönkörülmények, az előzetes letartóztatás és a fogva tartott gyermekek helyzete olyan kérdések, amelyekben az EU magához ragadhatná a kezdeményezést; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság – a Tanács kifejezett kérésére, a Stockholmi Programban foglaltaknak megfelelően és a Parlament többszöri kérése után – közleményt adott ki „A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási jogszabályok alkalmazásáról” címmel (17), amely nyitott konzultációt kezdeményez a börtönkörülmények javítására irányuló uniós fellépésben érdekelt felek között a büntetőjogi együttműködésbe vetett kölcsönös bizalom megteremtése céljából, kiemeli az összefüggést a börtönkörülmények és a különböző uniós jogi eszközök, mint például az európai elfogatóparancs és a felügyeletet elrendelő európai határozat között, és egyértelművé teszi, hogy a börtönkörülmények, az előzetes letartóztatás és a fogva tartott gyermekek helyzete olyan kérdések, amelyekben az EU magához ragadhatná a kezdeményezést;

| 1. | üdvözli a Bizottság zöld könyvét; aggódik az EU-n belüli börtönkörülményekkel kapcsolatos riasztó helyzet miatt, és felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek sürgős intézkedéseket a bebörtönzötteket megillető alapvető jogok, különösen a veszélyeztetett személyek jogainak tiszteletben tartására és védelmére, továbbá úgy ítéli meg, hogy a fogva tartás vonatkozásában közös minimumszabályokat kell alkalmazni minden tagállamban (18); |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság zöld könyvét; aggódik az EU-n belüli börtönkörülményekkel kapcsolatos riasztó helyzet miatt, és felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek sürgős intézkedéseket a bebörtönzötteket megillető alapvető jogok, különösen a veszélyeztetett személyek jogainak tiszteletben tartására és védelmére, továbbá úgy ítéli meg, hogy a fogva tartás vonatkozásában közös minimumszabályokat kell alkalmazni minden tagállamban (18);

| 2. | megerősíti, hogy a börtönkörülmények központi jelentőségűek a bírói határozatoknak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben való kölcsönös elismerése elvének alkalmazása szempontjából, és úgy ítéli meg, hogy az igazságszolgáltatási hatóságok közötti közös bizalmi alap, valamint a nemzeti büntetőjogi rendszerek jobb ismerete alapvető fontosságú ebben a tekintetben; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a börtönkörülmények központi jelentőségűek a bírói határozatoknak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben való kölcsönös elismerése elvének alkalmazása szempontjából, és úgy ítéli meg, hogy az igazságszolgáltatási hatóságok közötti közös bizalmi alap, valamint a nemzeti büntetőjogi rendszerek jobb ismerete alapvető fontosságú ebben a tekintetben;

| 3. | felhívja a Bizottságot és az alapjogi ügynökséget, hogy kísérjék figyelemmel az EU-n belüli börtönkörülményekkel kapcsolatos helyzetet, és támogassák a tagállamokat azon erőfeszítéseik során, hogy biztosítsák jogrendszereik és szakpolitikáik megfelelését az ezen a területen érvényes legmagasabb szintű normáknak (19); |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és az alapjogi ügynökséget, hogy kísérjék figyelemmel az EU-n belüli börtönkörülményekkel kapcsolatos helyzetet, és támogassák a tagállamokat azon erőfeszítéseik során, hogy biztosítsák jogrendszereik és szakpolitikáik megfelelését az ezen a területen érvényes legmagasabb szintű normáknak (19);

| 4. | felhívja a Bizottságot és az uniós intézményeket, hogy terjesszenek elő jogalkotási javaslatot a szabadságuktól megfosztott személyek jogairól, beleértve az EP által állásfoglalásaiban és ajánlásaiban megállapított jogokat (20), továbbá dolgozzanak ki és alkalmazzanak minimumszabályokat a fogva tartási és börtönkörülményekre vonatkozóan, illetve egységes normákat az igazságtalanul fogva tartott vagy elítélt személyek számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kérdést tartsák politikai napirendjük élén, és szenteljenek megfelelő emberi erőforrásokat és pénzügyi forrásokat a helyzet kezelésére; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot és az uniós intézményeket, hogy terjesszenek elő jogalkotási javaslatot a szabadságuktól megfosztott személyek jogairól, beleértve az EP által állásfoglalásaiban és ajánlásaiban megállapított jogokat (20), továbbá dolgozzanak ki és alkalmazzanak minimumszabályokat a fogva tartási és börtönkörülményekre vonatkozóan, illetve egységes normákat az igazságtalanul fogva tartott vagy elítélt személyek számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kérdést tartsák politikai napirendjük élén, és szenteljenek megfelelő emberi erőforrásokat és pénzügyi forrásokat a helyzet kezelésére;

| 5. | Ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gyermek érdekében a fogva tartott anyáknak és gyermekeiknek speciális védelmet kell nyújtani, beleértve a fogva tartáson kívüli megoldásokat is, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy aktívan segítse elő és támogassa az ilyen kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

5.

Ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gyermek érdekében a fogva tartott anyáknak és gyermekeiknek speciális védelmet kell nyújtani, beleértve a fogva tartáson kívüli megoldásokat is, és felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy aktívan segítse elő és támogassa az ilyen kezdeményezéseket.

| 6. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az alapvető jogok, nevezetesen a védelemhez való jog és az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog tiszteletben tartását, valamint a gyanúsított vagy vád alá helyezett személyek jogainak garantálását, beleértve az embertelen vagy megalázó bánásmóddal szembeni védelem jogát; ezzel összefüggésben emlékeztet a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogról szóló bizottsági javaslat jelentőségére; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az alapvető jogok, nevezetesen a védelemhez való jog és az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jog tiszteletben tartását, valamint a gyanúsított vagy vád alá helyezett személyek jogainak garantálását, beleértve az embertelen vagy megalázó bánásmóddal szembeni védelem jogát; ezzel összefüggésben emlékeztet a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint a letartóztatást követő kommunikációhoz való jogról szóló bizottsági javaslat jelentőségére;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a rossz börtönkörülmények, valamint az Európa Tanács európai börtönszabályai által megkövetelt normákat el nem érő körülmények akadályozhatják a fogvatartottak szállítását; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a rossz börtönkörülmények, valamint az Európa Tanács európai börtönszabályai által megkövetelt normákat el nem érő körülmények akadályozhatják a fogvatartottak szállítását;

| 8. | felhívja a tagállamokat, hogy különítsenek el megfelelő forrásokat a börtönök átalakítására és felújítására, a fogvatartottak jogainak védelmére, a fogvatartottak sikeres rehabilitálására és szabadulásukra való felkészítésére, illetve társadalmi beilleszkedésére, a rendőrség és a börtönök személyzete képzésére a modern börtönirányítási gyakorlatoknak és az európai emberi jogi normáknak megfelelően, a mentális és pszichológiai zavarokban szenvedő fogvatartottak megfigyelésére, és hozzanak létre külön uniós költségvetési sort e projektek ösztönzésére; |
| --- | --- |

8.

felhívja a tagállamokat, hogy különítsenek el megfelelő forrásokat a börtönök átalakítására és felújítására, a fogvatartottak jogainak védelmére, a fogvatartottak sikeres rehabilitálására és szabadulásukra való felkészítésére, illetve társadalmi beilleszkedésére, a rendőrség és a börtönök személyzete képzésére a modern börtönirányítási gyakorlatoknak és az európai emberi jogi normáknak megfelelően, a mentális és pszichológiai zavarokban szenvedő fogvatartottak megfigyelésére, és hozzanak létre külön uniós költségvetési sort e projektek ösztönzésére;

| 9. | megismétli, hogy ösztönözni kell a börtönlétesítmények fejlesztését, hogy megfelelő műszaki felszerelés álljon rendelkezésükre, és bővíteni kell területüket, valamint szerkezetileg alkalmassá kell tenni őket a fogvatartottak életkörülményeinek javítására, magas szintű biztonság fenntartása mellett; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy ösztönözni kell a börtönlétesítmények fejlesztését, hogy megfelelő műszaki felszerelés álljon rendelkezésükre, és bővíteni kell területüket, valamint szerkezetileg alkalmassá kell tenni őket a fogvatartottak életkörülményeinek javítására, magas szintű biztonság fenntartása mellett;

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az előzetes letartóztatás szigorú feltételek melletti kivételes, szükséges esetekre szorítkozó, arányos és korlátozott időtartamra való alkalmazását, az ártatlanság vélelmének alapelvével és a szabadság korlátozása elleni védelem jogával összhangban; emlékeztet rá, hogy az igazságszolgáltató szerveknek időszakosan felül kell vizsgálniuk az előzetes letartóztatást, valamint hogy a nemzetközi ügyekben egyéb alternatívákat, mint például a felügyeletet elrendelő európai határozatot kell alkalmazni; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 82. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az alapjogi charta, az emberi jogok európai egyezménye és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján terjesszen elő jogalkotási javaslatot minimumszabályok megalkotására e területen; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az előzetes letartóztatás szigorú feltételek melletti kivételes, szükséges esetekre szorítkozó, arányos és korlátozott időtartamra való alkalmazását, az ártatlanság vélelmének alapelvével és a szabadság korlátozása elleni védelem jogával összhangban; emlékeztet rá, hogy az igazságszolgáltató szerveknek időszakosan felül kell vizsgálniuk az előzetes letartóztatást, valamint hogy a nemzetközi ügyekben egyéb alternatívákat, mint például a felügyeletet elrendelő európai határozatot kell alkalmazni; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 82. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az alapjogi charta, az emberi jogok európai egyezménye és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján terjesszen elő jogalkotási javaslatot minimumszabályok megalkotására e területen;

| 11. | megismétli, hogy a tagállamoknak eleget kell tenniük a nemzetközi és európai fórumokon azzal kapcsolatban vállalt kötelezettségeiknek, hogy nagyobb mértékben alkalmazzák a feltételes szabadlábra helyezéssel kapcsolatos intézkedéseket és szankciókat, amelyek a bebörtönzés alternatíváját jelentik, tiszteletben tartva az Európa Tanács határozatait is (21); |
| --- | --- |

11.

megismétli, hogy a tagállamoknak eleget kell tenniük a nemzetközi és európai fórumokon azzal kapcsolatban vállalt kötelezettségeiknek, hogy nagyobb mértékben alkalmazzák a feltételes szabadlábra helyezéssel kapcsolatos intézkedéseket és szankciókat, amelyek a bebörtönzés alternatíváját jelentik, tiszteletben tartva az Európa Tanács határozatait is (21);

| 12. | sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsák végre a CPT bizottság által a börtöneikben tett látogatásokat követően megfogalmazott ajánlásokat; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a tagállamokat, hogy hajtsák végre a CPT bizottság által a börtöneikben tett látogatásokat követően megfogalmazott ajánlásokat;

| 13. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a börtönökben elkövetett öngyilkosságok megakadályozására, valamint végezzenek mélyreható és pártatlan vizsgálatokat minden olyan esetben, amikor egy fogva tartott elhalálozik egy börtönben; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a börtönökben elkövetett öngyilkosságok megakadályozására, valamint végezzenek mélyreható és pártatlan vizsgálatokat minden olyan esetben, amikor egy fogva tartott elhalálozik egy börtönben;

| 14. | felhívja a tagállamokat és a csatlakozásra váró országokat, hogy írják alá és erősítsék meg az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyvét, amely létrehozza a büntetés-végrehajtási intézetek nemzetközi és nemzeti szervek által történő rendszeres látogatásának mechanizmusát, és megbízza az említett szerveket a börtönök látogatásával és ellenőrzésével, illetve a fogvatartottak panaszainak meghallgatásával, valamint nyilvános éves jelentések készítésével az illetékes parlamentek számára; arra ösztönzi az Európai Uniót, hogy a fakultatív jegyzőkönyv aláírására és megerősítésére szóló felhívást tegye harmadik országokkal szembeni politikája részévé; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy teljes körűen működjenek együtt ezekkel a szervekkel és támogassák őket, többek között megfelelő forrásokkal és pénzeszközökkel; |
| --- | --- |

14.

felhívja a tagállamokat és a csatlakozásra váró országokat, hogy írják alá és erősítsék meg az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyvét, amely létrehozza a büntetés-végrehajtási intézetek nemzetközi és nemzeti szervek által történő rendszeres látogatásának mechanizmusát, és megbízza az említett szerveket a börtönök látogatásával és ellenőrzésével, illetve a fogvatartottak panaszainak meghallgatásával, valamint nyilvános éves jelentések készítésével az illetékes parlamentek számára; arra ösztönzi az Európai Uniót, hogy a fakultatív jegyzőkönyv aláírására és megerősítésére szóló felhívást tegye harmadik országokkal szembeni politikája részévé; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy teljes körűen működjenek együtt ezekkel a szervekkel és támogassák őket, többek között megfelelő forrásokkal és pénzeszközökkel;

| 15. | úgy véli, hogy uniós szinten intézkedéseket kell hozni, hogy a nemzeti parlamenti képviselőket megillesse a börtönök látogatásának joga, valamint hogy az EP-képviselőket is megillesse ugyanez a jog az EU egész területén; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy uniós szinten intézkedéseket kell hozni, hogy a nemzeti parlamenti képviselőket megillesse a börtönök látogatásának joga, valamint hogy az EP-képviselőket is megillesse ugyanez a jog az EU egész területén;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a büntetőjogi és eljárásjogi különbségek hatását a börtönkörülményekre az EU tagállamaiban, és tegyen ajánlásokat ezekben a kérdésekben, nevezetesen az alternatív intézkedésekhez való folyamodással, a büntethetőségi és büntetlenségi politikákkal, az előzetes letartóztatással, az amnesztiával és az államfői kegyelemmel kapcsolatban, főleg a migráció, a kábítószer-használat és a fiatalkorúak bűncselekményei területén; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a büntetőjogi és eljárásjogi különbségek hatását a börtönkörülményekre az EU tagállamaiban, és tegyen ajánlásokat ezekben a kérdésekben, nevezetesen az alternatív intézkedésekhez való folyamodással, a büntethetőségi és büntetlenségi politikákkal, az előzetes letartóztatással, az amnesztiával és az államfői kegyelemmel kapcsolatban, főleg a migráció, a kábítószer-használat és a fiatalkorúak bűncselekményei területén;

| 17. | megismétli, hogy biztosítani kell a gyermekek legjobb érdekeik figyelembevételével való kezelését, beleértve azt, hogy a felnőttektől külön kell őrizni őket és biztosítani kell számukra a családjukkal való kapcsolattartás jogát; |
| --- | --- |

17.

megismétli, hogy biztosítani kell a gyermekek legjobb érdekeik figyelembevételével való kezelését, beleértve azt, hogy a felnőttektől külön kell őrizni őket és biztosítani kell számukra a családjukkal való kapcsolattartás jogát;

| 18. | úgy ítéli meg, hogy a szabadságától megfosztott minden gyermeket megilleti a jogi vagy egyéb megfelelő segítséghez való jog, valamint az a jog, hogy bíróság vagy egyéb illetékes hatóság előtt vitassa szabadságtól való megfosztása jogszerűségét; |
| --- | --- |

18.

úgy ítéli meg, hogy a szabadságától megfosztott minden gyermeket megilleti a jogi vagy egyéb megfelelő segítséghez való jog, valamint az a jog, hogy bíróság vagy egyéb illetékes hatóság előtt vitassa szabadságtól való megfosztása jogszerűségét;

| 19. | úgy véli, hogy a tagállamoknak hatékony és független nemzeti felügyeleti mechanizmusokat kell alkalmazniuk a börtönökre és a büntetés-végrehajtási intézetekre; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a tagállamoknak hatékony és független nemzeti felügyeleti mechanizmusokat kell alkalmazniuk a börtönökre és a büntetés-végrehajtási intézetekre;

| 20. | támogatja az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága és az Európa Tanács emberi jogi biztosa folyamatos munkáját és a tagállamok büntetés-végrehajtási intézeteibe tett látogatásait; |
| --- | --- |

20.

támogatja az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága és az Európa Tanács emberi jogi biztosa folyamatos munkáját és a tagállamok büntetés-végrehajtási intézeteibe tett látogatásait;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanács Parlament Közgyűlésének, az Európa Tanács emberi jogi biztosának, az Európa Tanács kínzás elleni bizottságának, az Emberi Jogok Európai Bíróságának, az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának, az ENSZ kínzás elleni bizottságának, az ENSZ kínzás elleni különleges előadójának és az ENSZ emberi jogi főbiztosának. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanács Parlament Közgyűlésének, az Európa Tanács emberi jogi biztosának, az Európa Tanács kínzás elleni bizottságának, az Emberi Jogok Európai Bíróságának, az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának, az ENSZ kínzás elleni bizottságának, az ENSZ kínzás elleni különleges előadójának és az ENSZ emberi jogi főbiztosának.

---

(1)  Az Európa Tanács büntetőjogi kérdésekkel kapcsolatos ajánlásainak és határozatainak kimerítő jegyzékét lásd az alábbi honlapon: http://www.coe.int/prison.

(2)  HL C 32, 1996.2.5., 102. o.

(3)  HL C 98, 1999.4.9., 299. o.

(4)  HL C 83. E, 2004.4.2., 180. o. (23) bekezdés: „Sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gyorsítsák fel a foglyok helyzetének és a börtönök állapotának kivizsgálását az EU-ban, annak érdekében, hogy az EUSZ 6. cikke alapján keretirányelvet fogadjanak el a fogvatartottak jogairól és minimumszabályokat állapítsanak meg e jogok garantálása tekintetében.” Lásd még a Parlament 2003. szeptember 4-i, az Európai Unióban az alapvető jogok helyzetéről szóló állásfoglalását is (HL C 76. E,, 2004.3.25., 412. o.), (22) bekezdés: „Úgy véli, hogy általános szinten erőfeszítéseket kell tenni a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térségben, a rendőrségi fellépés és a börtönrendszer javítása érdekében mozgósítva az európai kapacitásokat, többek között az EU-ban fogva tartott személyek jogainak védelmét célzó minimumszabályokra vonatkozó kerethatározat elfogadása révén.”

(5)  HL C 102. E, 2004.4.28., 154. o.

(6)  HL C 285. E, 2010.10.21., 12. o. A (112) bekezdésben a Parlament „felhív az alapvető jogok tiszteletben tartásán, a kölcsönös elismerés elvén és a koherens nemzeti büntetőjogi rendszerek fenntartásának szükségességén alapuló uniós büntetőjogi térség kialakítására, amelyet a következő eszközök segítségével kell létrehozni: ....a fogva tartási körülményekre vonatkozó minimumszabályok és az EU-ban fogvatartottak közös jogainak felsorolása.”

(7)  HL L 190, 2002.7.18., 1. o.

(8)  HL L 327, 2008.12.5., 27. o.

(9)  Ezt az adatot a Bizottság közli a börtönkörülményekről szóló zöld könyvében (COM(2011)0327); további adatok állnak rendelkezésre a Tanácstól (Space 1): http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdpc/Bureau%20documents/PC-CP(2011)3 %20E%20-%20SPACE%20I%202009.pdf; (Space 2) http://www3.unil.ch/wpmu/space/files/2011/02/Council-of-Europe_SPACE-II-2009-E.pdf

(10)  Az uniós átlag 107,3; a börtönök túlzsúfoltsága 13 tagállamot érint, valamint Angliát, Wales-et és Skóciát, a legmagasabb arányt Bulgária (155,6), Olaszország (153), Ciprus (150,5), Spanyolország (136,3) és Görögország (129,6) képviseli.

(11)  Az uniós átlag 21,7, a legmagasabb arányt Luxembourg (69,5), Ciprus (59,6), Ausztria (45,8), Görögország (43,9) és Belgium (41,1) képviseli.

(12)  Az uniós átlag 24,7, a legmagasabb arányt Luxembourg (47,2), Olaszország (43,6) és Ciprus (38,4) képviseli.

(13)  A CPT-jelentések felhívják a figyelmet néhány makacsul fennmaradó súlyos problémára, közöttük a bánásmódra, a börtönlétesítmények alkalmatlanságára, a tevékenységekkel és az egészségügyi ellátással kapcsolatos hiányosságokra.

(14)  Ütemterv a büntetőeljárások során gyanúsított és vád alá helyezett személyek eljárási jogainak megerősítéséhez, 2009/C295/01, 2009. november 30.

(15)  Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Franciaország, Hollandia, Lengyelország, Luxemburg, Málta, Németország, Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovénia megerősítette; Ausztria, Belgium, Finnország, Görögország, Írország, Olaszország és Portugália aláírta, de nem erősítette meg; forrás: http://www.apt.ch/npm/OPCAT0911.pdf.

(16)  Lásd például a Parlament 1998. december 17-i állásfoglalását az Európai Unión belüli börtönkörülményekről, azok javulásáról és a helyettesítő büntetési formákról, 41. bekezdés: „kéri, hogy az Európai Parlament tagjait illesse meg a börtönök és a menekültek számára létesített közösségi szállások meglátogatásának és ellenőrzésének joga az Európai Unió egész területén”.

(17)  COM(2011)0327; lásd http://ec.europa.eu/justice/policies/criminal/procedural/docs/com_2011_327_en.pdf.

(18)  Mint például az Európa Tanács által elfogadott európai börtönszabályok

(19)  Mint például az Európa Tanács, a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzéséről szóló európai egyezmény, az Emberi Jogi Európai Bírósága és ítélkezési gyakorlata által meghatározott normák, valamint az ENSZ Emberi Jogok Bizottsága, az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsága és a kínzás elleni különleges előadó megállapításai.

(20)  Lásd a 2004. március 9-i ajánlás (1) bekezdésének c) pontját.

(21)  Mint például a Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)1. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása az Európa Tanács feltételes szabadlábra helyezésre vonatkozó szabályairól.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/88

---

2011. december 15., csütörtökA munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgása

P7_TA(2011)0587

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a munkavállalók Európai Unión belüli szabad mozgásáról

2013/C 168 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a munkavállalók Európai Unión belüli mobilitásának elősegítéséről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók Európai Unión belüli mobilitásának elősegítéséről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 21., 45. és 47. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15., 21., 29., 34., és 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 21., 45. és 47. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15., 21., 29., 34., és 45. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 151. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 151. cikkére,

| — | tekintettel a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló, 1968. október 15-i 1612/68/EGK tanácsi rendeletre, (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló, 1968. október 15-i 1612/68/EGK tanácsi rendeletre, (2)

| — | tekintettel a „Mobilitás – eszköz a több és jobb munkahely érdekében: Az európai foglalkoztatási mobilitási cselekvési terv (2007–2010)” című, 2007. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mobilitás – eszköz a több és jobb munkahely érdekében: Az európai foglalkoztatási mobilitási cselekvési terv (2007–2010)” című, 2007. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2007)0773),

| — | tekintettel „A munkavállalók szabad mozgásának hatása az EU-bővítés összefüggésében” című, 2008. november 18-i bizottsági közleményre (COM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munkavállalók szabad mozgásának hatása az EU-bővítés összefüggésében” című, 2008. november 18-i bizottsági közleményre (COM(2008)0765),

| — | tekintettel „A munkavállalók szabad mozgásának megerősítése: jogok és jelentősebb fejlemények” című, 2010. július 13-i bizottsági közleményre (COM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munkavállalók szabad mozgásának megerősítése: jogok és jelentősebb fejlemények” című, 2010. július 13-i bizottsági közleményre (COM(2010)0373),

| — | tekintettel az EU munkaerőpiacán a munkavállalók szabad mozgását korlátozó átmeneti rendszerről szóló 2006. április 5-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU munkaerőpiacán a munkavállalók szabad mozgását korlátozó átmeneti rendszerről szóló 2006. április 5-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanács számára készült, a Bulgáriából és Romániából érkező munkavállalók szabad mozgására vonatkozó átmeneti rendelkezések működéséről szóló, 2011. november 11-i jelentésére (COM(2011)0729), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanács számára készült, a Bulgáriából és Romániából érkező munkavállalók szabad mozgására vonatkozó átmeneti rendelkezések működéséről szóló, 2011. november 11-i jelentésére (COM(2011)0729),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A mobilitás meglévő korlátainak meghatározása a belső munkaerőpiacon” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A mobilitás meglévő korlátainak meghatározása a belső munkaerőpiacon” című véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió valamely más tagállamában élni és dolgozni az egyenlő bánásmódot és az állampolgárság alapján történő megkülönböztetéssel szembeni védelmet biztosító alapvető szabadságok egyike az Unióban, az uniós polgárság alapvető eleme, amelyet a szerződések is elismernek; mivel ennek ellenére két tagállam polgárai továbbra is akadályokkal szembesülnek a valamely más tagállam területén való munkavállaláshoz való jog gyakorlása terén; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió valamely más tagállamában élni és dolgozni az egyenlő bánásmódot és az állampolgárság alapján történő megkülönböztetéssel szembeni védelmet biztosító alapvető szabadságok egyike az Unióban, az uniós polgárság alapvető eleme, amelyet a szerződések is elismernek; mivel ennek ellenére két tagállam polgárai továbbra is akadályokkal szembesülnek a valamely más tagállam területén való munkavállaláshoz való jog gyakorlása terén;

| B. | mivel a Bizottság 2011. november 11-i közleménye szerint a Romániából és Bulgáriából származó utazó munkavállalók pozitív hatást gyakoroltak az ilyen munkavállalókat befogadó tagállamok gazdaságára; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság 2011. november 11-i közleménye szerint a Romániából és Bulgáriából származó utazó munkavállalók pozitív hatást gyakoroltak az ilyen munkavállalókat befogadó tagállamok gazdaságára;

| C. | mivel nem érkeztek visszajelzések negatív hatásokról azon tagállamokból, amelyek nem alkalmazták a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamokból származó munkavállalók szabad mozgásával kapcsolatos átmeneti intézkedéseket; mivel számos tagállam – inkább politikai nyomás hatására, mintsem a gazdaságukra és munkaerőpiacukra gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatások megelőzésére irányuló indokolt erőfeszítésként – úgy határozott, hogy a munkaerőpiacaikon a román és a bolgár állampolgárokkal szemben továbbra is korlátozásokat alkalmaz; |
| --- | --- |

C.

mivel nem érkeztek visszajelzések negatív hatásokról azon tagállamokból, amelyek nem alkalmazták a 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamokból származó munkavállalók szabad mozgásával kapcsolatos átmeneti intézkedéseket; mivel számos tagállam – inkább politikai nyomás hatására, mintsem a gazdaságukra és munkaerőpiacukra gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatások megelőzésére irányuló indokolt erőfeszítésként – úgy határozott, hogy a munkaerőpiacaikon a román és a bolgár állampolgárokkal szemben továbbra is korlátozásokat alkalmaz;

| D. | mivel a legfrissebb statisztikák szerint 2010 végén a valamely másik tagállam területén letelepedett bulgáriai és romániai utazó munkavállalók az EU összlakosságának 0,6 %-át tették ki; |
| --- | --- |

D.

mivel a legfrissebb statisztikák szerint 2010 végén a valamely másik tagállam területén letelepedett bulgáriai és romániai utazó munkavállalók az EU összlakosságának 0,6 %-át tették ki;

| E. | mivel a romániai és bulgáriai munkavállalók beáramlása kedvező hatást gyakorolt a befogadó országok piacaira, mivel ezek a munkavállalók olyan munkakörökben és ágazatokban helyezkedtek el, amelyek munkaerőhiánnyal küszködtek; |
| --- | --- |

E.

mivel a romániai és bulgáriai munkavállalók beáramlása kedvező hatást gyakorolt a befogadó országok piacaira, mivel ezek a munkavállalók olyan munkakörökben és ágazatokban helyezkedtek el, amelyek munkaerőhiánnyal küszködtek;

| F. | mivel a Bizottság legutóbbi közleményében megállapította, hogy a román és bolgár utazó munkavállalók a befogadó ország állampolgárainál nagyobb valószínűséggel vannak életük gazdaságilag termékeny időszakában, abból eredően, hogy e két EU-tagállam 35 évnél fiatalabb utazó munkavállalói a munkaképes korú migránsok 65 %-át teszik ki, míg a 15 régi tagállamban ez az arány 34 %; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság legutóbbi közleményében megállapította, hogy a román és bolgár utazó munkavállalók a befogadó ország állampolgárainál nagyobb valószínűséggel vannak életük gazdaságilag termékeny időszakában, abból eredően, hogy e két EU-tagállam 35 évnél fiatalabb utazó munkavállalói a munkaképes korú migránsok 65 %-át teszik ki, míg a 15 régi tagállamban ez az arány 34 %;

| G. | mivel a friss Eurostat-adatok szerint a román és bolgár utazó munkavállalók nem gyakorolnak jelentős hatást a befogadó országok béreire, illetve munkanélküliségi rátájára; |
| --- | --- |

G.

mivel a friss Eurostat-adatok szerint a román és bolgár utazó munkavállalók nem gyakorolnak jelentős hatást a befogadó országok béreire, illetve munkanélküliségi rátájára;

| H. | mivel a mobilitási áramlásokat főként a munkaerő iránti kereslet motiválja, és mivel amennyiben a munkaerő-piaci igények között európai szinten eltérések vannak, az ideiglenes korlátozások akadályozhatják az európai vállalatok gazdasági fejlődését, valamint a valamely más tagállam területén történő munkavállaláshoz és letelepedéshez való jogot; |
| --- | --- |

H.

mivel a mobilitási áramlásokat főként a munkaerő iránti kereslet motiválja, és mivel amennyiben a munkaerő-piaci igények között európai szinten eltérések vannak, az ideiglenes korlátozások akadályozhatják az európai vállalatok gazdasági fejlődését, valamint a valamely más tagállam területén történő munkavállaláshoz és letelepedéshez való jogot;

| I. | mivel a román és bolgár munkavállalók a Szerződésben is elismert egyenlő bánásmódon alapuló szabad mozgáshoz való alapvető joguk teljes vagy részleges korlátozásával szembesülnek; mivel ugyanakkor a „szolgáltatások” területén a munkavállalók határon átnyúló mobilitása egyre inkább átveszi a munkavállalók szabad mozgásának helyét, ami a bérek és munkafeltételek tekintetében tisztességtelen versenyt eredményezhet; |
| --- | --- |

I.

mivel a román és bolgár munkavállalók a Szerződésben is elismert egyenlő bánásmódon alapuló szabad mozgáshoz való alapvető joguk teljes vagy részleges korlátozásával szembesülnek; mivel ugyanakkor a „szolgáltatások” területén a munkavállalók határon átnyúló mobilitása egyre inkább átveszi a munkavállalók szabad mozgásának helyét, ami a bérek és munkafeltételek tekintetében tisztességtelen versenyt eredményezhet;

| J. | mivel a munkavállalók szabad mozgása mind az EU, mind a tagállamok számára társadalmi-gazdasági értelemben pozitív példát jelent, amely az uniós integráció, a gazdasági fejlődés, a társadalmi kohézió, az egyéni szakmai fejlődés, a gazdasági válságok kedvezőtlen hatásai elleni fellépés, valamint Európa mint a világszintű kihívással való szembenézésre felkészült, erősebb gazdasági hatalom megteremtése tekintetében mérföldkőnek számít; |
| --- | --- |

J.

mivel a munkavállalók szabad mozgása mind az EU, mind a tagállamok számára társadalmi-gazdasági értelemben pozitív példát jelent, amely az uniós integráció, a gazdasági fejlődés, a társadalmi kohézió, az egyéni szakmai fejlődés, a gazdasági válságok kedvezőtlen hatásai elleni fellépés, valamint Európa mint a világszintű kihívással való szembenézésre felkészült, erősebb gazdasági hatalom megteremtése tekintetében mérföldkőnek számít;

| K. | mivel a társadalmaink közelmúltbeli fejlődése – különösen az ipari változásra, a globalizációra, az új munkavégzési módozatokra, a demográfiai változásra és a közlekedési eszközök fejlődésére adott válaszként – a munkavállalók nagyobb fokú mobilitását teszi szükségessé; |
| --- | --- |

K.

mivel a társadalmaink közelmúltbeli fejlődése – különösen az ipari változásra, a globalizációra, az új munkavégzési módozatokra, a demográfiai változásra és a közlekedési eszközök fejlődésére adott válaszként – a munkavállalók nagyobb fokú mobilitását teszi szükségessé;

| L. | mivel az EU-n belüli migráció alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy valamennyi európai polgár egyforma jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzen; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU-n belüli migráció alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy valamennyi európai polgár egyforma jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzen;

| M. | mivel a Bizottság legutóbbi közleménye szerint a nemzeti munkaerőpiacokon jelentkező zavarok különböző tényezők – így a gazdasági és pénzügyi válság és a strukturális munkaerő-piaci problémák – eredményei, nem pedig a román és bolgár munkavállalók beáramlásának következményei; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság legutóbbi közleménye szerint a nemzeti munkaerőpiacokon jelentkező zavarok különböző tényezők – így a gazdasági és pénzügyi válság és a strukturális munkaerő-piaci problémák – eredményei, nem pedig a román és bolgár munkavállalók beáramlásának következményei;

| N. | mivel 2010-ben a 15–64 év közötti uniós munkanélküliek összlétszámából a román és bolgár munkavállalók csak 1 %-ot, míg a harmadik országokból származók 4,1 %-ot tettek ki, ami azt bizonyítja, hogy az előbbiek nem gyakorolhattak hatást az egyes országok munkaerő-piaci válságára; |
| --- | --- |

N.

mivel 2010-ben a 15–64 év közötti uniós munkanélküliek összlétszámából a román és bolgár munkavállalók csak 1 %-ot, míg a harmadik országokból származók 4,1 %-ot tettek ki, ami azt bizonyítja, hogy az előbbiek nem gyakorolhattak hatást az egyes országok munkaerő-piaci válságára;

| O. | mivel a jelenlegi, európai szintű gazdasági visszaesés jellemezte helyzetben az utazó munkavállalók származási országukba irányuló pénzátutalásai nettó pozitív hatást gyakorolhatnak az átutaló országok fizetési mérlegére; |
| --- | --- |

O.

mivel a jelenlegi, európai szintű gazdasági visszaesés jellemezte helyzetben az utazó munkavállalók származási országukba irányuló pénzátutalásai nettó pozitív hatást gyakorolhatnak az átutaló országok fizetési mérlegére;

| P. | mivel néhány tagállam bejelentette, hogy a bolgár és román munkavállalókra vonatkozó korlátozásokat 2014-ig érvényben kívánja tartani, míg más országok úgy nyilatkoztak, hogy valamennyi uniós munkavállaló előtt megnyitják munkaerőpiacaikat; |
| --- | --- |

P.

mivel néhány tagállam bejelentette, hogy a bolgár és román munkavállalókra vonatkozó korlátozásokat 2014-ig érvényben kívánja tartani, míg más országok úgy nyilatkoztak, hogy valamennyi uniós munkavállaló előtt megnyitják munkaerőpiacaikat;

| 1. | úgy véli, hogy a munkavállalók Unión belüli mobilitását soha sem szabad a nemzeti munkaerőpiacok elleni fenyegetésnek tekinteni; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a munkavállalók Unión belüli mobilitását soha sem szabad a nemzeti munkaerőpiacok elleni fenyegetésnek tekinteni;

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy számoljanak fel minden hatályban lévő átmeneti intézkedést, mivel nincs valós gazdasági indoka annak, hogy a románok és bolgárok esetében korlátozzák a valamely más tagállamban való munkavállaláshoz és tartózkodáshoz való jogot; úgy véli, hogy ezek az akadályok az elérni kívánt hatással éppen ellentétes hatásúak az Uniós polgárok számára; felszólít a preferenciazáradék tényleges érvényesítésére az egész Unióban; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat, hogy számoljanak fel minden hatályban lévő átmeneti intézkedést, mivel nincs valós gazdasági indoka annak, hogy a románok és bolgárok esetében korlátozzák a valamely más tagállamban való munkavállaláshoz és tartózkodáshoz való jogot; úgy véli, hogy ezek az akadályok az elérni kívánt hatással éppen ellentétes hatásúak az Uniós polgárok számára; felszólít a preferenciazáradék tényleges érvényesítésére az egész Unióban;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy támogassa a Bulgáriából és Romániából származó munkavállalók szabad mozgására vonatkozó átmeneti rendelkezések működéséről szóló, a Tanácsnak címzett legutóbbi bizottsági jelentést (COM(2011)0729), és az abban javasolt irányvonalat kövesse annak értékelésekor, hogy az átmeneti akadályok érdemleges és szükséges intézkedések-e; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy támogassa a Bulgáriából és Romániából származó munkavállalók szabad mozgására vonatkozó átmeneti rendelkezések működéséről szóló, a Tanácsnak címzett legutóbbi bizottsági jelentést (COM(2011)0729), és az abban javasolt irányvonalat kövesse annak értékelésekor, hogy az átmeneti akadályok érdemleges és szükséges intézkedések-e;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a „munkaerőpiac súlyos zavara vagy annak veszélye” fogalom egyértelmű meghatározására; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a „munkaerőpiac súlyos zavara vagy annak veszélye” fogalom egyértelmű meghatározására;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű mutatókat és jobb módszertant olyan gazdasági és társadalmi mutatók alapján, amelyek alapján megítélhető, hogy egyértelműen indokolható-e a tagállamok által bevezetett teljes vagy részleges korlátozások meghosszabbítása a román és bolgár munkavállalók által a nemzeti munkaerőpiacukon esetlegesen okozott negatív zavarok elhárítására, valamint ezt a megközelítést alkalmazza abban az esetben is, amikor valamely tagállam a védzáradék alkalmazását kéri; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű mutatókat és jobb módszertant olyan gazdasági és társadalmi mutatók alapján, amelyek alapján megítélhető, hogy egyértelműen indokolható-e a tagállamok által bevezetett teljes vagy részleges korlátozások meghosszabbítása a román és bolgár munkavállalók által a nemzeti munkaerőpiacukon esetlegesen okozott negatív zavarok elhárítására, valamint ezt a megközelítést alkalmazza abban az esetben is, amikor valamely tagállam a védzáradék alkalmazását kéri;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legátláthatóbb módon tegye közzé azokat a szempontokat, amelyek alapján valamely tagállam fenntarthatja az átmeneti akadályokat, figyelembe véve egy ilyen határozatnak az Európai Unió gazdaságára gyakorolt hatásait, valamint az alapvető szabadságjogoktól való eltérések szigorú értelmezéseivel kapcsolatos indokolásokat, amelyeket az Európai Bíróság elfogadott; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legátláthatóbb módon tegye közzé azokat a szempontokat, amelyek alapján valamely tagállam fenntarthatja az átmeneti akadályokat, figyelembe véve egy ilyen határozatnak az Európai Unió gazdaságára gyakorolt hatásait, valamint az alapvető szabadságjogoktól való eltérések szigorú értelmezéseivel kapcsolatos indokolásokat, amelyeket az Európai Bíróság elfogadott;

| 7. | úgy véli, hogy azok a tagállamok, amelyek úgy tartják fenn a korlátozásokat, hogy nem adnak a súlyos munkaerő-piaci zavarokhoz köthető, egyértelmű és átlátható társadalmi-gazdasági indokolást, a Bíróság vonatkozó ítéleteivel összhangban áthágják a szerződéseket; felhívja a Bizottságot mint a szerződések őrét, hogy biztosítsa a munkavállalók szabad mozgása elvének betartását; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy azok a tagállamok, amelyek úgy tartják fenn a korlátozásokat, hogy nem adnak a súlyos munkaerő-piaci zavarokhoz köthető, egyértelmű és átlátható társadalmi-gazdasági indokolást, a Bíróság vonatkozó ítéleteivel összhangban áthágják a szerződéseket; felhívja a Bizottságot mint a szerződések őrét, hogy biztosítsa a munkavállalók szabad mozgása elvének betartását;

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg az átmeneti időre szóló korlátozásokat annak érdekében, hogy a bolgár és a román állampolgárok a szerződésekben elismert egyenlő bánásmódban részesüljenek, biztosítva ezáltal a vállalkozások közötti tisztességes versenyt, valamint a szociális és gazdasági dömping megelőzését; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg az átmeneti időre szóló korlátozásokat annak érdekében, hogy a bolgár és a román állampolgárok a szerződésekben elismert egyenlő bánásmódban részesüljenek, biztosítva ezáltal a vállalkozások közötti tisztességes versenyt, valamint a szociális és gazdasági dömping megelőzését;

| 9. | megállapítja, hogy az átmeneti intézkedések a színlelt önfoglalkoztatás, a nem bejelentett munkavégzés és a szabálytalan foglalkoztatás elleni küzdelem szempontjából a tervezettel ellentétes hatást váltanak ki, mivel azok a munkavállalók, akik nem kapnak jogot a szabályos munkaerőpiacra való szabad belépésre, néha a színlelt önfoglalkoztatás vagy a szabálytalan munkavállalás mellett döntenek, ami az őket megillető munkavállalói jogokkal történő visszaéléshez vezet; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy az átmeneti intézkedések a színlelt önfoglalkoztatás, a nem bejelentett munkavégzés és a szabálytalan foglalkoztatás elleni küzdelem szempontjából a tervezettel ellentétes hatást váltanak ki, mivel azok a munkavállalók, akik nem kapnak jogot a szabályos munkaerőpiacra való szabad belépésre, néha a színlelt önfoglalkoztatás vagy a szabálytalan munkavállalás mellett döntenek, ami az őket megillető munkavállalói jogokkal történő visszaéléshez vezet;

| 10. | felhívja az EU-25-öt, hogy konzultáljon a munkáltatói és munkavállalói szervezetekkel, mielőtt döntést hozna arról, hogy a Romániából és Bulgáriából származó munkavállalók mozgáshoz való jogát érintő teljes vagy részleges korlátozásokat megszünteti vagy kiterjeszti; |
| --- | --- |

10.

felhívja az EU-25-öt, hogy konzultáljon a munkáltatói és munkavállalói szervezetekkel, mielőtt döntést hozna arról, hogy a Romániából és Bulgáriából származó munkavállalók mozgáshoz való jogát érintő teljes vagy részleges korlátozásokat megszünteti vagy kiterjeszti;

| 11. | sürgeti azon tagállamokat, amelyek fenn kívánják tartani a román és bolgár munkavállalók munkaerő-piaci hozzáférésére vonatkozó korlátozásokat, hogy egyértelműen és átlátható módon tegyenek közzé olyan kimerítő, a Bizottság által kidolgozott kritériumoknak és módszertannak megfelelő, valamint meggyőző érvekkel és adatokkal, többek között valamennyi vonatkozó társadalmi és gazdasági mutatóval alátámasztott indokolást, amely alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a földrajzi mobilitás nemzeti munkaerőpiacuk súlyos zavarát eredményezi; |
| --- | --- |

11.

sürgeti azon tagállamokat, amelyek fenn kívánják tartani a román és bolgár munkavállalók munkaerő-piaci hozzáférésére vonatkozó korlátozásokat, hogy egyértelműen és átlátható módon tegyenek közzé olyan kimerítő, a Bizottság által kidolgozott kritériumoknak és módszertannak megfelelő, valamint meggyőző érvekkel és adatokkal, többek között valamennyi vonatkozó társadalmi és gazdasági mutatóval alátámasztott indokolást, amely alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a földrajzi mobilitás nemzeti munkaerőpiacuk súlyos zavarát eredményezi;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0455.

(2)  HL L 257., 1968.10.19., 2. o.

(3)  HL C 293. E, 2006.12.2., 230. o.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/91

---

2011. december 15., csütörtökAz EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiája

P7_TA(2011)0588

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának állapotáról (2011/2008(INI))

2013/C 168 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 21. cikkére,

| — | tekintettel az Unió és Üzbegisztán, a Kirgiz Köztársaság, Kazahsztán és Tádzsikisztán között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodásokra (PEM), az Európai Közösségek és Türkmenisztán közötti, kereskedelemről és kereskedelemmel összefüggő ügyekről szóló ideiglenes megállapodásra, valamint az Unió és Türkmenisztán közötti, 1998. május 25-én aláírt, de máig nem ratifikált PEM-re, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és Üzbegisztán, a Kirgiz Köztársaság, Kazahsztán és Tádzsikisztán között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodásokra (PEM), az Európai Közösségek és Türkmenisztán közötti, kereskedelemről és kereskedelemmel összefüggő ügyekről szóló ideiglenes megállapodásra, valamint az Unió és Türkmenisztán közötti, 1998. május 25-én aláírt, de máig nem ratifikált PEM-re,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2007. június 21–22-i ülésén elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó stratégiára (1) és a Tanács és a Bizottság 2008. június 24-i (2) és 2010. június 28-i (3), az elért haladásról szóló közös jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2007. június 21–22-i ülésén elfogadott, a Közép-Ázsiával folytatandó új partnerségre vonatkozó stratégiára (1) és a Tanács és a Bizottság 2008. június 24-i (2) és 2010. június 28-i (3), az elért haladásról szóló közös jelentéseire,

| — | tekintettel Közép-Ázsiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájáról szóló 2008. február 20-i (4), a kirgizisztáni helyzetről szóló 2010. május 6-i (5) és 2010. július 8-i (6), az EBESZ megerősítéséről és az EU ebben betöltött szerepéről szóló 2010. november 11-i (7), „A „2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című 2010. november 25-i (8), „Az emberi jogok helyzete a világban” című 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i (9) és az Unió demokratizálódást szolgáló külső politikáiról szóló 2011. július 7-i (10) állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Közép-Ázsiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájáról szóló 2008. február 20-i (4), a kirgizisztáni helyzetről szóló 2010. május 6-i (5) és 2010. július 8-i (6), az EBESZ megerősítéséről és az EU ebben betöltött szerepéről szóló 2010. november 11-i (7), „A „2011–2020-as időszakra vonatkozó új európai energiastratégia felé” című 2010. november 25-i (8), „Az emberi jogok helyzete a világban” című 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló 2010. december 16-i (9) és az Unió demokratizálódást szolgáló külső politikáiról szóló 2011. július 7-i (10) állásfoglalásra,

| — | tekintettel a 2003-ban a demokráciáért és az emberi jogokért indított európai kezdeményezésre, melynek célja az emberi jogok előmozdítása és a büntetőjogi reform, a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás, a sajtószabadság, a jogállamiság, a biztonsági struktúrák (rendőri/katonai erők) és a konfliktusmegelőzés támogatása, és az e kezdeményezést követően létrehozott „a demokrácia és az emberi jogok európai eszközére” (1889/2006/EK rendelet) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-ban a demokráciáért és az emberi jogokért indított európai kezdeményezésre, melynek célja az emberi jogok előmozdítása és a büntetőjogi reform, a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás, a sajtószabadság, a jogállamiság, a biztonsági struktúrák (rendőri/katonai erők) és a konfliktusmegelőzés támogatása, és az e kezdeményezést követően létrehozott „a demokrácia és az emberi jogok európai eszközére” (1889/2006/EK rendelet) (11),

| — | tekintettel a 2007 óta minden második évben megrendezett EU–Közép-Ázsia miniszteri találkozóra és a biztonságpolitikai kérdésekről tartott 2008. és 2009. évi EU–Közép-Ázsia miniszteri konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007 óta minden második évben megrendezett EU–Közép-Ázsia miniszteri találkozóra és a biztonságpolitikai kérdésekről tartott 2008. és 2009. évi EU–Közép-Ázsia miniszteri konferenciára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0338/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0338/2011),

| A. | mivel fenntartható fejlődésre bármelyik országban csak akkor van lehetőség, ha az emberi jogok védelme, a demokratikus értékek és intézmények léte és működése, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a felelősségteljes kormányzás és az erős civil társadalom megléte biztosítva van; |
| --- | --- |

A.

mivel fenntartható fejlődésre bármelyik országban csak akkor van lehetőség, ha az emberi jogok védelme, a demokratikus értékek és intézmények léte és működése, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a felelősségteljes kormányzás és az erős civil társadalom megléte biztosítva van;

| B. | mivel a közép-ázsiai államokban a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiságot, valamint az alapvető szabadságokat illetően súlyos hiányosságok állapíthatók meg; |
| --- | --- |

B.

mivel a közép-ázsiai államokban a demokráciát, az emberi jogokat és a jogállamiságot, valamint az alapvető szabadságokat illetően súlyos hiányosságok állapíthatók meg;

| C. | mivel az Unió és az öt közép-ázsiai ország közötti fokozott együttműködés a politikai, társadalmi és gazdasági kapcsolatok bővítése és elmélyítése, valamint a lehetséges partnerségi megállapodásokban rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében a felek kölcsönös stratégiai érdeke; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió és az öt közép-ázsiai ország közötti fokozott együttműködés a politikai, társadalmi és gazdasági kapcsolatok bővítése és elmélyítése, valamint a lehetséges partnerségi megállapodásokban rejlő lehetőségek teljes kihasználása érdekében a felek kölcsönös stratégiai érdeke;

| D. | mivel Közép-Ázsia komoly jelentőséggel bír az Európai Unió számára a kereskedelmi lehetőségek és az energiaellátás biztonsága szempontjából, és mivel ezt a régiót is sújtja a jelenlegi pénzügyi és gazdasági világválság; |
| --- | --- |

D.

mivel Közép-Ázsia komoly jelentőséggel bír az Európai Unió számára a kereskedelmi lehetőségek és az energiaellátás biztonsága szempontjából, és mivel ezt a régiót is sújtja a jelenlegi pénzügyi és gazdasági világválság;

| E. | mivel egyes tagállamok erős kétoldalú kapcsolatokat ápolnak a közép-ázsiai államokkal, és ezzel a befektetés és kereskedelem vezető forrásai, és mivel az Uniónak összehangolt és következetes megközelítésre van szüksége a régió irányában, hogy elkerülje a félreértéseket, a feladatok megkettőzését, és ami még fontosabb, a vegyes jelzések küldését; |
| --- | --- |

E.

mivel egyes tagállamok erős kétoldalú kapcsolatokat ápolnak a közép-ázsiai államokkal, és ezzel a befektetés és kereskedelem vezető forrásai, és mivel az Uniónak összehangolt és következetes megközelítésre van szüksége a régió irányában, hogy elkerülje a félreértéseket, a feladatok megkettőzését, és ami még fontosabb, a vegyes jelzések küldését;

| F. | mivel egyes közép-ázsiai államok megtették az első lépéseket a demokratizálódás hosszú folyamatában, amelynek során a kormányzás és a regionális együttműködés terén tett komoly erőfeszítések szükséges feltételei azoknak a fennálló hiányosságoknak a leküzdéséhez, amelyek mindeddig megakadályozták őket politikai, szociális és gazdasági fejlődési potenciáljuk teljes kiaknázásában; |
| --- | --- |

F.

mivel egyes közép-ázsiai államok megtették az első lépéseket a demokratizálódás hosszú folyamatában, amelynek során a kormányzás és a regionális együttműködés terén tett komoly erőfeszítések szükséges feltételei azoknak a fennálló hiányosságoknak a leküzdéséhez, amelyek mindeddig megakadályozták őket politikai, szociális és gazdasági fejlődési potenciáljuk teljes kiaknázásában;

| G. | mivel a kkv-k a vállalkozó szellem és a szabadpiaci szellem megtestesülései, és a demokráciák létrehozásának erőteljes forrásai; |
| --- | --- |

G.

mivel a kkv-k a vállalkozó szellem és a szabadpiaci szellem megtestesülései, és a demokráciák létrehozásának erőteljes forrásai;

| H. | mivel a kölcsönös bizalom hiánya fokozza a természeti erőforrások megosztásával kapcsolatos feszültségeket, aláássa a regionális együttműködést és növeli a konfrontáció veszélyét; mivel azonban a vízkészletekkel kapcsolatos problémák jobbára a források pazarlása és a velük való rossz gazdálkodás, semmint a szükséges mennyiség hiánya miatt jelentkeznek; |
| --- | --- |

H.

mivel a kölcsönös bizalom hiánya fokozza a természeti erőforrások megosztásával kapcsolatos feszültségeket, aláássa a regionális együttműködést és növeli a konfrontáció veszélyét; mivel azonban a vízkészletekkel kapcsolatos problémák jobbára a források pazarlása és a velük való rossz gazdálkodás, semmint a szükséges mennyiség hiánya miatt jelentkeznek;

| I. | mivel az Uniónak és Közép-Ázsia országainak közös érdeke a kiviteli útvonalak diverzifikálása, valamint az energia és a környezeti fenntarthatóság terén való együttműködés; |
| --- | --- |

I.

mivel az Uniónak és Közép-Ázsia országainak közös érdeke a kiviteli útvonalak diverzifikálása, valamint az energia és a környezeti fenntarthatóság terén való együttműködés;

| J. | mivel a régió biztonságával és stabilitásával kapcsolatos aggodalmaknak nemcsak az állam biztonságára, hanem egyben – többek között az emberi jogok, a megélhetések, a környezet és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés tiszteletben tartása révén – a lakosság biztonságára is ki kell terjedniük, |
| --- | --- |

J.

mivel a régió biztonságával és stabilitásával kapcsolatos aggodalmaknak nemcsak az állam biztonságára, hanem egyben – többek között az emberi jogok, a megélhetések, a környezet és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés tiszteletben tartása révén – a lakosság biztonságára is ki kell terjedniük,

Az Unió kötelezettségvállalása

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak erős politikai és gazdasági érdeke fűződik ahhoz, hogy az együttműködés valamennyi területén – a régió stabilitása, biztonsága és fenntartható fejlődése, kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok, energetikai és közlekedési összeköttetések, az egyetemes értékekről, így a demokráciáról, az emberi jogok tiszteletben tartásáról és a jogállamiságról folytatott párbeszéd megerősítése, közös kihívások és fenyegetések (ideértve a határigazgatást és a kábítószer- és emberkereskedelem elleni küzdelmet) – erősítse két- és többoldalú kapcsolatait a közép-ázsiai országokkal; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak erős politikai és gazdasági érdeke fűződik ahhoz, hogy az együttműködés valamennyi területén – a régió stabilitása, biztonsága és fenntartható fejlődése, kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok, energetikai és közlekedési összeköttetések, az egyetemes értékekről, így a demokráciáról, az emberi jogok tiszteletben tartásáról és a jogállamiságról folytatott párbeszéd megerősítése, közös kihívások és fenyegetések (ideértve a határigazgatást és a kábítószer- és emberkereskedelem elleni küzdelmet) – erősítse két- és többoldalú kapcsolatait a közép-ázsiai országokkal;

| 2. | rámutat, hogy a Közép-Ázsiára vonatkozó európai program hét prioritást határoz meg, de csak kevés forrást irányoz elő; ezért megállapítja, hogy az európai segélyalapok túl szűkösek annak lehetővé tételéhez, hogy az Unió minden politikai területen tényleges befolyással bírjon; felhívja az Uniót, hogy alakítson ki közös jövőképet, és jobban határozza meg és szervezze meg prioritásait; rámutat, hogy a közép-ázsiai államokkal folytatott fejlesztési együttműködés csak akkor hozhat eredményeket, ha ezek az államok megfelelnek a demokráciával, a kormányzással, a jogállamisággal és az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi normáknak; ugyancsak rámutat arra is, hogy az Unió fejlesztési együttműködését nem szabad alárendelni gazdasági, energiaügyi vagy biztonsági érdekeknek; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a Közép-Ázsiára vonatkozó európai program hét prioritást határoz meg, de csak kevés forrást irányoz elő; ezért megállapítja, hogy az európai segélyalapok túl szűkösek annak lehetővé tételéhez, hogy az Unió minden politikai területen tényleges befolyással bírjon; felhívja az Uniót, hogy alakítson ki közös jövőképet, és jobban határozza meg és szervezze meg prioritásait; rámutat, hogy a közép-ázsiai államokkal folytatott fejlesztési együttműködés csak akkor hozhat eredményeket, ha ezek az államok megfelelnek a demokráciával, a kormányzással, a jogállamisággal és az emberi jogokkal kapcsolatos nemzetközi normáknak; ugyancsak rámutat arra is, hogy az Unió fejlesztési együttműködését nem szabad alárendelni gazdasági, energiaügyi vagy biztonsági érdekeknek;

| 3. | úgy véli, hogy az Uniónak magas szintű elkötelezettséget kell fenntartania Közép-Ázsiában, stratégiáit hozzáigazítva a régió államainak fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy az uniós kötelezettségvállalás szintjének és természetének differenciáltnak és feltételekhez kötöttnek kell lennie, attól függően, hogy milyen mérhető előrelépés következik be a demokratizálódás, az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás, a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődés, a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem terén, hasonlatosan az uniós szomszédságpolitika elveihez (például „többért többet” elv); |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az Uniónak magas szintű elkötelezettséget kell fenntartania Közép-Ázsiában, stratégiáit hozzáigazítva a régió államainak fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy az uniós kötelezettségvállalás szintjének és természetének differenciáltnak és feltételekhez kötöttnek kell lennie, attól függően, hogy milyen mérhető előrelépés következik be a demokratizálódás, az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás, a fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődés, a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem terén, hasonlatosan az uniós szomszédságpolitika elveihez (például „többért többet” elv);

| 4. | hangsúlyozza, hogy meg kell magyarázni és elő kell mozdítani a biztonság és stabilitás uniós koncepcióját, amennyiben az eltér ezen államokétól; hangsúlyozza, hogy az Uniónak kötelessége, hogy bírálja azokat a kormányokat, amelyek a nemzetbiztonság nevében megsértik polgáraik alapvető jogait; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy meg kell magyarázni és elő kell mozdítani a biztonság és stabilitás uniós koncepcióját, amennyiben az eltér ezen államokétól; hangsúlyozza, hogy az Uniónak kötelessége, hogy bírálja azokat a kormányokat, amelyek a nemzetbiztonság nevében megsértik polgáraik alapvető jogait;

| 5. | úgy véli, hogy a jövőbeni EU–Közép-Ázsia stratégiának le kell vonnia az európai szomszédságpolitika reformjának a differenciálás, az emberi kapcsolatok fejlesztése és a demokráciára és az emberi jogokra fordított fokozott figyelem tekintetében levont tanulságait, és figyelembe kell vennie a szélesebb geopolitikai környezetet is; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a jövőbeni EU–Közép-Ázsia stratégiának le kell vonnia az európai szomszédságpolitika reformjának a differenciálás, az emberi kapcsolatok fejlesztése és a demokráciára és az emberi jogokra fordított fokozott figyelem tekintetében levont tanulságait, és figyelembe kell vennie a szélesebb geopolitikai környezetet is;

| 6. | elismeri az Unió különleges képviselőjének a közép-ázsiai államokkal folytatott magas szintű politikai párbeszéd biztosítása érdekében a helyszínen végzett folyamatos munkáját; emlékeztet arra, hogy mandátuma a helyi civil társadalommal való együttműködésre is szól, és hogy ez szükséges az Unió fokozott láthatósága érdekében; felszólít a közép-ázsiai országok EBESZ-tagként vállalt kötelezettségei teljesítésének értékelésén alapuló politikai párbeszédre; |
| --- | --- |

6.

elismeri az Unió különleges képviselőjének a közép-ázsiai államokkal folytatott magas szintű politikai párbeszéd biztosítása érdekében a helyszínen végzett folyamatos munkáját; emlékeztet arra, hogy mandátuma a helyi civil társadalommal való együttműködésre is szól, és hogy ez szükséges az Unió fokozott láthatósága érdekében; felszólít a közép-ázsiai országok EBESZ-tagként vállalt kötelezettségei teljesítésének értékelésén alapuló politikai párbeszédre;

| 7. | úgy véli, hogy a közép-ázsiai stratégia átdolgozása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy a stratégia célkitűzéseit elégséges pénzügyi forrással támasszák alá, és megfelelő elosztási mintákat hozzanak létre, amelyek tükrözik a régióba tartozó valamennyi ország realitásait; úgy véli, hogy – tekintettel a kényszerítő pénzügyi korlátokra – azokra a közép- és hosszú távú programokra kell összpontosítani, amelyek a legnagyobb hatást gyakorolhatják a régió fejlődésére, nevezetesen az ifjúságra és az oktatásra, a gazdasági fejlődéssel kapcsolatos technikai segítségnyújtásra és a kis- és középvállalkozások előmozdítására, valamint a vízellátás biztonságára és a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a közép-ázsiai stratégia átdolgozása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy a stratégia célkitűzéseit elégséges pénzügyi forrással támasszák alá, és megfelelő elosztási mintákat hozzanak létre, amelyek tükrözik a régióba tartozó valamennyi ország realitásait; úgy véli, hogy – tekintettel a kényszerítő pénzügyi korlátokra – azokra a közép- és hosszú távú programokra kell összpontosítani, amelyek a legnagyobb hatást gyakorolhatják a régió fejlődésére, nevezetesen az ifjúságra és az oktatásra, a gazdasági fejlődéssel kapcsolatos technikai segítségnyújtásra és a kis- és középvállalkozások előmozdítására, valamint a vízellátás biztonságára és a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemre;

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy a Közép-Ázsiával kapcsolatos normatív, technikai és az érdekekre alapozó programjait látható módon integrálja egymással vagy legalább hangolja őket össze; emlékeztet továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében rögzített, a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos követelményekre; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy a Közép-Ázsiával kapcsolatos normatív, technikai és az érdekekre alapozó programjait látható módon integrálja egymással vagy legalább hangolja őket össze; emlékeztet továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében rögzített, a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos követelményekre;

| 9. | rámutat, hogy a stratégia végrehajtása javítható egyfelől a belső uniós koordináció intenzívebbé tétele révén, másfelől pedig a más nemzetközi adományozókhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások fokozásának segítségével is; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a stratégia végrehajtása javítható egyfelől a belső uniós koordináció intenzívebbé tétele révén, másfelől pedig a más nemzetközi adományozókhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások fokozásának segítségével is;

| 10. | javasolja, hogy a regionális megközelítést tegyék áramvonalasabbá a Kínával és Oroszországgal – a térség fő gazdasági szereplőivel – fenntartott kapcsolatok révén; úgy véli, hogy a fosszilis energiahordozók kérdésének megközelítését össze kell kötni a kaukázusi és a fekete-tengeri régióval kapcsolatos uniós programozással, valamint Törökországgal; |
| --- | --- |

10.

javasolja, hogy a regionális megközelítést tegyék áramvonalasabbá a Kínával és Oroszországgal – a térség fő gazdasági szereplőivel – fenntartott kapcsolatok révén; úgy véli, hogy a fosszilis energiahordozók kérdésének megközelítését össze kell kötni a kaukázusi és a fekete-tengeri régióval kapcsolatos uniós programozással, valamint Törökországgal;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan legyen tekintettel a fejlesztési együttműködési eszköz által pénzügyileg támogatható, illetve az olyan forrásokból finanszírozandó programok és tevékenységek közötti különbségre, mint a stabilitási eszköz vagy az európai demokratikus kezdeményezés (EIDHR), különösen a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a határigazgatás, a jogállamiság jobb érvényesítése és az emberi jogok védelme területén; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan legyen tekintettel a fejlesztési együttműködési eszköz által pénzügyileg támogatható, illetve az olyan forrásokból finanszírozandó programok és tevékenységek közötti különbségre, mint a stabilitási eszköz vagy az európai demokratikus kezdeményezés (EIDHR), különösen a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a határigazgatás, a jogállamiság jobb érvényesítése és az emberi jogok védelme területén;

| 12. | hangsúlyozza a rendszeres emberi jogi párbeszéd folyamatos szükségességét mind az öt országgal, és sajnálja, hogy a helyben elért általános előrelépés mértéke csekély, néhány esetben pedig visszalépés figyelhető meg; úgy véli, hogy az emberi jogi párbeszédek megléte nem használható mentségként az együttműködés más területein felvetődő emberi jogokkal kapcsolatos problémák tudomásul nem vételére vagy a további fellépések elmulasztására; felszólít a nem kormányzati szervezeteknek és a civil társadalom szereplőinek e párbeszédek előkészítésébe való rendszeres bevonására, valamint e párbeszédek eredményeinek közzétételére annak érdekében, hogy hatékonyságuk és a felek elkötelezettsége értékelhető legyen; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a rendszeres emberi jogi párbeszéd folyamatos szükségességét mind az öt országgal, és sajnálja, hogy a helyben elért általános előrelépés mértéke csekély, néhány esetben pedig visszalépés figyelhető meg; úgy véli, hogy az emberi jogi párbeszédek megléte nem használható mentségként az együttműködés más területein felvetődő emberi jogokkal kapcsolatos problémák tudomásul nem vételére vagy a további fellépések elmulasztására; felszólít a nem kormányzati szervezeteknek és a civil társadalom szereplőinek e párbeszédek előkészítésébe való rendszeres bevonására, valamint e párbeszédek eredményeinek közzétételére annak érdekében, hogy hatékonyságuk és a felek elkötelezettsége értékelhető legyen;

| 13. | újfent hangsúlyozza, hogy a közepes jövedelmű – így a közép-ázsiai országokat – nem szabad figyelmen kívül hagyni az átfogó uniós fejlesztési politika és a millenniumi fejlesztési célok elérésére irányuló erőfeszítések keretében, hiszen a fejlesztés gyakran a közép-ázsiai régióval szemben a legkevésbé fejlett országokra koncentrálódik, különösen azóta, hogy a globális gazdasági és pénzügyi válságot követően csökkent a fejlesztési támogatás; |
| --- | --- |

13.

újfent hangsúlyozza, hogy a közepes jövedelmű – így a közép-ázsiai országokat – nem szabad figyelmen kívül hagyni az átfogó uniós fejlesztési politika és a millenniumi fejlesztési célok elérésére irányuló erőfeszítések keretében, hiszen a fejlesztés gyakran a közép-ázsiai régióval szemben a legkevésbé fejlett országokra koncentrálódik, különösen azóta, hogy a globális gazdasági és pénzügyi válságot követően csökkent a fejlesztési támogatás;

| 14. | megítélése szerint a korlátozott források és a régió számos szükséglete megköveteli, hogy az Unió szigorúan célzottan, prioritások mentén nyújtson segítséget, figyelembe véve a mélyen gyökerező korrupció és az elégtelen közigazgatási szakértelem segélyei eredményességére gyakorolt hatásait is; szorgalmazza a megállapodás szerinti fejlesztési támogatás állandó szintjeit az elosztás terén nagyobb rugalmasság mellett, és támogatja, hogy a hangsúlyt a Kirgizisztánnak és Tádzsikisztánnak nyújtandó segélyre helyezzék, amelyeknek e tekintetben a legnagyobbak a szükségleteik; |
| --- | --- |

14.

megítélése szerint a korlátozott források és a régió számos szükséglete megköveteli, hogy az Unió szigorúan célzottan, prioritások mentén nyújtson segítséget, figyelembe véve a mélyen gyökerező korrupció és az elégtelen közigazgatási szakértelem segélyei eredményességére gyakorolt hatásait is; szorgalmazza a megállapodás szerinti fejlesztési támogatás állandó szintjeit az elosztás terén nagyobb rugalmasság mellett, és támogatja, hogy a hangsúlyt a Kirgizisztánnak és Tádzsikisztánnak nyújtandó segélyre helyezzék, amelyeknek e tekintetben a legnagyobbak a szükségleteik;

| 15. | kétségeit fejezi ki ugyanakkor a költségvetési támogatás kirgizisztáni és tádzsikisztáni felhasználását illetően, különös tekintettel az ott széles körben tapasztalható korrupcióra; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a költségvetési támogatás ezen országokban történő felhasználásáról; |
| --- | --- |

15.

kétségeit fejezi ki ugyanakkor a költségvetési támogatás kirgizisztáni és tádzsikisztáni felhasználását illetően, különös tekintettel az ott széles körben tapasztalható korrupcióra; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a költségvetési támogatás ezen országokban történő felhasználásáról;

| 16. | erőteljesen támogatja teljes feladatkört ellátó uniós képviseletek felállítását Közép-Ázsia valamennyi országában, mert ez eszközül szolgál az Unió jelenléte és láthatósága, valamint a társadalom összes csoportjával való hosszú távú együttműködés erősítéséhez, és elősegíti a jobb megértést, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletének kialakulását; meggyőződése, hogy e képviseletek jelenléte nagyban hozzájárul majd a régió felé irányuló stratégia céljainak és az uniós érdekeknek megvalósulásához; hangsúlyozza, hogy a lehető legjobb eredmények elérése és a hathatós segítségnyújtás érdekében e missziókat politikai, gazdasági és kereskedelmi ügyekhez értő munkatársakkal kell feltölteni; |
| --- | --- |

16.

erőteljesen támogatja teljes feladatkört ellátó uniós képviseletek felállítását Közép-Ázsia valamennyi országában, mert ez eszközül szolgál az Unió jelenléte és láthatósága, valamint a társadalom összes csoportjával való hosszú távú együttműködés erősítéséhez, és elősegíti a jobb megértést, valamint a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletének kialakulását; meggyőződése, hogy e képviseletek jelenléte nagyban hozzájárul majd a régió felé irányuló stratégia céljainak és az uniós érdekeknek megvalósulásához; hangsúlyozza, hogy a lehető legjobb eredmények elérése és a hathatós segítségnyújtás érdekében e missziókat politikai, gazdasági és kereskedelmi ügyekhez értő munkatársakkal kell feltölteni;

| 17. | ajánlja, hogy a jövőben a TAIEX, Twinning és SIGMA eszközöket nyissák meg a közép-ázsiai országok előtt a szabályrendszerek javítása és a szükséges reformok támogatása érdekében; |
| --- | --- |

17.

ajánlja, hogy a jövőben a TAIEX, Twinning és SIGMA eszközöket nyissák meg a közép-ázsiai országok előtt a szabályrendszerek javítása és a szükséges reformok támogatása érdekében;

| 18. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Unió nehézségbe ütközött az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás terén tevékeny, független civil szervezetekkel való párbeszéd megindításában, és helyteleníti, hogy a régióban működő nem kormányzati szervezetek folyamatos zaklatásnak vannak kitéve; nagyobb átláthatóságot kér az uniós és tagállami fejlesztési együttműködési források elosztását és kedvezményezettjeit illetően, valamint kéri az uniós képviseletektől és a tagállamok nagykövetségeitől, hogy a valóban független nem kormányzati partnereket lehető legnagyobb mértékben vonják be az uniós programozás végrehajtásába annak érdekében, hogy hatékony szerepet játszhassanak a civil társadalom fejlesztésében és megerősítésében; úgy véli, hogy a közép-ázsiai országoknak szóló programok Unió általi folyamatos előmozdítása a régió államai közötti megértés és együttműködés segítésének fontos határokon átnyúló eszköze; |
| --- | --- |

18.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Unió nehézségbe ütközött az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás terén tevékeny, független civil szervezetekkel való párbeszéd megindításában, és helyteleníti, hogy a régióban működő nem kormányzati szervezetek folyamatos zaklatásnak vannak kitéve; nagyobb átláthatóságot kér az uniós és tagállami fejlesztési együttműködési források elosztását és kedvezményezettjeit illetően, valamint kéri az uniós képviseletektől és a tagállamok nagykövetségeitől, hogy a valóban független nem kormányzati partnereket lehető legnagyobb mértékben vonják be az uniós programozás végrehajtásába annak érdekében, hogy hatékony szerepet játszhassanak a civil társadalom fejlesztésében és megerősítésében; úgy véli, hogy a közép-ázsiai országoknak szóló programok Unió általi folyamatos előmozdítása a régió államai közötti megértés és együttműködés segítésének fontos határokon átnyúló eszköze;

| 19. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a régióban szabadon működjenek az ellenzéki pártok, és sürgeti az összes közép-ázsiai ország kormányát, hogy garantálja a politikai szabadságot; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a régióban szabadon működjenek az ellenzéki pártok, és sürgeti az összes közép-ázsiai ország kormányát, hogy garantálja a politikai szabadságot;

| 20. | egyetért a regionális EU–Közép-Ázsia csúcstalálkozók rendszeres megrendezésével, és a csúcstalálkozókon folytatott megbeszélésekhez való hozzájárulás és ezek értékelése eszközeként, a meglévő parlamenti együttműködési bizottságok és a közép-ázsiai országokkal tartott parlamenti közi találkozók keretében közép-ázsiai parlamenti fórum esetleges jövőbeni létrehozásának megfontolását kéri, hangsúlyozza a rendszeres kétoldalú és többoldalú parlamenti együttműködés fontosságát; a partnerségi és együttműködési megállapodásokat a kölcsönös megértést és tiszteletet biztosító fokozott parlamenti cserekapcsolatok intézményi alapjának tekinti; ezért mind az öt közép-ázsiai ország esetében támogatja a partnerségi és együttműködést megállapodásokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Parlament aktívabban kötelezze el magát a közép-ázsiai országokkal kötendő partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások nyomon követése, valamint a meglévő megállapodások végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

20.

egyetért a regionális EU–Közép-Ázsia csúcstalálkozók rendszeres megrendezésével, és a csúcstalálkozókon folytatott megbeszélésekhez való hozzájárulás és ezek értékelése eszközeként, a meglévő parlamenti együttműködési bizottságok és a közép-ázsiai országokkal tartott parlamenti közi találkozók keretében közép-ázsiai parlamenti fórum esetleges jövőbeni létrehozásának megfontolását kéri, hangsúlyozza a rendszeres kétoldalú és többoldalú parlamenti együttműködés fontosságát; a partnerségi és együttműködési megállapodásokat a kölcsönös megértést és tiszteletet biztosító fokozott parlamenti cserekapcsolatok intézményi alapjának tekinti; ezért mind az öt közép-ázsiai ország esetében támogatja a partnerségi és együttműködést megállapodásokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Európai Parlament aktívabban kötelezze el magát a közép-ázsiai országokkal kötendő partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások nyomon követése, valamint a meglévő megállapodások végrehajtása mellett;

| 21. | felszólítja az Európai Uniót, hogy megfelelő technikai és pénzügyi segítségnyújtás révén folytassa Közép-Ázsia országaiban az állami szektor reformjának támogatását annak érdekében, hogy az összes érintett országban stabil, megreformált és korszerűsített igazgatási struktúrák valósuljanak meg; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az Európai Uniót, hogy megfelelő technikai és pénzügyi segítségnyújtás révén folytassa Közép-Ázsia országaiban az állami szektor reformjának támogatását annak érdekében, hogy az összes érintett országban stabil, megreformált és korszerűsített igazgatási struktúrák valósuljanak meg;

Demokratizálódás, emberi jogok és jogállamiság

| 22. | megállapítja, hogy jóllehet a régióban néhány kedvező alkotmányügyi és jogi fejlemény is tapasztalható (erőfeszítések a halálbüntetés eltörlése érdekében, ombudsmanok kinevezése, reformok a bírósági eljárások tekintetében stb.), továbbra is aggasztó az általános helyzet az emberi jogok és a jogállamiság terén; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy jóllehet a régióban néhány kedvező alkotmányügyi és jogi fejlemény is tapasztalható (erőfeszítések a halálbüntetés eltörlése érdekében, ombudsmanok kinevezése, reformok a bírósági eljárások tekintetében stb.), továbbra is aggasztó az általános helyzet az emberi jogok és a jogállamiság terén;

| 23. | egyetért az OECD Közép-Ázsia versenyképességi kilátásairól szóló, 2011. januári jelentésének következtetéseivel, és különösen aggályosnak tartja az emberi jogok és a munkaügyi jogok helyzetét, a civil társadalom támogatásának hiányát a közép-ázsiai országokban, továbbá az oktatási rendszer, a kkv-k helyzetét, a földtulajdonreformokat és a térség befektetési politikáit, amelyeket a gazdaságban egyenletesebben kellene alkalmazni, mivel jelenleg az energia- és a bányászati szektorra összpontosítanak; |
| --- | --- |

23.

egyetért az OECD Közép-Ázsia versenyképességi kilátásairól szóló, 2011. januári jelentésének következtetéseivel, és különösen aggályosnak tartja az emberi jogok és a munkaügyi jogok helyzetét, a civil társadalom támogatásának hiányát a közép-ázsiai országokban, továbbá az oktatási rendszer, a kkv-k helyzetét, a földtulajdonreformokat és a térség befektetési politikáit, amelyeket a gazdaságban egyenletesebben kellene alkalmazni, mivel jelenleg az energia- és a bányászati szektorra összpontosítanak;

| 24. | kéri az emberi jogi párbeszédek megerősítését annak érdekében, hogy hatékonyabbá és eredményközpontúbbá váljanak; e tekintetben kéri az Európai Parlament széles körű bevonását e párbeszédek nyomon követésébe; sürgeti a Tanácsot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy végezzék el a korábbi párbeszédek hatáselemzését, az Európai Parlamenttel együttműködésben összegezve a régió országai által az emberi jogok és a jogállamiság terén elért haladásra vonatkozó jelzőszámokat, értékelve azt is, hogy az e cél elérését célzó uniós segítségnyújtási projektek mennyiben bizonyultak eredményesnek; |
| --- | --- |

24.

kéri az emberi jogi párbeszédek megerősítését annak érdekében, hogy hatékonyabbá és eredményközpontúbbá váljanak; e tekintetben kéri az Európai Parlament széles körű bevonását e párbeszédek nyomon követésébe; sürgeti a Tanácsot és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy végezzék el a korábbi párbeszédek hatáselemzését, az Európai Parlamenttel együttműködésben összegezve a régió országai által az emberi jogok és a jogállamiság terén elért haladásra vonatkozó jelzőszámokat, értékelve azt is, hogy az e cél elérését célzó uniós segítségnyújtási projektek mennyiben bizonyultak eredményesnek;

| 25. | elítéli a kínzás bármilyen alkalmazását, valamint a sajtó-, szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadság komoly korlátozását; arra ösztönzi az Uniót és külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, hogy nyilvánosan vessék fel a politikai foglyok, bebörtönzött emberi jogvédők és újságírók ügyét és követeljék azonnali szabadon bocsátásukat; |
| --- | --- |

25.

elítéli a kínzás bármilyen alkalmazását, valamint a sajtó-, szólás-, gyülekezési és egyesülési szabadság komoly korlátozását; arra ösztönzi az Uniót és külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, hogy nyilvánosan vessék fel a politikai foglyok, bebörtönzött emberi jogvédők és újságírók ügyét és követeljék azonnali szabadon bocsátásukat;

| 26. | nagyra értékeli a politikai alapítványok munkáját, amelyek hosszú távú helyszíni jelenlétükkel gyakorlati együttműködést biztosítanak a demokratizálódási folyamat során; |
| --- | --- |

26.

nagyra értékeli a politikai alapítványok munkáját, amelyek hosszú távú helyszíni jelenlétükkel gyakorlati együttműködést biztosítanak a demokratizálódási folyamat során;

| 27. | a jogállamisági kezdeményezést a közép-ázsiai államokkal folytatott együttműködés kulcsfontosságú elemének tekinti, és elismeréssel szól az Uniónak és tagállamainak a segítségnyújtási projektek megvalósítása terén végzett példásan összehangolt munkájáról; megállapítja, hogy alacsony szintű a kapcsolat a projektek és a helyi civil társadalom között, és hogy a civil társadalommal folytatott nagyobb együttműködés, valamint a helyi civil társadalmi szereplőkkel kapcsolatos kezdeményezésre vonatkozó információkhoz való hozzáférés javítása a közép-ázsiai stratégia javítására vonatkozó – a közös előrehaladási jelentésben felvázolt – tágabb uniós célkitűzésekkel összhangban növelné tevékenységeinek láthatóságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát; hangsúlyozza, hogy a jogállamisági platform projektjének világos célkitűzéseket kell tartalmaznia, végrehajtásának és eredményeinek pedig átlátható értékelés tárgyát kell képezniük, ugyanakkor elkerülve a biztonsági erők elnyomó jellegének bármiféle megerősítését; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezés megfelelő végrehajtásának a segélyek és a költségvetési támogatás elosztásának egyik fő kritériumát kell képeznie; |
| --- | --- |

27.

a jogállamisági kezdeményezést a közép-ázsiai államokkal folytatott együttműködés kulcsfontosságú elemének tekinti, és elismeréssel szól az Uniónak és tagállamainak a segítségnyújtási projektek megvalósítása terén végzett példásan összehangolt munkájáról; megállapítja, hogy alacsony szintű a kapcsolat a projektek és a helyi civil társadalom között, és hogy a civil társadalommal folytatott nagyobb együttműködés, valamint a helyi civil társadalmi szereplőkkel kapcsolatos kezdeményezésre vonatkozó információkhoz való hozzáférés javítása a közép-ázsiai stratégia javítására vonatkozó – a közös előrehaladási jelentésben felvázolt – tágabb uniós célkitűzésekkel összhangban növelné tevékenységeinek láthatóságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát; hangsúlyozza, hogy a jogállamisági platform projektjének világos célkitűzéseket kell tartalmaznia, végrehajtásának és eredményeinek pedig átlátható értékelés tárgyát kell képezniük, ugyanakkor elkerülve a biztonsági erők elnyomó jellegének bármiféle megerősítését; hangsúlyozza, hogy a kezdeményezés megfelelő végrehajtásának a segélyek és a költségvetési támogatás elosztásának egyik fő kritériumát kell képeznie;

Oktatás, gyermekek, személyek közötti cserekapcsolatok

| 28. | hangsúlyozza, hogy a társadalom demokratikus fejlődésének alapja az oktatás; ezért felszólít a közoktatási rendszer korszerűsítésére irányuló erőfeszítések folytatására – ideértve az üzleti tárgyú oktatást –, annak ingyenessé és hozzáférhetővé tételére, felszólít továbbá az oktatási kezdeményezés intenzívebbé tételére elsősorban a hallgatók és oktatók nemzetközi csere kapcsolatainak szélesítése révén, a régió valamennyi országában a szilárd emberi és munkaügyi jogokon alapuló civil társadalom felépítését előmozdító tágabb kontextuson belül; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos továbbá a nők munkaerő-piaci részvételét, illetve a munkaerőpiachoz való hozzáférését biztosító folyamatok elősegítése; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a társadalom demokratikus fejlődésének alapja az oktatás; ezért felszólít a közoktatási rendszer korszerűsítésére irányuló erőfeszítések folytatására – ideértve az üzleti tárgyú oktatást –, annak ingyenessé és hozzáférhetővé tételére, felszólít továbbá az oktatási kezdeményezés intenzívebbé tételére elsősorban a hallgatók és oktatók nemzetközi csere kapcsolatainak szélesítése révén, a régió valamennyi országában a szilárd emberi és munkaügyi jogokon alapuló civil társadalom felépítését előmozdító tágabb kontextuson belül; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos továbbá a nők munkaerő-piaci részvételét, illetve a munkaerőpiachoz való hozzáférését biztosító folyamatok elősegítése;

| 29. | megállapítja, hogy az Unió oktatás és emberi jogok terén végzett munkáját a fiatalokra – mint e társadalmak legkiszolgáltatottabb csoportjára – irányuló intézkedésekkel és programokkal kell kiegészíteni; ebben az összefüggésben kéri a régióban az ifjúsági kezdeményezéseknek, és közülük különösen az azoknak nyújtott uniós támogatás növelését, amelyek ezen országok fiatalsága körében visszafoghatják a fokozódó radikalizálódást és előmozdíthatják a toleranciát; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy az Unió oktatás és emberi jogok terén végzett munkáját a fiatalokra – mint e társadalmak legkiszolgáltatottabb csoportjára – irányuló intézkedésekkel és programokkal kell kiegészíteni; ebben az összefüggésben kéri a régióban az ifjúsági kezdeményezéseknek, és közülük különösen az azoknak nyújtott uniós támogatás növelését, amelyek ezen országok fiatalsága körében visszafoghatják a fokozódó radikalizálódást és előmozdíthatják a toleranciát;

| 30. | felszólítja az Uniót, hogy folytassa a személyes kapcsolatok és a csereprogramok támogatását a tudomány, a vállalkozás és az oktatás területén; ebben az összefüggésben megállapítja, hogy az EU–Közép-Ázsia oktatási kezdeményezés szervezését és végrehajtását hiányosságok jellemzik, és sürgeti az EU Bizottságát, hogy ezeket az oktatási szakemberekkel és a közép-ázsiai partnerekkel szoros együttműködésben kezelje; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az Uniót, hogy folytassa a személyes kapcsolatok és a csereprogramok támogatását a tudomány, a vállalkozás és az oktatás területén; ebben az összefüggésben megállapítja, hogy az EU–Közép-Ázsia oktatási kezdeményezés szervezését és végrehajtását hiányosságok jellemzik, és sürgeti az EU Bizottságát, hogy ezeket az oktatási szakemberekkel és a közép-ázsiai partnerekkel szoros együttműködésben kezelje;

| 31. | hangsúlyozza, hogy továbbra is aggodalommal figyeli a gyermekek helyzetét, különösen azt, hogy – különböző módokon és mértékben – nagy arányban kényszerítenek munkára gyermekeket, hozzátéve, hogy a régió valamennyi országának a gyakorlatban is végre kell hajtania nemzetközi – különösen az ENSZ gyermekjogi egyezménye, a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló ILO-egyezmény és a gyermekmunka legrosszabb formáinak felszámolásáról szóló ILO-egyezmény keretében tett – kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy továbbra is aggodalommal figyeli a gyermekek helyzetét, különösen azt, hogy – különböző módokon és mértékben – nagy arányban kényszerítenek munkára gyermekeket, hozzátéve, hogy a régió valamennyi országának a gyakorlatban is végre kell hajtania nemzetközi – különösen az ENSZ gyermekjogi egyezménye, a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló ILO-egyezmény és a gyermekmunka legrosszabb formáinak felszámolásáról szóló ILO-egyezmény keretében tett – kötelezettségvállalásait;

Gazdasági integráció és fenntartható fejlődés

| 32. | hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és a gazdasági haladás kölcsönösen összefügg; megerősíti, hogy támogatja a közép-ázsiai országok gazdasági diverzifikálását, a fenntartható energiaszektor létrehozatalát és a Kaszpi-tengeri energiaforrásokat az európai piaccal összekötő szállítási kapcsolódások javítását, mert ezen az úton teljesedhet ki a gazdasági fejlődés és növekedhet töretlenül a GDP; felszólítja az Uniót annak elősegítésére, hogy a gazdasági stabilitásnak kedvező légkör alakuljon ki biztonságos és szilárd jogi keretek, valamint a korrupció és a nepotizmus elleni küzdelem révén, mert ez kulcsfontosságú a külföldi beruházások idevonzása, az innováció ösztönzése és a valódi magánvállalkozások szárba szökkenése szempontjából, ideértve az önállóan vállalkozó nők projektjeinek juttatott mikrohiteleket is, összhangban a nemzetközi szociális, munkaügyi és környezeti normákkal; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a jogállamiság és a gazdasági haladás kölcsönösen összefügg; megerősíti, hogy támogatja a közép-ázsiai országok gazdasági diverzifikálását, a fenntartható energiaszektor létrehozatalát és a Kaszpi-tengeri energiaforrásokat az európai piaccal összekötő szállítási kapcsolódások javítását, mert ezen az úton teljesedhet ki a gazdasági fejlődés és növekedhet töretlenül a GDP; felszólítja az Uniót annak elősegítésére, hogy a gazdasági stabilitásnak kedvező légkör alakuljon ki biztonságos és szilárd jogi keretek, valamint a korrupció és a nepotizmus elleni küzdelem révén, mert ez kulcsfontosságú a külföldi beruházások idevonzása, az innováció ösztönzése és a valódi magánvállalkozások szárba szökkenése szempontjából, ideértve az önállóan vállalkozó nők projektjeinek juttatott mikrohiteleket is, összhangban a nemzetközi szociális, munkaügyi és környezeti normákkal;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a közép-ázsiai országok kormányainak ösztönözniük és támogatniuk kell a kkv-k számbeli növekedését, mert ez egyik kulcseleme az érintett országok fejlődésének; ezenkívül hangsúlyozza, hogy az Uniónak a lehető legfontosabb prioritásként kell kezelnie az EKB közép-ázsiai megbízatása útján a kkv-knak juttatott támogatásokat, a Közép-Ázsiából üzleti célból vagy a felsőoktatásban való részvétel céljából érkezők esetében pedig enyhítenie kellene a vízumkötelezettségeken, egyidejűleg ösztönözve a munkaügyi, környezeti és a vállalatok társadalmi felelősségét érintő nemzetközi normák betartását; továbbá úgy véli, hogy el kell kerülni az európai iparral – ideértve a közbeszerzések kulcsfontosságú ágazatait is – szembeni megkülönböztető jellegű gyakorlatokat, és felhívja az Uniót, hogy segítse elő az uniós és a közép-ázsiai kkv-k közötti együttműködést; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a közép-ázsiai országok kormányainak ösztönözniük és támogatniuk kell a kkv-k számbeli növekedését, mert ez egyik kulcseleme az érintett országok fejlődésének; ezenkívül hangsúlyozza, hogy az Uniónak a lehető legfontosabb prioritásként kell kezelnie az EKB közép-ázsiai megbízatása útján a kkv-knak juttatott támogatásokat, a Közép-Ázsiából üzleti célból vagy a felsőoktatásban való részvétel céljából érkezők esetében pedig enyhítenie kellene a vízumkötelezettségeken, egyidejűleg ösztönözve a munkaügyi, környezeti és a vállalatok társadalmi felelősségét érintő nemzetközi normák betartását; továbbá úgy véli, hogy el kell kerülni az európai iparral – ideértve a közbeszerzések kulcsfontosságú ágazatait is – szembeni megkülönböztető jellegű gyakorlatokat, és felhívja az Uniót, hogy segítse elő az uniós és a közép-ázsiai kkv-k közötti együttműködést;

| 34. | támogatja, hogy a közép-ázsiai országok erőteljesebben integrálódjanak a világgazdaságba, különösen a WTO-val folytatott nemzetközi együttműködésen és a WTO-hoz való csatlakozáson keresztül; véleménye szerint a piacgazdaság kialakítását célzó strukturális reformok és a WTO-tagság kulcsfontosságú tényezők a régió országainak gazdasági fejlődése, valamint a régió világgazdaságba való integrálódása szempontjából; |
| --- | --- |

34.

támogatja, hogy a közép-ázsiai országok erőteljesebben integrálódjanak a világgazdaságba, különösen a WTO-val folytatott nemzetközi együttműködésen és a WTO-hoz való csatlakozáson keresztül; véleménye szerint a piacgazdaság kialakítását célzó strukturális reformok és a WTO-tagság kulcsfontosságú tényezők a régió országainak gazdasági fejlődése, valamint a régió világgazdaságba való integrálódása szempontjából;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi gazdasági integráció és a regionális gazdasági együttműködés egymást kiegészítő megközelítések, és ezért ezeket Közép-Ázsiában ténylegesen követni kell; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi gazdasági integráció és a regionális gazdasági együttműködés egymást kiegészítő megközelítések, és ezért ezeket Közép-Ázsiában ténylegesen követni kell;

| 36. | tudatában van annak, hogy a közép-ázsiai országok közötti integráció foka alacsony; felhívja a Bizottságot mind az öt közép-ázsiai ország tekintetében differenciált – egyedi szükségleteik szerinti – stratégia kialakítására és a régión belüli integráció támogatására; |
| --- | --- |

36.

tudatában van annak, hogy a közép-ázsiai országok közötti integráció foka alacsony; felhívja a Bizottságot mind az öt közép-ázsiai ország tekintetében differenciált – egyedi szükségleteik szerinti – stratégia kialakítására és a régión belüli integráció támogatására;

Energia, víz és környezetvédelem

| 37. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Unió számára fontos az energia- és nyersanyagellátás diverzifikálása, különösen a ritkaföldfémek tekintetében, Közép-Ázsia számára pedig az exportpiacok, a technológiák és a szakértelem; elengedhetetlenül fontosnak tartja, hogy az energiával kapcsolatos együttműködési projektek olyan hosszú távú szállítási megállapodásokat foglaljanak magukba, amelyek megfelelnek a környezeti fenntarthatóság és a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) elveinek; kéri az Uniót, hogy támogassa az EITI-t és az egyéb hasonló kezdeményezéseket a régió valamennyi olyan államában, amely jelentős nyersanyag-kitermelési erőforrásokkal rendelkezik; |
| --- | --- |

37.

felhívja a figyelmet arra, hogy az Unió számára fontos az energia- és nyersanyagellátás diverzifikálása, különösen a ritkaföldfémek tekintetében, Közép-Ázsia számára pedig az exportpiacok, a technológiák és a szakértelem; elengedhetetlenül fontosnak tartja, hogy az energiával kapcsolatos együttműködési projektek olyan hosszú távú szállítási megállapodásokat foglaljanak magukba, amelyek megfelelnek a környezeti fenntarthatóság és a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) elveinek; kéri az Uniót, hogy támogassa az EITI-t és az egyéb hasonló kezdeményezéseket a régió valamennyi olyan államában, amely jelentős nyersanyag-kitermelési erőforrásokkal rendelkezik;

| 38. | hangsúlyozza az energia – mivel az államok jelentős bevételi forrása, illetve az Unió számára az energiabiztonság lehetséges forrása – közép-ázsiai országokhoz fűződő kapcsolatban fennálló jelentőségét; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az energia – mivel az államok jelentős bevételi forrása, illetve az Unió számára az energiabiztonság lehetséges forrása – közép-ázsiai országokhoz fűződő kapcsolatban fennálló jelentőségét;

| 39. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az energiaprojekteket, és segítse az olyan fontos célokra irányuló kommunikációt, mint például a Kaszpi-tenger térségét átszelő útvonal; üdvözli, hogy valamennyi közép-ázsiai ország részt vesz a bakui kezdeményezésben; |
| --- | --- |

39.

felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az energiaprojekteket, és segítse az olyan fontos célokra irányuló kommunikációt, mint például a Kaszpi-tenger térségét átszelő útvonal; üdvözli, hogy valamennyi közép-ázsiai ország részt vesz a bakui kezdeményezésben;

| 40. | elismeri a Kazahsztánnal és a Türkmenisztánnal folytatott energetikai együttműködés fontosságát, mivel az az említett államok és az Európai Unió tagállamai számára egyaránt előnyös; ezért üdvözli a Kazahsztánnal és Türkmenisztánnal aláírt, gázbeszerzést biztosító egyetértési megállapodást, valamint a Déli Folyosó fejlesztésében, nevezetesen a Nabucco-projekt keretében tett lépéseket; rámutat azonban, hogy Türkmenisztán még nem tagja az EITI-nek; újfent hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrásokból származó jövedelemmel kapcsolatosan szükség van a fokozott átláthatóság előmozdítására; ennek megfelelően sürgeti, hogy az Unió – energiapolitikai párbeszéde révén – támogassa Türkmenisztán tagságát az EITI-ben azzal a céllal, hogy a helyes kormányzásra irányuló megfontolások beépüljenek az Unió energiapolitikai tervezőmunkájába; |
| --- | --- |

40.

elismeri a Kazahsztánnal és a Türkmenisztánnal folytatott energetikai együttműködés fontosságát, mivel az az említett államok és az Európai Unió tagállamai számára egyaránt előnyös; ezért üdvözli a Kazahsztánnal és Türkmenisztánnal aláírt, gázbeszerzést biztosító egyetértési megállapodást, valamint a Déli Folyosó fejlesztésében, nevezetesen a Nabucco-projekt keretében tett lépéseket; rámutat azonban, hogy Türkmenisztán még nem tagja az EITI-nek; újfent hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrásokból származó jövedelemmel kapcsolatosan szükség van a fokozott átláthatóság előmozdítására; ennek megfelelően sürgeti, hogy az Unió – energiapolitikai párbeszéde révén – támogassa Türkmenisztán tagságát az EITI-ben azzal a céllal, hogy a helyes kormányzásra irányuló megfontolások beépüljenek az Unió energiapolitikai tervezőmunkájába;

| 41. | tekintettel a Közép-Ázsiában egyre inkább fellépő villamosenergia-hiányra, felhívja a figyelmet a regionális szinergia lehetőségeire, többek között az ígéretes megújulóenergia-ágazatban; felszólítja az Uniót, hogy nyújtson politikai támogatást és technikai segítséget e terület kezdeményezéseihez; |
| --- | --- |

41.

tekintettel a Közép-Ázsiában egyre inkább fellépő villamosenergia-hiányra, felhívja a figyelmet a regionális szinergia lehetőségeire, többek között az ígéretes megújulóenergia-ágazatban; felszólítja az Uniót, hogy nyújtson politikai támogatást és technikai segítséget e terület kezdeményezéseihez;

| 42. | aggodalommal veszi tudomásul a globális pénzügyi válság Közép-Ázsiában kifejtett káros hatását és a szegénység növekvő szintjét; úgy gondolja, hogy az egészséges társadalmi és politikai élethez vezető út a gazdasági prosperitáshoz kötődik, és hogy az Uniónak a régióval kapcsolatos stratégiája fontos részeként foglalkoznia kell a közép-ázsiai gazdaságok fejlesztésével; kéri a szegénység mérséklését célzó programok fokozott támogatását, és megállapítja az EBB-beruházások fontosságát; |
| --- | --- |

42.

aggodalommal veszi tudomásul a globális pénzügyi válság Közép-Ázsiában kifejtett káros hatását és a szegénység növekvő szintjét; úgy gondolja, hogy az egészséges társadalmi és politikai élethez vezető út a gazdasági prosperitáshoz kötődik, és hogy az Uniónak a régióval kapcsolatos stratégiája fontos részeként foglalkoznia kell a közép-ázsiai gazdaságok fejlesztésével; kéri a szegénység mérséklését célzó programok fokozott támogatását, és megállapítja az EBB-beruházások fontosságát;

| 43. | hangsúlyozza egyes, túlzottan a természeti erőforrásokra támaszkodó közép-ázsiai gazdaságok kiegyensúlyozatlanságát, és úgy véli, hogy közép- és hosszú távon fontos cél a régióban a diverzifikálódás; megállapítja e területen a közép-ázsiai beruházási program fontosságát, és kéri, hogy azt mind az öt országban alkalmazzák; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza egyes, túlzottan a természeti erőforrásokra támaszkodó közép-ázsiai gazdaságok kiegyensúlyozatlanságát, és úgy véli, hogy közép- és hosszú távon fontos cél a régióban a diverzifikálódás; megállapítja e területen a közép-ázsiai beruházási program fontosságát, és kéri, hogy azt mind az öt országban alkalmazzák;

| 44. | az a véleménye, hogy a természeti erőforrásokból származó nemzeti bevételek következetes és átfogó újbóli befektetésének biztosítása kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés és a széleskörű társadalmi és gazdaság fejlődés elérése szempontjából; |
| --- | --- |

44.

az a véleménye, hogy a természeti erőforrásokból származó nemzeti bevételek következetes és átfogó újbóli befektetésének biztosítása kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés és a széleskörű társadalmi és gazdaság fejlődés elérése szempontjából;

| 45. | véleménye szerint a mezőgazdasági ágazat reformja elengedhetetlenül fontos, különösen az élelmiszer-ellátás biztonságának elérése, a termelés diverzifikálása, a vetőmagokkal való fenntartható gazdálkodás biztosítása, a gyapottermeléstől való függőség más növények javára történő csökkentése révén; hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy e célok elérése érdekében vezessék be a vízgazdálkodás, vízvédelem és öntözés korszerű gyakorlatait és technikáit; felhívja a közép-ázsiai kormányokat, hogy vállaljanak e megközelítésben vezető szerepet; |
| --- | --- |

45.

véleménye szerint a mezőgazdasági ágazat reformja elengedhetetlenül fontos, különösen az élelmiszer-ellátás biztonságának elérése, a termelés diverzifikálása, a vetőmagokkal való fenntartható gazdálkodás biztosítása, a gyapottermeléstől való függőség más növények javára történő csökkentése révén; hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy e célok elérése érdekében vezessék be a vízgazdálkodás, vízvédelem és öntözés korszerű gyakorlatait és technikáit; felhívja a közép-ázsiai kormányokat, hogy vállaljanak e megközelítésben vezető szerepet;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az energiahiány (például a fűtés és az elektromos áram tekintetében) súlyosbítja a közép-ázsiai államok szegény lakosságának helyzetét; kéri az Uniót, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásaival összhangban növelje támogatását az energiahatékonyságon és a megújuló energiaforrások felhasználásán alapuló fenntartható energiapolitika kidolgozásához való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az energiahiány (például a fűtés és az elektromos áram tekintetében) súlyosbítja a közép-ázsiai államok szegény lakosságának helyzetét; kéri az Uniót, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásaival összhangban növelje támogatását az energiahatékonyságon és a megújuló energiaforrások felhasználásán alapuló fenntartható energiapolitika kidolgozásához való hozzájárulás érdekében;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a régióban a vízkészletekkel kapcsolatos problémák jelentik a feszültségek és lehetséges konfliktusok egyik fő forrását, és hangsúlyozza egy regionális megközelítés fontosságát a közös vízkészletek védelme és az ezekkel való megfelelő gazdálkodás érdekében; külön megállapítja, hogy a vízenergiára és a vízutánpótlásra irányuló projektek a regionális feszültségek fokozódásához vezettek a folyók felső szakaszán elhelyezkedő államok – Kirgizisztán és Tádzsikisztán – és a folyók alsó szakaszán elhelyezkedő közép-ázsiai államok között; felhívja e tekintetben a régió azon országait, amelyek eddig még nem tették meg, hogy további késedelem nélkül írják alá és ratifikálják az Espooi és Aarhusi Egyezményt, és segítsék elő a helyi szereplők részvételét a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a régióban a vízkészletekkel kapcsolatos problémák jelentik a feszültségek és lehetséges konfliktusok egyik fő forrását, és hangsúlyozza egy regionális megközelítés fontosságát a közös vízkészletek védelme és az ezekkel való megfelelő gazdálkodás érdekében; külön megállapítja, hogy a vízenergiára és a vízutánpótlásra irányuló projektek a regionális feszültségek fokozódásához vezettek a folyók felső szakaszán elhelyezkedő államok – Kirgizisztán és Tádzsikisztán – és a folyók alsó szakaszán elhelyezkedő közép-ázsiai államok között; felhívja e tekintetben a régió azon országait, amelyek eddig még nem tették meg, hogy további késedelem nélkül írják alá és ratifikálják az Espooi és Aarhusi Egyezményt, és segítsék elő a helyi szereplők részvételét a döntéshozatalban;

| 48. | hangsúlyozza olyan hiteles és hatékony állandó keret létrehozásának szükségességét, amelyben a folyók felső, illetve alsó szakaszán fekvő országok közösen vitázhatnak és döntést hozhatnak a régió vízkészletekkel kapcsolatos problémáinak megoldása érdekében teendő intézkedésekről; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza olyan hiteles és hatékony állandó keret létrehozásának szükségességét, amelyben a folyók felső, illetve alsó szakaszán fekvő országok közösen vitázhatnak és döntést hozhatnak a régió vízkészletekkel kapcsolatos problémáinak megoldása érdekében teendő intézkedésekről;

| 49. | örömmel veszi tudomásul az európai fejlesztési bankok egyre növekvő feladatvállalását a régióban, különösen az EBB megbízatásának kiterjesztését Közép-Ázsiára a környezetvédelmi és vízkészletekkel kapcsolatos problémákra összpontosítva; sürgeti a fejlesztési bankokat, hogy támogassák az EBRD által megállapított elveket, ami az állami tulajdonú vállalkozások támogatásától való tartózkodást illeti azokban az országokban, amelyekben az emberi jogokat módszeresen megsértik; |
| --- | --- |

49.

örömmel veszi tudomásul az európai fejlesztési bankok egyre növekvő feladatvállalását a régióban, különösen az EBB megbízatásának kiterjesztését Közép-Ázsiára a környezetvédelmi és vízkészletekkel kapcsolatos problémákra összpontosítva; sürgeti a fejlesztési bankokat, hogy támogassák az EBRD által megállapított elveket, ami az állami tulajdonú vállalkozások támogatásától való tartózkodást illeti azokban az országokban, amelyekben az emberi jogokat módszeresen megsértik;

| 50. | sürgeti, hogy a régiós vízhiányra tekintettel az Unió környezet- és vízügyi kezdeményezése keretében fokozza a vízgazdálkodás támogatásának mértékét, és tárjon fel – a folyók felső szakaszán elhelyezkedő államok energiakészletei szűkösségének kezelése céljából – további lehetőségeket a nap- és szélenergia területén, mert az utóbbiak a vidéki közösségek szintjén kis léptékben megvalósítva hasznosak lehetnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vízügyi kormányzásra irányuló uniós projekt mostanáig elsősorban a vízminőségre összpontosított, ami kétségtelenül fontos, de a közép-ázsiai helyzetet figyelembe véve nem olyan lényeges kérdés, mint a vízkészletek megosztásával és felosztásával összefüggő kérdések; |
| --- | --- |

50.

sürgeti, hogy a régiós vízhiányra tekintettel az Unió környezet- és vízügyi kezdeményezése keretében fokozza a vízgazdálkodás támogatásának mértékét, és tárjon fel – a folyók felső szakaszán elhelyezkedő államok energiakészletei szűkösségének kezelése céljából – további lehetőségeket a nap- és szélenergia területén, mert az utóbbiak a vidéki közösségek szintjén kis léptékben megvalósítva hasznosak lehetnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vízügyi kormányzásra irányuló uniós projekt mostanáig elsősorban a vízminőségre összpontosított, ami kétségtelenül fontos, de a közép-ázsiai helyzetet figyelembe véve nem olyan lényeges kérdés, mint a vízkészletek megosztásával és felosztásával összefüggő kérdések;

| 51. | úgy véli, hogy a transznacionális vízkészletekkel való gazdálkodás terén szerzett szakértelem és az integrált nemzeti vízgazdálkodási tervek kialakítása érdekében folytatott kétoldalú együttműködésben való részvétel, valamint a regionális vízügyi kormányzásra irányuló projektben végzett többoldalú együttműködés, továbbá az Aral-tó Nemzetközi Alapban való részvétel lehetőséget teremt az Unió számára, hogy közvetítői és támogatói szerepben lépjen fel a folyók felső, illetve alsó szakaszán fekvő országok (köztük Észak-Afganisztán) között a vízkészletek megosztására vonatkozó megoldásban, és hogy előmozdítsa a vízügyi kormányzásra irányuló fenntartható együttműködési rendszer bevezetését, melyet nemzetközi jogi szerződések erősítenek meg, ezt a szerepet ugyanis az érintett országokból érkező felkérések ellenére egyetlen másik nemzetközi szereplő sem tudja vagy kívánja vállalni; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a transznacionális vízkészletekkel való gazdálkodás terén szerzett szakértelem és az integrált nemzeti vízgazdálkodási tervek kialakítása érdekében folytatott kétoldalú együttműködésben való részvétel, valamint a regionális vízügyi kormányzásra irányuló projektben végzett többoldalú együttműködés, továbbá az Aral-tó Nemzetközi Alapban való részvétel lehetőséget teremt az Unió számára, hogy közvetítői és támogatói szerepben lépjen fel a folyók felső, illetve alsó szakaszán fekvő országok (köztük Észak-Afganisztán) között a vízkészletek megosztására vonatkozó megoldásban, és hogy előmozdítsa a vízügyi kormányzásra irányuló fenntartható együttműködési rendszer bevezetését, melyet nemzetközi jogi szerződések erősítenek meg, ezt a szerepet ugyanis az érintett országokból érkező felkérések ellenére egyetlen másik nemzetközi szereplő sem tudja vagy kívánja vállalni;

Biztonság/határigazgatás

| 52. | üdvözli a közép-ázsiai atomfegyvermentes övezet öt közép-ázsiai köztársaság részéről történő, folyamatban lévő megvalósítását; úgy véli, hogy a szerződés, amely kötelező erejű kötelezettségvállalást tartalmaz a nukleáris leszerelésre nézve azon országok részéről, amelyek korábban atomfegyvereket tartottak területükön, és amelyek szomszédai atomfegyverekkel rendelkeznek, jelentős hozzájárulás az atomfegyverektől mentes világért tett erőfeszítésekhez, és az atomsorompóra vonatkozó együttműködés hathatós példája; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a közép-ázsiai atomfegyvermentes övezet öt közép-ázsiai köztársaság részéről történő, folyamatban lévő megvalósítását; úgy véli, hogy a szerződés, amely kötelező erejű kötelezettségvállalást tartalmaz a nukleáris leszerelésre nézve azon országok részéről, amelyek korábban atomfegyvereket tartottak területükön, és amelyek szomszédai atomfegyverekkel rendelkeznek, jelentős hozzájárulás az atomfegyverektől mentes világért tett erőfeszítésekhez, és az atomsorompóra vonatkozó együttműködés hathatós példája;

| 53. | elismeri, hogy az alapvető jogok és lehetőségek megtagadása, amely a demokrácia és a jogállamiság hiányából ered, bizonytalan helyzethez vezethet; |
| --- | --- |

53.

elismeri, hogy az alapvető jogok és lehetőségek megtagadása, amely a demokrácia és a jogállamiság hiányából ered, bizonytalan helyzethez vezethet;

| 54. | megerősíti, hogy támogatja a regionális együttműködés elősegítését célzó fellépéseket mint a számos, határokon átnyúló biztonsági, erőforrás-gazdálkodási, etnikai, környezetvédelmi és fejlesztési probléma, valamint a terrorizmus elleni küzdelem és az erőszakos vallási szélsőségek érintett államokban történő kezelésének fő eszközét; támogatja a BOMCA határigazgatási program és a CADAP kábítószer elleni cselekvési program folytatását és elmélyítését; |
| --- | --- |

54.

megerősíti, hogy támogatja a regionális együttműködés elősegítését célzó fellépéseket mint a számos, határokon átnyúló biztonsági, erőforrás-gazdálkodási, etnikai, környezetvédelmi és fejlesztési probléma, valamint a terrorizmus elleni küzdelem és az erőszakos vallási szélsőségek érintett államokban történő kezelésének fő eszközét; támogatja a BOMCA határigazgatási program és a CADAP kábítószer elleni cselekvési program folytatását és elmélyítését;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a BOMCA és a CADAP programokat nem a stabilitási eszköz, hanem a fejlesztési együttműködési eszköz keretében finanszírozzák; hozzáteszi, hogy mivel a stabilitási eszközt úgy hozták létre, hogy rugalmas legyen, és rövid távon adjon választ a válságokra amellett, hogy a hosszú távú transzregionális biztonsági célokat is támogatja, logikus, hogy ezek a programok a stabilitási eszköz keretében legyenek támogathatóak; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a BOMCA és a CADAP programokat nem a stabilitási eszköz, hanem a fejlesztési együttműködési eszköz keretében finanszírozzák; hozzáteszi, hogy mivel a stabilitási eszközt úgy hozták létre, hogy rugalmas legyen, és rövid távon adjon választ a válságokra amellett, hogy a hosszú távú transzregionális biztonsági célokat is támogatja, logikus, hogy ezek a programok a stabilitási eszköz keretében legyenek támogathatóak;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a regionális biztonság az Uniónak és a terület más szereplőinek – így például Oroszországnak, Kínának és az Egyesült Államoknak – egyaránt érdekében áll, amelyek mind aggasztónak találják a régió növekvő instabilitását és radikalizálódását, valamint az Afganisztán felől könnyen átjárható határt és az ebből adódó kábítószer-kereskedelmet; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a regionális biztonság az Uniónak és a terület más szereplőinek – így például Oroszországnak, Kínának és az Egyesült Államoknak – egyaránt érdekében áll, amelyek mind aggasztónak találják a régió növekvő instabilitását és radikalizálódását, valamint az Afganisztán felől könnyen átjárható határt és az ebből adódó kábítószer-kereskedelmet;

| 57. | tudomásul veszi, hogy Kazahsztán csatlakozott Oroszország és Fehéroroszország vámuniójához, és reményét fejezi ki, hogy e szervezet fejlesztése nem gördít majd akadályokat a regionális együttműködés elé, és nem fogja gátolni az Unióhoz fűződő kétoldalú kapcsolatok intenzitásának növelését; |
| --- | --- |

57.

tudomásul veszi, hogy Kazahsztán csatlakozott Oroszország és Fehéroroszország vámuniójához, és reményét fejezi ki, hogy e szervezet fejlesztése nem gördít majd akadályokat a regionális együttműködés elé, és nem fogja gátolni az Unióhoz fűződő kétoldalú kapcsolatok intenzitásának növelését;

| 58. | hangsúlyozza, hogy Afganisztánnak az ágazati együttműködésbe való strukturális bevonása – különösen a biztonságot/határigazgatást, a humánbiztonságot és a vízgazdálkodást illetően – kulcsfontosságú a régió stabilitásának és biztonságának garantálásához; kéri, hogy Afganisztánnal folytatott határokon átnyúló együttműködést tegyék intenzívebbé, és hangsúlyozza, hogy az Unió Afganisztánnal kapcsolatos felfogásának és a közép-ázsiai stratégiának összhangban kell lennie, különösen a szállítást, energiaügyet, kereskedelmet és fejlesztést érintő fellépésekkel és programokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy Afganisztánnak az ágazati együttműködésbe való strukturális bevonása – különösen a biztonságot/határigazgatást, a humánbiztonságot és a vízgazdálkodást illetően – kulcsfontosságú a régió stabilitásának és biztonságának garantálásához; kéri, hogy Afganisztánnal folytatott határokon átnyúló együttműködést tegyék intenzívebbé, és hangsúlyozza, hogy az Unió Afganisztánnal kapcsolatos felfogásának és a közép-ázsiai stratégiának összhangban kell lennie, különösen a szállítást, energiaügyet, kereskedelmet és fejlesztést érintő fellépésekkel és programokkal kapcsolatban;

| 59. | felszólítja az Uniót, hogy a segítségnyújtást összpontosítsa a kábítószer- és az emberkereskedelem elleni küzdelemre, amely problémák az instabilitás fő okát jelentik Közép-Ázsiában, amely uniós erőfeszítésekkel célba vehető; aggodalommal figyeli e probléma alakulását az régió egészében, és kéri, hogy az Unió javasoljon és támogasson határokon átnyúló fellépéseket; támogatja a kábítószerrel összefüggő bűnözés elleni küzdelmet célzó közép-ázsiai fórumok szervezését; |
| --- | --- |

59.

felszólítja az Uniót, hogy a segítségnyújtást összpontosítsa a kábítószer- és az emberkereskedelem elleni küzdelemre, amely problémák az instabilitás fő okát jelentik Közép-Ázsiában, amely uniós erőfeszítésekkel célba vehető; aggodalommal figyeli e probléma alakulását az régió egészében, és kéri, hogy az Unió javasoljon és támogasson határokon átnyúló fellépéseket; támogatja a kábítószerrel összefüggő bűnözés elleni küzdelmet célzó közép-ázsiai fórumok szervezését;

| 60. | aggodalmát fejezi ki a fundamentalista nézetek és mozgalmak erősödésének kettős problémája miatt, amely egyrészt az Afganisztánból továbbgyűrűző hatás, ugyanakkor a régió kormányainak emberi jogi és demokratikus szempontból kérdéses korábbi cselekedeteire adott reakció is; megállapítja, hogy a terrorizmus elleni küzdelem az Unió közép-ázsiai stratégiájának fontos eleme; |
| --- | --- |

60.

aggodalmát fejezi ki a fundamentalista nézetek és mozgalmak erősödésének kettős problémája miatt, amely egyrészt az Afganisztánból továbbgyűrűző hatás, ugyanakkor a régió kormányainak emberi jogi és demokratikus szempontból kérdéses korábbi cselekedeteire adott reakció is; megállapítja, hogy a terrorizmus elleni küzdelem az Unió közép-ázsiai stratégiájának fontos eleme;

| 61. | szorgalmazza, hogy tűzzék a közép-ázsiai vezetőkkel tartott megbeszélések napirendjére a közép-ázsiai országokban a biztonsági rendszer reformja számára nyújtott támogatást, és sürgeti a biztonsági rendszer reformján belül azoknak a területeknek a megvizsgálását, amelyeket a jogállamiságra és határigazgatásra irányuló, már létező munka mellett a régióban támogatni lehetne; |
| --- | --- |

61.

szorgalmazza, hogy tűzzék a közép-ázsiai vezetőkkel tartott megbeszélések napirendjére a közép-ázsiai országokban a biztonsági rendszer reformja számára nyújtott támogatást, és sürgeti a biztonsági rendszer reformján belül azoknak a területeknek a megvizsgálását, amelyeket a jogállamiságra és határigazgatásra irányuló, már létező munka mellett a régióban támogatni lehetne;

| 62. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EBESZ és az ENSZ missziói szabadon működhessenek az érintett országok területén, mert ezek a szervezetek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a biztonsági rendszer reformján belül olyannyira szükséges segítségnyújtás biztosításában; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EBESZ és az ENSZ missziói szabadon működhessenek az érintett országok területén, mert ezek a szervezetek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a biztonsági rendszer reformján belül olyannyira szükséges segítségnyújtás biztosításában;

Országspecifikus kérdések

| 63. | hangsúlyozza, hogy a következő, egyes országokra vonatkozó bekezdések felsorolnak számos fontos problémát, azonban nem céljuk minden ország átfogó elemzése; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy a következő, egyes országokra vonatkozó bekezdések felsorolnak számos fontos problémát, azonban nem céljuk minden ország átfogó elemzése;

Kazahsztán

| 64. | kéri az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, hogy továbbra is gyakoroljon nyomást a kazah hatóságokra annak érdekében, hogy maradéktalanul teljesítsék a szabad választásokkal és a sajtószabadsággal kapcsolatos, a 2010. évi EBESZ-elnökségért való pályázás alkalmával tett ígéreteiket, összhangban az EBESZ-tagállamok alapvető kötelezettségvállalásaival és a 2009-ben a kazah kormány által elfogadott, emberi jogokról szóló nemzeti tervvel; |
| --- | --- |

64.

kéri az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, hogy továbbra is gyakoroljon nyomást a kazah hatóságokra annak érdekében, hogy maradéktalanul teljesítsék a szabad választásokkal és a sajtószabadsággal kapcsolatos, a 2010. évi EBESZ-elnökségért való pályázás alkalmával tett ígéreteiket, összhangban az EBESZ-tagállamok alapvető kötelezettségvállalásaival és a 2009-ben a kazah kormány által elfogadott, emberi jogokról szóló nemzeti tervvel;

| 65. | felszólítja a kazah hatóságokat, hogy tartsák be meg nemzetközi kötelezettségeiket és vállalásaikat, köztük az EBESZ emberi dimenzióján belül vállaltakat is; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a kazah hatóságokat, hogy tartsák be meg nemzetközi kötelezettségeiket és vállalásaikat, köztük az EBESZ emberi dimenzióján belül vállaltakat is;

| 66. | örömmel veszi tudomásul, hogy Kazahsztán szorosabb és fokozottabb együttműködésre törekszik az Unióval, valamint tudomásul veszi az EU–Kazahsztán megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalások megindítását, és hangsúlyozza, hogy a gazdasági együttműködésnek együtt kell járnia a politikai együttműködéssel és a közös értékek támogatására és érvényre juttatására irányuló politikai akarattal; e tekintetben kézzelfogható előrelépést vár a sajtó-, a szólás-, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság terén, valamint javulást a közelgő, 2012. évi választások lebonyolításában; |
| --- | --- |

66.

örömmel veszi tudomásul, hogy Kazahsztán szorosabb és fokozottabb együttműködésre törekszik az Unióval, valamint tudomásul veszi az EU–Kazahsztán megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalások megindítását, és hangsúlyozza, hogy a gazdasági együttműködésnek együtt kell járnia a politikai együttműködéssel és a közös értékek támogatására és érvényre juttatására irányuló politikai akarattal; e tekintetben kézzelfogható előrelépést vár a sajtó-, a szólás-, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság terén, valamint javulást a közelgő, 2012. évi választások lebonyolításában;

| 67. | sajnálja a börtönlétesítmények felügyeletének az igazságügyi minisztériumból a belügyminisztériumhoz való közelmúltbeli áthelyezését, és felszólítja Kazahsztán kormányát, hogy fokozza erőfeszítéseit a kínzás és az embertelen, kegyetlen és megalázó bánásmód megakadályozása és orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

67.

sajnálja a börtönlétesítmények felügyeletének az igazságügyi minisztériumból a belügyminisztériumhoz való közelmúltbeli áthelyezését, és felszólítja Kazahsztán kormányát, hogy fokozza erőfeszítéseit a kínzás és az embertelen, kegyetlen és megalázó bánásmód megakadályozása és orvoslása érdekében;

| 68. | arra ösztönzi Kazahsztánt, hogy tegyen tanúbizonyságot az EITI iránti megújított elkötelezettségéről azáltal, hogy megszünteti a kezdeményezés sikeres végrehajtása előtt álló összes jogi és szabályozási akadályt; |
| --- | --- |

68.

arra ösztönzi Kazahsztánt, hogy tegyen tanúbizonyságot az EITI iránti megújított elkötelezettségéről azáltal, hogy megszünteti a kezdeményezés sikeres végrehajtása előtt álló összes jogi és szabályozási akadályt;

Kirgizisztán

| 69. | elismeri Kirgizisztánnak a demokratikus reformok és az igazi többpártrendszerre való áttérés érdekében tett erőfeszítéseit; reményét fejezi ki, hogy további előrelépések lesznek tapasztalhatók a közelgő, még erre az évre tervezett elnökválasztás lebonyolításában; rámutat arra, hogy szüntelen erőfeszítésekre van szükség a jól működő demokrácia megteremtése érdekében, és figyelemmel arra, hogy Kirgizisztán az uniós demokráciatámogatás egyik kísérleti országa, e tekintetben felhívja az Uniót, hogy nyújtson segítséget a kirgiz hatóságoknak az intézményfejlesztés, a demokratikus gyakorlatok megszilárdítása, valamint a korrupció és a kirgiz államigazgatásba beszivárgó szervezett bűnözés elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

69.

elismeri Kirgizisztánnak a demokratikus reformok és az igazi többpártrendszerre való áttérés érdekében tett erőfeszítéseit; reményét fejezi ki, hogy további előrelépések lesznek tapasztalhatók a közelgő, még erre az évre tervezett elnökválasztás lebonyolításában; rámutat arra, hogy szüntelen erőfeszítésekre van szükség a jól működő demokrácia megteremtése érdekében, és figyelemmel arra, hogy Kirgizisztán az uniós demokráciatámogatás egyik kísérleti országa, e tekintetben felhívja az Uniót, hogy nyújtson segítséget a kirgiz hatóságoknak az intézményfejlesztés, a demokratikus gyakorlatok megszilárdítása, valamint a korrupció és a kirgiz államigazgatásba beszivárgó szervezett bűnözés elleni küzdelem terén;

| 70. | örömmel veszi tudomásul a kirgiz kormány döntését, miszerint különbizottságot hoz létre, melynek feladata a 2010 júniusában Dél-Kirgizisztánban történt események vizsgálatával foglalkozó független nemzetközi bizottság ajánlásainak végrehajtása és nyomon követése, és felkéri a kirgiz hatóságokat, hogy fogadják el az etnikumok közötti feszültségek feloldását, az etnonacionalizmus csökkentését, a helyzet konszolidálását, valamint a kulturális párbeszéd, a kisebbségek jogai és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítását szolgáló szükséges intézkedéseket, többek között valódi igazságügyi és rendőrségi reformok intézményesítésével az emberi jogok megsértése – úgymint a kínzás és a rendőrségi visszaélések egyéb formái – megelőzésének előfeltételeként; kéri az Uniót, hogy a kirgiz hatóságokkal és nem kormányzati szervezetekkel közösen dolgozzon ki és hajtson végre olyan uniós támogatási programokat, amelyek célja a konfliktusmegelőzés, a társadalmi megbékélés elősegítése és a büntetlenség lehetőségének megszüntetése; |
| --- | --- |

70.

örömmel veszi tudomásul a kirgiz kormány döntését, miszerint különbizottságot hoz létre, melynek feladata a 2010 júniusában Dél-Kirgizisztánban történt események vizsgálatával foglalkozó független nemzetközi bizottság ajánlásainak végrehajtása és nyomon követése, és felkéri a kirgiz hatóságokat, hogy fogadják el az etnikumok közötti feszültségek feloldását, az etnonacionalizmus csökkentését, a helyzet konszolidálását, valamint a kulturális párbeszéd, a kisebbségek jogai és a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem előmozdítását szolgáló szükséges intézkedéseket, többek között valódi igazságügyi és rendőrségi reformok intézményesítésével az emberi jogok megsértése – úgymint a kínzás és a rendőrségi visszaélések egyéb formái – megelőzésének előfeltételeként; kéri az Uniót, hogy a kirgiz hatóságokkal és nem kormányzati szervezetekkel közösen dolgozzon ki és hajtson végre olyan uniós támogatási programokat, amelyek célja a konfliktusmegelőzés, a társadalmi megbékélés elősegítése és a büntetlenség lehetőségének megszüntetése;

Tádzsikisztán

| 71. | aggodalmának ad hangot az uniós fejlesztési segély eredménytelensége miatt az országban, amiért a súlyos korrupció, a szervezett bűnözés kormányzásra gyakorolt befolyása és a nyomorúságos gazdasági és társadalmi állapotok miatt egyre fenyegetőbbé váló regionális megosztottság okolható; ezért alternatív megközelítés kidolgozását kéri, amelynek alapját – a segítségnyújtás alternatív formáin keresztül – az emberek biztonságának kell képeznie; |
| --- | --- |

71.

aggodalmának ad hangot az uniós fejlesztési segély eredménytelensége miatt az országban, amiért a súlyos korrupció, a szervezett bűnözés kormányzásra gyakorolt befolyása és a nyomorúságos gazdasági és társadalmi állapotok miatt egyre fenyegetőbbé váló regionális megosztottság okolható; ezért alternatív megközelítés kidolgozását kéri, amelynek alapját – a segítségnyújtás alternatív formáin keresztül – az emberek biztonságának kell képeznie;

| 72. | aggodalmának ad hangot az őrizet alatti kínzásról szóló beszámolók miatt, továbbá amiatt, hogy a civilszervezetek megfigyelőit továbbra sem engedik be a fogdákba; kéri, hogy az átláthatóság és a felügyelet fokozása érdekében tegyék lehetővé az ICRC és a nemzetközi megfigyelők bejutását a büntetés-végrehajtási intézetekbe; |
| --- | --- |

72.

aggodalmának ad hangot az őrizet alatti kínzásról szóló beszámolók miatt, továbbá amiatt, hogy a civilszervezetek megfigyelőit továbbra sem engedik be a fogdákba; kéri, hogy az átláthatóság és a felügyelet fokozása érdekében tegyék lehetővé az ICRC és a nemzetközi megfigyelők bejutását a büntetés-végrehajtási intézetekbe;

| 73. | ajánlja ezzel összefüggésben a tádzsik kormánynak, hogy tűzze ki célként az előrelépést a fent említett területeken, amely lehetővé teszi az ország átláthatóságra, kormányzásra vonatkozó és egyéb fontos, nemzetközi szervezetek által készített indexekben való rangsorolásának jelentős és tartós javítását; kéri az állami struktúrákon keresztüli uniós támogatás szigorú feltételekhez kötését; |
| --- | --- |

73.

ajánlja ezzel összefüggésben a tádzsik kormánynak, hogy tűzze ki célként az előrelépést a fent említett területeken, amely lehetővé teszi az ország átláthatóságra, kormányzásra vonatkozó és egyéb fontos, nemzetközi szervezetek által készített indexekben való rangsorolásának jelentős és tartós javítását; kéri az állami struktúrákon keresztüli uniós támogatás szigorú feltételekhez kötését;

| 74. | felhívja az Uniót, hogy megvalósíthatósági tanulmányok, technikai szakértelem és szükség esetén megfelelő EBB-kölcsönök révén mozdítsa elő kisebb vízerőművek létesítését a folyók mentén, valamint az egyéb megújuló energiaforrások használatára irányuló projekteket; |
| --- | --- |

74.

felhívja az Uniót, hogy megvalósíthatósági tanulmányok, technikai szakértelem és szükség esetén megfelelő EBB-kölcsönök révén mozdítsa elő kisebb vízerőművek létesítését a folyók mentén, valamint az egyéb megújuló energiaforrások használatára irányuló projekteket;

Türkmenisztán

| 75. | üdvözli a politikai, gazdasági, szociális és oktatási témában elfogadott jogszabályokat, de hangsúlyozza, hogy ezeket átfogó végrehajtási intézkedéseknek kell követniük; ezzel összefüggésben sürgeti a Tanácsot és a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy ösztönözzék a türkmén hatóságokat az új jogszabályok maradéktalan végrehajtására és a nemzetközi és regionális szervezetekhez való aktívabb közeledésre; |
| --- | --- |

75.

üdvözli a politikai, gazdasági, szociális és oktatási témában elfogadott jogszabályokat, de hangsúlyozza, hogy ezeket átfogó végrehajtási intézkedéseknek kell követniük; ezzel összefüggésben sürgeti a Tanácsot és a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy ösztönözzék a türkmén hatóságokat az új jogszabályok maradéktalan végrehajtására és a nemzetközi és regionális szervezetekhez való aktívabb közeledésre;

| 76. | kéri az Európai Parlament által 2008 februárjában szabott feltételek, különösen a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága szabad és korlátlan belépésére, az összes politikai okból vagy meggyőződése miatt bebörtönzött személy szabadon bocsátására, az utazás kormány általi akadályozásának felszámolására, valamint a nem kormányzati szervezetek országban való szabad működésének lehetővé tételére vonatkozó feltételek maradéktalan teljesítését; úgy véli, hogy ezeket a feltételeket teljesíteni kell ahhoz, hogy Türkmenisztán megfeleljen az általa ratifikált nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

76.

kéri az Európai Parlament által 2008 februárjában szabott feltételek, különösen a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága szabad és korlátlan belépésére, az összes politikai okból vagy meggyőződése miatt bebörtönzött személy szabadon bocsátására, az utazás kormány általi akadályozásának felszámolására, valamint a nem kormányzati szervezetek országban való szabad működésének lehetővé tételére vonatkozó feltételek maradéktalan teljesítését; úgy véli, hogy ezeket a feltételeket teljesíteni kell ahhoz, hogy Türkmenisztán megfeleljen az általa ratifikált nemzetközi normáknak;

| 77. | különösen aggódik amiatt, hogy a jelenlegi hatóságok módszeresen elnyomó politikát alkalmaznak az ellenzék valamennyi formájára, a független nem kormányzati szervezetekre és az emberi jogi aktivistákra; különösen sajnálatraméltónak tartja, hogy Türkmenisztánban lehetetlennek bizonyult a civil társadalommal való párbeszéd; |
| --- | --- |

77.

különösen aggódik amiatt, hogy a jelenlegi hatóságok módszeresen elnyomó politikát alkalmaznak az ellenzék valamennyi formájára, a független nem kormányzati szervezetekre és az emberi jogi aktivistákra; különösen sajnálatraméltónak tartja, hogy Türkmenisztánban lehetetlennek bizonyult a civil társadalommal való párbeszéd;

Üzbegisztán

| 78. | tudomásul veszi a 2009 októberében tartott Európai Tanács következtetéseit, amelyek megszüntették az Üzbegisztánnal szemben alkalmazott összes szankciót és igazolták az Unió abbéli szándékát, hogy az országgal folytatott kapcsolatait teljes körűen megerősíti; emlékeztet arra, hogy a kötelezettségvállalás szintje attól függ, hogy Üzbegisztán milyen előrelépést tesz az emberi jogok, a demokratizálás és a jogállamiság, valamint a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén, és elvárja, hogy az EKSZ és a Tanács dolgozza ki az Üzbegisztán iránti kritikus, feltételekhez kötött és következetes európai kötelezettségvállalás politikáját; |
| --- | --- |

78.

tudomásul veszi a 2009 októberében tartott Európai Tanács következtetéseit, amelyek megszüntették az Üzbegisztánnal szemben alkalmazott összes szankciót és igazolták az Unió abbéli szándékát, hogy az országgal folytatott kapcsolatait teljes körűen megerősíti; emlékeztet arra, hogy a kötelezettségvállalás szintje attól függ, hogy Üzbegisztán milyen előrelépést tesz az emberi jogok, a demokratizálás és a jogállamiság, valamint a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén, és elvárja, hogy az EKSZ és a Tanács dolgozza ki az Üzbegisztán iránti kritikus, feltételekhez kötött és következetes európai kötelezettségvállalás politikáját;

| 79. | ismételten aggodalmát fejezi ki a gyermekkényszermunka alkalmazása miatt, különösen a mezőgazdaság terén; tudomásul veszi az ILO, a munkavállalók képviselői, a munkaadók és a nem kormányzati szervezetek aggodalmát a gyermekkényszermunka államilag jóváhagyott jelenlegi alkalmazásával kapcsolatban Üzbegisztán gyapotágazatában; arra ösztönzi az üzbég hatóságokat, hogy működjenek együtt az ILO-val, és biztosítsanak az ILO számára szabad belépést a gyapotbetakarítás helyszíni ellenőrzéséhez, valamint dolgozzanak ki hatékony politikákat a gyermekkényszermunka végleges felszámolására, ezeket pedig hajtsák végre és ellenőrizzék; felszólítja az Európai Uniót, hogy támogassa Üzbegisztán kormányának e területen tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

79.

ismételten aggodalmát fejezi ki a gyermekkényszermunka alkalmazása miatt, különösen a mezőgazdaság terén; tudomásul veszi az ILO, a munkavállalók képviselői, a munkaadók és a nem kormányzati szervezetek aggodalmát a gyermekkényszermunka államilag jóváhagyott jelenlegi alkalmazásával kapcsolatban Üzbegisztán gyapotágazatában; arra ösztönzi az üzbég hatóságokat, hogy működjenek együtt az ILO-val, és biztosítsanak az ILO számára szabad belépést a gyapotbetakarítás helyszíni ellenőrzéséhez, valamint dolgozzanak ki hatékony politikákat a gyermekkényszermunka végleges felszámolására, ezeket pedig hajtsák végre és ellenőrizzék; felszólítja az Európai Uniót, hogy támogassa Üzbegisztán kormányának e területen tett erőfeszítéseit;

| 80. | riasztónak tartja az üzbég hatóságok közelmúltban hozott azon döntését, hogy bezárják a Human Rights Watch taskenti irodáját, emlékezteti őket az EBESZ felé fennálló kötelezettségeikre, és felszólítja őket annak biztosítására, hogy a nemzeti és nemzetközi nem kormányzati szervezetek és ellenőrök akadálytalanul beléphessenek az országba, és ott ugyanígy működhessenek; |
| --- | --- |

80.

riasztónak tartja az üzbég hatóságok közelmúltban hozott azon döntését, hogy bezárják a Human Rights Watch taskenti irodáját, emlékezteti őket az EBESZ felé fennálló kötelezettségeikre, és felszólítja őket annak biztosítására, hogy a nemzeti és nemzetközi nem kormányzati szervezetek és ellenőrök akadálytalanul beléphessenek az országba, és ott ugyanígy működhessenek;

*

* *

| 81. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az EKSZ-nek, az Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének, valamint Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

81.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az EKSZ-nek, az Unió közép-ázsiai különleges képviselőjének, valamint Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/librairie/PDF/EU_CtrlAsia_EN-RU.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/central_asia/docs/progress_report_0609_en.pdf

(3)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st11/st11402.en10.pdf

(4)  HL C 184. E, 2009.8.6., 49. o.

(5)  HL C 81. E, 2011.3.15., 80. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0283.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0399.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0441.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0334.

(11)  HL L 386., 2006.12.29., 1. o.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/102 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/102

---

2011. december 15., csütörtökMunkahelyi biztonság és egészségvédelem

P7_TA(2011)0589

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007-2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről (2011/2147(INI))

2013/C 168 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, illetve 3. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, illetve 3. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 3., 6., 9., 20., 151., 152., 153., 154., 156., 159. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 3., 6., 9., 20., 151., 152., 153., 154., 156., 159. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 3., 27., 31., 32. és 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 3., 27., 31., 32. és 33. cikkére,

| — | tekintettel az 1996. május 3-i Európai Szociális Chartára, és különösen annak I. részére, valamint II. részének 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996. május 3-i Európai Szociális Chartára, és különösen annak I. részére, valamint II. részének 3. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet célkitűzéseiről és céljairól szóló, 1944. május 10-i Philadelphiai Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet célkitűzéseiről és céljairól szóló, 1944. május 10-i Philadelphiai Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területére vonatkozó ILO-egyezményekre és -ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területére vonatkozó ILO-egyezményekre és -ajánlásokra,

| — | tekintettel a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1);

| — | tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) és annak egyedi irányelveire (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) és annak egyedi irányelveire (2),

| — | tekintettel a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a gyakorlati megvalósításra vonatkozó jelentések egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a 89/391/EGK tanácsi irányelv, az abban említett egyedi irányelvek, valamint a 83/477/EGK, 91/383/EGK, 92/29/EGK és 94/33/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. június 20-i 2007/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyakorlati megvalósításra vonatkozó jelentések egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a 89/391/EGK tanácsi irányelv, az abban említett egyedi irányelvek, valamint a 83/477/EGK, 91/383/EGK, 92/29/EGK és 94/33/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2007. június 20-i 2007/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a kórházakban és az egészségügyben előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről a HOSPEEM és az EPSU között létrejött keretmegállapodás végrehajtásáról szóló, 2010. május 10-i 2010/32/EU tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kórházakban és az egészségügyben előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről a HOSPEEM és az EPSU között létrejött keretmegállapodás végrehajtásáról szóló, 2010. május 10-i 2010/32/EU tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című bizottsági közleményre (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című bizottsági közleményre (COM(2007)0062),

| — | tekintettel „Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában” című bizottsági közleményre (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában” című bizottsági közleményre (COM(2008)0412),

| — | tekintettel a szociális partnerek által elfogadott, a munkahelyi stresszről szóló megállapodás megvalósításáról szóló bizottsági jelentésre (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális partnerek által elfogadott, a munkahelyi stresszről szóló megállapodás megvalósításáról szóló bizottsági jelentésre (SEC(2011)0241),

| — | tekintettel az „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményre (COM(2010)2020), és annak fő célkitűzésére, amely a foglalkoztatási szint 75 %-osra növelése az évtized végére az Európai Unióban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményre (COM(2010)2020), és annak fő célkitűzésére, amely a foglalkoztatási szint 75 %-osra növelése az évtized végére az Európai Unióban,

| — | tekintettel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elősegítéséről szóló, 2005. február 24-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi biztonság és egészségvédelem elősegítéséről szóló, 2005. február 24-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, vér útján terjedő fertőzéssel szembeni védelméről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai egészségügyi dolgozóknak a tűszúrás által okozott sérülésekből adódó, vér útján terjedő fertőzéssel szembeni védelméről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007-2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007-2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2009. március 26-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2009. március 26-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az aktív időskor európai évéről (2012) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2011. július 7-i álláspontjára (2012) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív időskor európai évéről (2012) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2011. július 7-i álláspontjára (2012) (11),

| — | tekintettel az Európai Bizottság szolgálatainak 2011. április 24-i, „Az egészség és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007-2012 közötti európai stratégia középtávú értékelése” című munkadokumentumára (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság szolgálatainak 2011. április 24-i, „Az egészség és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007-2012 közötti európai stratégia középtávú értékelése” című munkadokumentumára (SEC(2011)0547),

| — | tekintettel a munkahelyen történő zaklatásról szóló, 2001. szeptember 20-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyen történő zaklatásról szóló, 2001. szeptember 20-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0409/2011) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0409/2011)

| A. | mivel az egészséghez fűződő jog alapvető jog, és mivel minden munkavállalóra kiterjednek az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételeket garantáló jogi biztosítékok; |
| --- | --- |

A.

mivel az egészséghez fűződő jog alapvető jog, és mivel minden munkavállalóra kiterjednek az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételeket garantáló jogi biztosítékok;

| B. | mivel az Európa 2020 stratégia célja, hogy a népesség 20–64 éves korú csoportjában 2020-ra 75 % legyen a foglalkoztatási arány, a nők, a fiatalok, az idősebb munkavállalók, a kevésbé képzett személyek és a legális bevándorlók foglalkoztatásának elősegítésével, valamint hogy növelje a társadalmi kohéziót; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európa 2020 stratégia célja, hogy a népesség 20–64 éves korú csoportjában 2020-ra 75 % legyen a foglalkoztatási arány, a nők, a fiatalok, az idősebb munkavállalók, a kevésbé képzett személyek és a legális bevándorlók foglalkoztatásának elősegítésével, valamint hogy növelje a társadalmi kohéziót;

| C. | mivel a technológiai fejlődés, illetve a gazdasági és társadalmi viszonyok változása folyamatosan módosítják a munkahelyeket és a munkahelyi gyakorlatokat, és mivel a magas szintű munkahelyi egészségvédelem és biztonság biztosítása érdekében gyors politikai, közigazgatási és műszaki válaszokra van elengedhetetlenül szükség; |
| --- | --- |

C.

mivel a technológiai fejlődés, illetve a gazdasági és társadalmi viszonyok változása folyamatosan módosítják a munkahelyeket és a munkahelyi gyakorlatokat, és mivel a magas szintű munkahelyi egészségvédelem és biztonság biztosítása érdekében gyors politikai, közigazgatási és műszaki válaszokra van elengedhetetlenül szükség;

| D. | mivel a kockázatmegelőzés elengedhetetlen a munkával összefüggő balesetek és megbetegedések arányának csökkentése érdekében; mivel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság megfelelő kezelése pozitív hatást gyakorol mind nemzeti, mind európai szinten, továbbá a vállalkozásokra is; |
| --- | --- |

D.

mivel a kockázatmegelőzés elengedhetetlen a munkával összefüggő balesetek és megbetegedések arányának csökkentése érdekében; mivel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság megfelelő kezelése pozitív hatást gyakorol mind nemzeti, mind európai szinten, továbbá a vállalkozásokra is;

| E. | mivel a munkavállalók tekintetében alkalmazott megfelelő megelőzés elősegíti a jólétet, a munkaminőséget és a termelékenységet; mivel a foglalkozási megbetegedések és a munkahelyi balesetek költségei a vállalkozások és a társadalombiztosítás számára becslések szerint a GDP 5,9 %-ának (13) megfelelő kiadást jelentenek; |
| --- | --- |

E.

mivel a munkavállalók tekintetében alkalmazott megfelelő megelőzés elősegíti a jólétet, a munkaminőséget és a termelékenységet; mivel a foglalkozási megbetegedések és a munkahelyi balesetek költségei a vállalkozások és a társadalombiztosítás számára becslések szerint a GDP 5,9 %-ának (13) megfelelő kiadást jelentenek;

| F. | mivel a munkaerőhiány miatt kívánatos az idősebb munkavállalók aktív munkában töltött idejének meghosszabbítása, és mivel a közeljövőben a munkahelyi egészséget és biztonságot szolgáló intézkedéseknek kell hatályba lépniük; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkaerőhiány miatt kívánatos az idősebb munkavállalók aktív munkában töltött idejének meghosszabbítása, és mivel a közeljövőben a munkahelyi egészséget és biztonságot szolgáló intézkedéseknek kell hatályba lépniük;

| G. | mivel a fiatal munkavállalók védelme lehetővé teszi azoknak a munkával összefüggő egészségügyi problémáknak az elkerülését, amelyek az élet során később jelennek meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a fiatal munkavállalók védelme lehetővé teszi azoknak a munkával összefüggő egészségügyi problémáknak az elkerülését, amelyek az élet során később jelennek meg;

| H. | mivel a szolgáltatási ágazatban a fiatal munkavállalókra és a nőkre nem kellően terjednek ki a reintegrációs és a munka megtartására irányuló politikák (14); |
| --- | --- |

H.

mivel a szolgáltatási ágazatban a fiatal munkavállalókra és a nőkre nem kellően terjednek ki a reintegrációs és a munka megtartására irányuló politikák (14);

| I. | mivel a munka alvállalkozónak történő kiadására és ideiglenes munkaerőre építő kiszervezése olykor alacsonyan képzett vagy nem bejelentett munkaerő alkalmazásával járhat és lazább munkakapcsolatokat eredményezhet, ami megnehezíti a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági (OHS) rendelkezésekkel kapcsolatos felelősség megállapítását; |
| --- | --- |

I.

mivel a munka alvállalkozónak történő kiadására és ideiglenes munkaerőre építő kiszervezése olykor alacsonyan képzett vagy nem bejelentett munkaerő alkalmazásával járhat és lazább munkakapcsolatokat eredményezhet, ami megnehezíti a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági (OHS) rendelkezésekkel kapcsolatos felelősség megállapítását;

| J. | mivel a 89/391/EGK keretirányelv a munkáltatókra helyezi annak felelősségét, hogy olyan szisztematikus megelőző politikákat hozzanak létre, amelyek kiterjednek valamennyi kockázatra a munkavállaló jogállásától függetlenül, valamint hogy biztosítsák, hogy a munkavállalók ne szenvedjenek kárt a foglalkoztatással összefüggésben, beleértve a munkahelyi zaklatás hatásait is; |
| --- | --- |

J.

mivel a 89/391/EGK keretirányelv a munkáltatókra helyezi annak felelősségét, hogy olyan szisztematikus megelőző politikákat hozzanak létre, amelyek kiterjednek valamennyi kockázatra a munkavállaló jogállásától függetlenül, valamint hogy biztosítsák, hogy a munkavállalók ne szenvedjenek kárt a foglalkoztatással összefüggésben, beleértve a munkahelyi zaklatás hatásait is;

| K. | mivel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén az európai vállalkozások aggodalmának legfőbb okai a munkával összefüggő balesetek, a váz- és izomrendszeri megbetegedések (MSD) és a stressz (15); |
| --- | --- |

K.

mivel a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén az európai vállalkozások aggodalmának legfőbb okai a munkával összefüggő balesetek, a váz- és izomrendszeri megbetegedések (MSD) és a stressz (15);

| L. | mivel az EU 2020 stratégia a 20 és 64 év közötti népesség tekintetében 75 %-os általános foglalkoztatási rátát céloz meg; mivel a krónikus vagy elhúzódó megbetegedésben szenvedő munkavállalók gyakran nem térnek vissza a munkaerőpiacra, noha ezt egészségi állapotuk lehetővé tenné, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU 2020 stratégia a 20 és 64 év közötti népesség tekintetében 75 %-os általános foglalkoztatási rátát céloz meg; mivel a krónikus vagy elhúzódó megbetegedésben szenvedő munkavállalók gyakran nem térnek vissza a munkaerőpiacra, noha ezt egészségi állapotuk lehetővé tenné,

| M. | mivel a munkával kapcsolatos olyan egészségügyi problémák, mint például a váz- és izomrendszeri megbetegedések (MSD) és a pszichoszociális kockázatok hatása egyre nő; |
| --- | --- |

M.

mivel a munkával kapcsolatos olyan egészségügyi problémák, mint például a váz- és izomrendszeri megbetegedések (MSD) és a pszichoszociális kockázatok hatása egyre nő;

| N. | mivel a pszichoszociális kockázatok alatt a munkahelyi stresszel, a szimbolikus erőszakkal és a munkahelyi zaklatással összefüggő kockázatokat kell érteni; mivel a stressz a munkahely bizonytalanságával, morális konfliktusokkal, a munka rossz szervezésével (például a határidők jelentette nyomással vagy a többletmunkával), az ügyféllel történt konfliktusos kapcsolattal, a munkahelyi támogatás hiányával, a munkakapcsolatok bizonytalan jellegével, valamint a szakmai és a magánélet közti egyensúly megbomlásával függ össze, |
| --- | --- |

N.

mivel a pszichoszociális kockázatok alatt a munkahelyi stresszel, a szimbolikus erőszakkal és a munkahelyi zaklatással összefüggő kockázatokat kell érteni; mivel a stressz a munkahely bizonytalanságával, morális konfliktusokkal, a munka rossz szervezésével (például a határidők jelentette nyomással vagy a többletmunkával), az ügyféllel történt konfliktusos kapcsolattal, a munkahelyi támogatás hiányával, a munkakapcsolatok bizonytalan jellegével, valamint a szakmai és a magánélet közti egyensúly megbomlásával függ össze,

| O. | mivel az EU-ban öregszik a népesség, a szakmai élet egyre inkább meghosszabbodik és igény van a jó egészségben eltöltött, várható élettartam emelkedésének biztosítására; mivel a társadalmi és foglalkozási kategóriákra vonatkozó várható élettartam és a munka nehézségi foka között egyenlőtlenségek vannak; mivel a váz- és izomrendszeri megbetegedéseken (MSD) túlmenően az 55 évnél idősebb munkavállalók különösen érzékenyek a rákos megbetegedésekre, a szívbetegségekre, a légzőszervi betegségekre és az alvászavarra (16); |
| --- | --- |

O.

mivel az EU-ban öregszik a népesség, a szakmai élet egyre inkább meghosszabbodik és igény van a jó egészségben eltöltött, várható élettartam emelkedésének biztosítására; mivel a társadalmi és foglalkozási kategóriákra vonatkozó várható élettartam és a munka nehézségi foka között egyenlőtlenségek vannak; mivel a váz- és izomrendszeri megbetegedéseken (MSD) túlmenően az 55 évnél idősebb munkavállalók különösen érzékenyek a rákos megbetegedésekre, a szívbetegségekre, a légzőszervi betegségekre és az alvászavarra (16);

| P. | mivel az éjszakai munkával járó szakmákat gyakorló munkavállalók időbeosztásában nincs szabályosság, ami gyakran olyan zavarokat idéz elő, amelyek foglalkozási megbetegedéseket válthatnak ki; |
| --- | --- |

P.

mivel az éjszakai munkával járó szakmákat gyakorló munkavállalók időbeosztásában nincs szabályosság, ami gyakran olyan zavarokat idéz elő, amelyek foglalkozási megbetegedéseket válthatnak ki;

| Q. | mivel évente 168 000 európai polgár hal meg munkával kapcsolatos balesetben vagy betegségben (17), és 7 millió sérül meg balesetben, és mivel nincs még lehetőség az új technológiák és új foglalkoztatási formák alkalmazásához kapcsolódó balesetek hatásának pontos értékelésére; |
| --- | --- |

Q.

mivel évente 168 000 európai polgár hal meg munkával kapcsolatos balesetben vagy betegségben (17), és 7 millió sérül meg balesetben, és mivel nincs még lehetőség az új technológiák és új foglalkoztatási formák alkalmazásához kapcsolódó balesetek hatásának pontos értékelésére;

| R. | mivel nem nyert bizonyítást, hogy összefüggés lenne a balesetek száma és a vállalkozások mérete között; mivel azonban ilyen összefüggés áll fenn az alkalmazott termelési mód és az ágazat vonatkozásában, amelyben az adott vállalkozás tevékenykedik, és az összefüggés az olyan ágazatokban a legszorosabb, amelyekre főleg a kézi munkavégzés és az ember és gép közötti szoros kapcsolat jellemző; |
| --- | --- |

R.

mivel nem nyert bizonyítást, hogy összefüggés lenne a balesetek száma és a vállalkozások mérete között; mivel azonban ilyen összefüggés áll fenn az alkalmazott termelési mód és az ágazat vonatkozásában, amelyben az adott vállalkozás tevékenykedik, és az összefüggés az olyan ágazatokban a legszorosabb, amelyekre főleg a kézi munkavégzés és az ember és gép közötti szoros kapcsolat jellemző;

| S. | mivel a technológiai fejlődés olyan újabb kockázatokat rejt magában a munkavállalók egészsége és biztonsága szempontjából, amelyeket értékelni kell; |
| --- | --- |

S.

mivel a technológiai fejlődés olyan újabb kockázatokat rejt magában a munkavállalók egészsége és biztonsága szempontjából, amelyeket értékelni kell;

| T. | mivel a munkavégzéshez kapcsolódóan a különböző rákos megbetegedések jelentik az elsődleges halálokot, az ér- és szívrendszeri, valamint légzőszervi betegségek pedig a másodikat, miközben munkahelyi balesetek miatt elhanyagolható számú elhalálozásra kerül sor (18); |
| --- | --- |

T.

mivel a munkavégzéshez kapcsolódóan a különböző rákos megbetegedések jelentik az elsődleges halálokot, az ér- és szívrendszeri, valamint légzőszervi betegségek pedig a másodikat, miközben munkahelyi balesetek miatt elhanyagolható számú elhalálozásra kerül sor (18);

| U. | mivel a nők a munka típusától függetlenül több, a munkával kapcsolatos egészségügyi problémáról számolnak be, mint a férfiak (19); ezért a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések a nemek közötti különbségen és az életcikluson alapuló megközelítést igényelnek, |
| --- | --- |

U.

mivel a nők a munka típusától függetlenül több, a munkával kapcsolatos egészségügyi problémáról számolnak be, mint a férfiak (19); ezért a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések a nemek közötti különbségen és az életcikluson alapuló megközelítést igényelnek,

| V. | mivel a nőket egyformán, ha nem súlyosabban érintik a váz- és izomrendszeri megbetegedések, még akkor is, ha a szolgáltatási szektorban dolgoznak; |
| --- | --- |

V.

mivel a nőket egyformán, ha nem súlyosabban érintik a váz- és izomrendszeri megbetegedések, még akkor is, ha a szolgáltatási szektorban dolgoznak;

| W. | mivel az idősödő nőket különösen veszélyeztetik az életkorral összefüggő megbetegedések, amelyekkel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikákban megfelelően foglalkozni kell; |
| --- | --- |

W.

mivel az idősödő nőket különösen veszélyeztetik az életkorral összefüggő megbetegedések, amelyekkel a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikákban megfelelően foglalkozni kell;

| X. | mivel a környezetszennyezés és a munkakörnyezetben jelenlévő kockázati tényezők által a leendő szülőre és a magzatra gyakorolt hatásokhoz esetlegesen kapcsolódó egészségügyi problémák veszélyeztethetik a nemzőképességet; |
| --- | --- |

X.

mivel a környezetszennyezés és a munkakörnyezetben jelenlévő kockázati tényezők által a leendő szülőre és a magzatra gyakorolt hatásokhoz esetlegesen kapcsolódó egészségügyi problémák veszélyeztethetik a nemzőképességet;

A stratégia középtávú értékelése

| 1. | emlékeztet arra, hogy az európai egészségügyi és munkabiztonsági referenciakeret (OHS) önmagában nem teszi lehetővé a munkafeltételek automatikus javítását, mivel kulcsfontosságú a munkavállalói részvétel útján történő megfelelő helyszíni végrehajtás, a háromoldalú párbeszéd-mechanizmusok, az adatgyűjtés és -terjesztés, a figyelemfelkeltő kampányok, valamint a képzési és tájékoztatási szolgáltatások hálózatba szervezése és a jogszabályok tagállami alkalmazásának ellenőrzése; felkéri a Bizottságot, hogy a jogszabálysértések megállapítása esetén járjon el gyors ütemben, és szükség esetén erősítse meg a szankciókat; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az európai egészségügyi és munkabiztonsági referenciakeret (OHS) önmagában nem teszi lehetővé a munkafeltételek automatikus javítását, mivel kulcsfontosságú a munkavállalói részvétel útján történő megfelelő helyszíni végrehajtás, a háromoldalú párbeszéd-mechanizmusok, az adatgyűjtés és -terjesztés, a figyelemfelkeltő kampányok, valamint a képzési és tájékoztatási szolgáltatások hálózatba szervezése és a jogszabályok tagállami alkalmazásának ellenőrzése; felkéri a Bizottságot, hogy a jogszabálysértések megállapítása esetén járjon el gyors ütemben, és szükség esetén erősítse meg a szankciókat;

| 2. | emlékeztet rá, hogy a 2007–2012 közötti közösségi stratégia fő céljai között szerepel mind az uniós jog megfelelő alkalmazásának garantálása, mind a meglévő jogszabályok fejlesztése és egyszerűsítése, többek között nem kötelező erejű eszközök alkalmazása révén; emlékeztet továbbá arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4. cikke értelmében a foglalkoztatás és a közegészségügy területén az Európai Unió csak a tagállamokkal megosztott hatáskörrel rendelkezik, és hogy a Bizottság 2007-es közleményében a nemzeti stratégiák kidolgozásának és végrehajtásának fontosságát hangsúlyozta; következésképp továbbra is hangsúlyozza, hogy az európai szabályozást koherens módon a társadalmi változásokhoz kell igazítani, és mellőzni kell a felesleges európai szintű jogalkotást; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet rá, hogy a 2007–2012 közötti közösségi stratégia fő céljai között szerepel mind az uniós jog megfelelő alkalmazásának garantálása, mind a meglévő jogszabályok fejlesztése és egyszerűsítése, többek között nem kötelező erejű eszközök alkalmazása révén; emlékeztet továbbá arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4. cikke értelmében a foglalkoztatás és a közegészségügy területén az Európai Unió csak a tagállamokkal megosztott hatáskörrel rendelkezik, és hogy a Bizottság 2007-es közleményében a nemzeti stratégiák kidolgozásának és végrehajtásának fontosságát hangsúlyozta; következésképp továbbra is hangsúlyozza, hogy az európai szabályozást koherens módon a társadalmi változásokhoz kell igazítani, és mellőzni kell a felesleges európai szintű jogalkotást;

| 3. | sajnálattal tölti el, hogy 2009-ben több tagállam nem az uniós stratégia három prioritására összpontosította nemzeti stratégiáját: ezek a munkahelyi stressz és a kiégés, RSI, valamint az új kockázatokra vonatkozó kutatás és rendszeres adatgyűjtés; úgy véli, hogy a nemzeti stratégiáknak több erőfeszítést és eszközt kell fordítaniuk a megelőzésre; |
| --- | --- |

3.

sajnálattal tölti el, hogy 2009-ben több tagállam nem az uniós stratégia három prioritására összpontosította nemzeti stratégiáját: ezek a munkahelyi stressz és a kiégés, RSI, valamint az új kockázatokra vonatkozó kutatás és rendszeres adatgyűjtés; úgy véli, hogy a nemzeti stratégiáknak több erőfeszítést és eszközt kell fordítaniuk a megelőzésre;

| 4. | úgy véli, hogy a nemzeti stratégiák kidolgozása, elfogadása és végrehajtása során figyelembe kell venni az egyes tagállamok sajátos helyzetét, és a munkahelyi balesetek által leginkább sújtott ágazatokra és vállalatokra kell összpontosítani; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a nemzeti stratégiák kidolgozása, elfogadása és végrehajtása során figyelembe kell venni az egyes tagállamok sajátos helyzetét, és a munkahelyi balesetek által leginkább sújtott ágazatokra és vállalatokra kell összpontosítani;

| 5. | úgy véli, hogy mind európai, mind nemzeti szinten össze kell hangolni az OHS-politikákat, és azokat be kell építeni az olyan, egyéb közpolitikákba, mint az egészség-, foglalkoztatás-, ipar-, kutatás-, környezet-, közlekedés-, közúti közlekedésbiztonsági, oktatás-, energia-, regionális fejlesztés-, közbeszerzési és belső piaci politika; a női munkavállalókat érintő sajátos kockázatok jobb tükrözése érdekében szükséges a nemi szempontok általános érvényesítése valamennyi politikában; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy mind európai, mind nemzeti szinten össze kell hangolni az OHS-politikákat, és azokat be kell építeni az olyan, egyéb közpolitikákba, mint az egészség-, foglalkoztatás-, ipar-, kutatás-, környezet-, közlekedés-, közúti közlekedésbiztonsági, oktatás-, energia-, regionális fejlesztés-, közbeszerzési és belső piaci politika; a női munkavállalókat érintő sajátos kockázatok jobb tükrözése érdekében szükséges a nemi szempontok általános érvényesítése valamennyi politikában;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a vállalkozás jó hírén és a gazdasági tényezőkön kívül a jogi követelmények és a munkavállalói követelések jelentik azon két, igen fontos tényezőt, amelyek a munkáltatókat intézkedések elfogadására ösztönözhetik; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a vállalkozás jó hírén és a gazdasági tényezőkön kívül a jogi követelmények és a munkavállalói követelések jelentik azon két, igen fontos tényezőt, amelyek a munkáltatókat intézkedések elfogadására ösztönözhetik;

| 7. | fontosnak tartja, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése során fokozottabb mértékben vegyék figyelembe a biztonsági szinteket és a balesetek megelőzésére irányuló gyakorlatokat; |
| --- | --- |

7.

fontosnak tartja, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése során fokozottabb mértékben vegyék figyelembe a biztonsági szinteket és a balesetek megelőzésére irányuló gyakorlatokat;

| 8. | úgy véli, hogy a vegyi kockázatokkal kapcsolatos európai politikának, a munkával összefüggésbe hozható rákos megbetegedések megelőzésének, valamint a nemzőképesség védelmének nagyra törőbbnek kell lennie, illetve élénkebben kellene reagálnia; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a vegyi kockázatokkal kapcsolatos európai politikának, a munkával összefüggésbe hozható rákos megbetegedések megelőzésének, valamint a nemzőképesség védelmének nagyra törőbbnek kell lennie, illetve élénkebben kellene reagálnia;

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a REACH-et maradéktalanul végre kell hajtani, illetve hogy nagyobb szinergiára van szükség az OHS-politikák és a REACH-politikák között mind európai szinten, mind a különböző tagállamok szintjén; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a REACH-et maradéktalanul végre kell hajtani, illetve hogy nagyobb szinergiára van szükség az OHS-politikák és a REACH-politikák között mind európai szinten, mind a különböző tagállamok szintjén;

| 10. | kéri, hogy a következő európai stratégia mérhetőbb célokat határozzon meg kötelező érvényű menetrendekkel és időszakos értékeléssel együtt; támogatja, hogy az ILO ajánlásának megfelelően kötelezővé váljon az a célkitűzés, hogy minden 10 000 munkavállalóra jusson egy ellenőr; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy a következő európai stratégia mérhetőbb célokat határozzon meg kötelező érvényű menetrendekkel és időszakos értékeléssel együtt; támogatja, hogy az ILO ajánlásának megfelelően kötelezővé váljon az a célkitűzés, hogy minden 10 000 munkavállalóra jusson egy ellenőr;

| 11. | megjegyzi, hogy a gazdasági válság által előidézett megszorító intézkedések nem jelenthetik a munkahelyi egészségvédelem és biztonság elhanyagolását, és hangsúlyozza, hogy a megszorító költségvetések kialakítása és a szociális kiadások csökkentése nem történhet a munkahelyi biztonság és egészség javítását célzó intézkedések kárára; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a gazdasági válság által előidézett megszorító intézkedések nem jelenthetik a munkahelyi egészségvédelem és biztonság elhanyagolását, és hangsúlyozza, hogy a megszorító költségvetések kialakítása és a szociális kiadások csökkentése nem történhet a munkahelyi biztonság és egészség javítását célzó intézkedések kárára;

| 12. | úgy véli, hogy a hatások, amelyeket a válság gyakorol a gazdaságra és az egyes tagállamokban megfigyelhető súlyos gazdasági visszaesés nem szolgálhatnak ürügyként a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok kevésbé körültekintő alkalmazására, és nem veszélyeztethetik a szakmai kockázat-megelőzési politikákat; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a hatások, amelyeket a válság gyakorol a gazdaságra és az egyes tagállamokban megfigyelhető súlyos gazdasági visszaesés nem szolgálhatnak ürügyként a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok kevésbé körültekintő alkalmazására, és nem veszélyeztethetik a szakmai kockázat-megelőzési politikákat;

| 13. | úgy véli, hogy a tagállamoknak és a vállalkozásoknak többet kell beruházniuk kockázatmegelőzési politikákba, és garantálniuk kell a munkavállalók abban való részvételét; úgy véli, hogy a befektetés megtérülését a munkatermelékenység növekedése, a vállalkozások versenyképességének fokozása és a társadalombiztosítási költségek csökkenése biztosítaná, és hogy ezenfelül ez lehetővé teszi a szociális védelmi rendszerek életképességének biztosítását; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a tagállamoknak és a vállalkozásoknak többet kell beruházniuk kockázatmegelőzési politikákba, és garantálniuk kell a munkavállalók abban való részvételét; úgy véli, hogy a befektetés megtérülését a munkatermelékenység növekedése, a vállalkozások versenyképességének fokozása és a társadalombiztosítási költségek csökkenése biztosítaná, és hogy ezenfelül ez lehetővé teszi a szociális védelmi rendszerek életképességének biztosítását;

| 14. | úgy véli, hogy a ténylegesen hatékony balesetmegelőzésnek már a tervezési szakasztól el kell kezdődnie, annak biztosítása érdekében, hogy az innováció révén a termék és a teljes gyártási szakasz biztonságosabb legyen; ezért felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék az ezzel kapcsolatos kutatásokat; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a ténylegesen hatékony balesetmegelőzésnek már a tervezési szakasztól el kell kezdődnie, annak biztosítása érdekében, hogy az innováció révén a termék és a teljes gyártási szakasz biztonságosabb legyen; ezért felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és ösztönözzék az ezzel kapcsolatos kutatásokat;

| 15. | úgy véli, hogy a munkabiztonsági kérdés megoldásához olyan, kétszintű stratégia megvalósítására van szükség, amely a környezeti kockázatok leküzdésére irányul, ugyanakkor kísérletet tesz a pszichoszociális munkakörnyezet javítására; úgy véli, hogy egy ilyen stratégia sikerének záloga a munkavállalók, illetve a szociális partnerek nemzeti, helyi és munkahelyi szinten való bevonása e stratégiába; felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa és fokozza a szociális partnerekkel folytatott párbeszédet és konzultációt a konkrét ügyekkel kapcsolatos közös és összehangolt fellépés céljából; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a munkabiztonsági kérdés megoldásához olyan, kétszintű stratégia megvalósítására van szükség, amely a környezeti kockázatok leküzdésére irányul, ugyanakkor kísérletet tesz a pszichoszociális munkakörnyezet javítására; úgy véli, hogy egy ilyen stratégia sikerének záloga a munkavállalók, illetve a szociális partnerek nemzeti, helyi és munkahelyi szinten való bevonása e stratégiába; felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa és fokozza a szociális partnerekkel folytatott párbeszédet és konzultációt a konkrét ügyekkel kapcsolatos közös és összehangolt fellépés céljából;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyi stresszt a termelékenység egyik jelentős akadályaként ismerik el Európában; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a munkavállalók körében egyre több a pszichoszociális problémáknak betudható betegség és baleset; emlékeztet a munkahelyi öngyilkosságok növekvő számára, valamint arra, hogy a munka körüli bizonytalanságnak tényleges hatása van a stresszre; sajnálattal tölti el a munkával kapcsolatos stresszről szóló 2004. október 8-i keretmegállapodás nem egységes alkalmazása az EU-n belül; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa e megállapodás valamennyi tagállamban való végrehajtását, és felhívja a szociális partnereket, hogy tegyenek többet azért, hogy a munkahelyi stresszel kapcsolatban felkeltsék a figyelmet, és növeljék az ismereteket a munkáltatók, a munkavállalók és képviselőik körében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyi stresszt a termelékenység egyik jelentős akadályaként ismerik el Európában; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a munkavállalók körében egyre több a pszichoszociális problémáknak betudható betegség és baleset; emlékeztet a munkahelyi öngyilkosságok növekvő számára, valamint arra, hogy a munka körüli bizonytalanságnak tényleges hatása van a stresszre; sajnálattal tölti el a munkával kapcsolatos stresszről szóló 2004. október 8-i keretmegállapodás nem egységes alkalmazása az EU-n belül; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa e megállapodás valamennyi tagállamban való végrehajtását, és felhívja a szociális partnereket, hogy tegyenek többet azért, hogy a munkahelyi stresszel kapcsolatban felkeltsék a figyelmet, és növeljék az ismereteket a munkáltatók, a munkavállalók és képviselőik körében;

| 17. | tudomásul veszi a nem bevett foglalkoztatási formák (ideiglenes munka, idénymunka, vasárnapi munka, félmunkaidő, távmunka) elterjedését, amelyek a munkavállalói védelem szempontjából célzottabb és egyedibb megközelítést igényelnek; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi a nem bevett foglalkoztatási formák (ideiglenes munka, idénymunka, vasárnapi munka, félmunkaidő, távmunka) elterjedését, amelyek a munkavállalói védelem szempontjából célzottabb és egyedibb megközelítést igényelnek;

| 18. | bírálja, hogy a Bizottság sem az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó közösségi stratégiában, sem annak középtávú értékelésében nem fordított elegendő figyelmet a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére; ezért támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem hatásvizsgálatának egyedi módszerei kerüljenek kidolgozásra a nemi szempontok figyelembevételével; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a munkával összefüggő halálos és nem halálos kimenetelű megbetegedésekre vonatkozó, nemek szerint bontott statisztikák közösségi szintű rendelkezésre állását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a megelőző politikákban és a kockázatértékelési módszerekben vegyék figyelembe a női munkavállalókat érintő sajátos kockázatokat; |
| --- | --- |

18.

bírálja, hogy a Bizottság sem az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó közösségi stratégiában, sem annak középtávú értékelésében nem fordított elegendő figyelmet a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére; ezért támogatja a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a munkahelyi biztonság és egészségvédelem hatásvizsgálatának egyedi módszerei kerüljenek kidolgozásra a nemi szempontok figyelembevételével; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a munkával összefüggő halálos és nem halálos kimenetelű megbetegedésekre vonatkozó, nemek szerint bontott statisztikák közösségi szintű rendelkezésre állását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a megelőző politikákban és a kockázatértékelési módszerekben vegyék figyelembe a női munkavállalókat érintő sajátos kockázatokat;

| 19. | úgy véli, hogy mivel évente átlagosan mintegy 1 %-kal kell növelni a foglalkoztatási szintet az Európai Unióban, kiemelt fontosságú az idősödő és/vagy a fogyatékossággal élő vagy fogyatékossá vált munkavállalók egészségvédelmének biztosítása, illetve a megváltozott állapotukhoz igazodó munkakörülmények kialakítása; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy mivel évente átlagosan mintegy 1 %-kal kell növelni a foglalkoztatási szintet az Európai Unióban, kiemelt fontosságú az idősödő és/vagy a fogyatékossággal élő vagy fogyatékossá vált munkavállalók egészségvédelmének biztosítása, illetve a megváltozott állapotukhoz igazodó munkakörülmények kialakítása;

| 20. | megjegyzi, hogy sem a köz-, sem a magánszféra nem készült fel igazán arra, hogy szembenézzen a demográfiai helyzettel és valós lehetőségnek tekintse több fogyatékossággal élő, hosszú távú egészségügyi problémákkal (krónikus betegségekkel) küzdő vagy csökkent munkaképességű személy alkalmazását; úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy a munkahelyek e munkavállalók számára hozzáférhetők és biztonságosak legyenek; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy sem a köz-, sem a magánszféra nem készült fel igazán arra, hogy szembenézzen a demográfiai helyzettel és valós lehetőségnek tekintse több fogyatékossággal élő, hosszú távú egészségügyi problémákkal (krónikus betegségekkel) küzdő vagy csökkent munkaképességű személy alkalmazását; úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy a munkahelyek e munkavállalók számára hozzáférhetők és biztonságosak legyenek;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság késlekedik a munkavállalók elektromágneses terek hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló új jogalkotási javaslat bemutatásával a 2004/40/EK irányelv végrehajtásának elhalasztása után, és a vonatkozó jogszabályok gyors megvalósítására szólít fel azok elfogadása után; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság késlekedik a munkavállalók elektromágneses terek hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló új jogalkotási javaslat bemutatásával a 2004/40/EK irányelv végrehajtásának elhalasztása után, és a vonatkozó jogszabályok gyors megvalósítására szólít fel azok elfogadása után;

| 22. | úgy véli, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás a biztonságosabb munkakörülmények megteremtésének, valamint a munkakörnyezet fejlesztésének is egyik fontos és hatékony eszköze, ezért úgy véli, hogy azt támogatni kell; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás a biztonságosabb munkakörülmények megteremtésének, valamint a munkakörnyezet fejlesztésének is egyik fontos és hatékony eszköze, ezért úgy véli, hogy azt támogatni kell;

| 23. | szükségesnek véli megerősíteni az EU, az ILO és a WHO közötti együttműködést annak érdekében, hogy megoldásokat találjanak az európai munkavállalók és a harmadik országok munkavállalói közötti „szociális versengésre”; |
| --- | --- |

23.

szükségesnek véli megerősíteni az EU, az ILO és a WHO közötti együttműködést annak érdekében, hogy megoldásokat találjanak az európai munkavállalók és a harmadik országok munkavállalói közötti „szociális versengésre”;

Statisztikai adatok gyűjtése

| 24. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a nemek kérdését és az életkort figyelembe vevő statisztikai módszereket kellene kifejlesztenie arra, hogy ne csak a balesetek szempontjából értékeljék a megelőzést, hanem a betegségek, valamint a vegyi, fizikai vagy biológiai anyagoknak és a munkaszervezés folytán veszélyes helyzeteknek kitett munkavállalók aránya szempontjából is; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a nemek kérdését és az életkort figyelembe vevő statisztikai módszereket kellene kifejlesztenie arra, hogy ne csak a balesetek szempontjából értékeljék a megelőzést, hanem a betegségek, valamint a vegyi, fizikai vagy biológiai anyagoknak és a munkaszervezés folytán veszélyes helyzeteknek kitett munkavállalók aránya szempontjából is;

| 25. | hangsúlyozza a nemi alapú intézkedések és az életciklus szempontú megközelítés fontosságát az egészségügyi problémák miatti előrehozott nyugdíjazás kockázatának megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a nemi alapú intézkedések és az életciklus szempontú megközelítés fontosságát az egészségügyi problémák miatti előrehozott nyugdíjazás kockázatának megszüntetése érdekében;

| 26. | hangsúlyozza az adatgyűjtéssel számos tagállamban járó nehézségeket; kéri, hogy az EU-OSHA és az Eurofound (Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért) ügynökség munkáját erősítsék meg és eredményeit széles körben terjesszék; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza az adatgyűjtéssel számos tagállamban járó nehézségeket; kéri, hogy az EU-OSHA és az Eurofound (Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért) ügynökség munkáját erősítsék meg és eredményeit széles körben terjesszék;

| 27. | kéri, hogy az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) gyűjtse össze a rákkeltő anyagoknak való kitettség nemzeti mutatóit, és tekintse át a különösen sérülékeny munkavállalók kitettségére vonatkozó ismeretanyagot; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) gyűjtse össze a rákkeltő anyagoknak való kitettség nemzeti mutatóit, és tekintse át a különösen sérülékeny munkavállalók kitettségére vonatkozó ismeretanyagot;

| 28. | hangsúlyozza az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség és az Európai Bizottság különleges bizottságai – így például a vezető munkaügyi felügyelők bizottsága és a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság – közötti együttműködés fontosságát a jobb eredmények elérése és javaslatok benyújtása érdekében; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség és az Európai Bizottság különleges bizottságai – így például a vezető munkaügyi felügyelők bizottsága és a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság – közötti együttműködés fontosságát a jobb eredmények elérése és javaslatok benyújtása érdekében;

| 29. | felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki egy, a 27 tagállamban közös egészségügyi mutatókon, definíciókon és epidemiológiai eszközökön alapuló európai programot a munkahelyi kockázatok figyelemmel kísérésére (különös tekintettel az izom- és vázrendszeri bántalmakra és a pszichoszociális problémákra); hangsúlyozza egy integrált megfigyelési rendszer kiépülésének fontosságát, amely egyaránt nyomon követi a munkavállalók munkahelyi pályafutását és a nyugdíjba vonult munkavállalók egészségi állapotát; |
| --- | --- |

29.

felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki egy, a 27 tagállamban közös egészségügyi mutatókon, definíciókon és epidemiológiai eszközökön alapuló európai programot a munkahelyi kockázatok figyelemmel kísérésére (különös tekintettel az izom- és vázrendszeri bántalmakra és a pszichoszociális problémákra); hangsúlyozza egy integrált megfigyelési rendszer kiépülésének fontosságát, amely egyaránt nyomon követi a munkavállalók munkahelyi pályafutását és a nyugdíjba vonult munkavállalók egészségi állapotát;

| 30. | megállapítja, hogy az EU-ban csökkent a munkabalesetek száma, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy ez mennyiben vezethető vissza a csökkenő foglalkoztatási rátára, illetve arra, hogy a szolgáltató szektor egyre nagyobb szerepet tölt be a gazdaságban; reméli, hogy az európai és nemzeti szinten megállapított célkitűzések és azok megvalósításának értékelése jobban figyelembe veszi majd ezen makrogazdasági dimenziót; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy az EU-ban csökkent a munkabalesetek száma, és kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy ez mennyiben vezethető vissza a csökkenő foglalkoztatási rátára, illetve arra, hogy a szolgáltató szektor egyre nagyobb szerepet tölt be a gazdaságban; reméli, hogy az európai és nemzeti szinten megállapított célkitűzések és azok megvalósításának értékelése jobban figyelembe veszi majd ezen makrogazdasági dimenziót;

| 31. | tudomásul veszi a Bizottság „Scoreboard 2009” elnevezésű projektjének eredményeit, amelyek képet adnak a tagállamok teljesítményéről; úgy véli, hogy annak a 2007-2012-es európai stratégia valamennyi területére ki kell terjednie; sajnálattal tölti el, hogy az adatok pontosságát és kimerítő voltát nem mindig pártatlan módon ellenőrzik és csak fakultatív alapon szolgáltatják őket; felszólítja a Bizottságot a megbízható és átfogó tagállami adatszolgáltatás, valamint annak biztosítására, hogy ezeket az adatokat nemzeti szinten független hatóságok ellenőrizzék; |
| --- | --- |

31.

tudomásul veszi a Bizottság „Scoreboard 2009” elnevezésű projektjének eredményeit, amelyek képet adnak a tagállamok teljesítményéről; úgy véli, hogy annak a 2007-2012-es európai stratégia valamennyi területére ki kell terjednie; sajnálattal tölti el, hogy az adatok pontosságát és kimerítő voltát nem mindig pártatlan módon ellenőrzik és csak fakultatív alapon szolgáltatják őket; felszólítja a Bizottságot a megbízható és átfogó tagállami adatszolgáltatás, valamint annak biztosítására, hogy ezeket az adatokat nemzeti szinten független hatóságok ellenőrizzék;

| 32. | bírálja, hogy nem minden tagállam határozott meg mérhető célokat nemzeti munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiáival kapcsolatban, és hogy a tagállamok nagy többsége nem határozott meg célértékeket a foglalkozási megbetegedések, a munkával kapcsolatos egészségügyi problémák és betegségek, a foglalkozási kockázati tényezők, valamint a nagykockázatú ágazatok tekintetében; felhívja a figyelmet arra, hogy sem a középtávú értékelés, sem a közösségi munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégia 2009-es eredménytáblája nem ad lényeges információkat arra vonatkozóan, hogy hol tartanak a tagállamok az uniós stratégia egyetlen számszerűsített célját illetően, amely a munkahelyi balesetek számának 25 %-os csökkentése 2012-ig; kéri, hogy a jövőbeni értékelési jelentések jobban mérjék fel, hogy a tagállamok a gyakorlatban milyen mértékben feleltek meg az uniós egészségvédelmi és biztonsági jogszabályoknak; |
| --- | --- |

32.

bírálja, hogy nem minden tagállam határozott meg mérhető célokat nemzeti munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiáival kapcsolatban, és hogy a tagállamok nagy többsége nem határozott meg célértékeket a foglalkozási megbetegedések, a munkával kapcsolatos egészségügyi problémák és betegségek, a foglalkozási kockázati tényezők, valamint a nagykockázatú ágazatok tekintetében; felhívja a figyelmet arra, hogy sem a középtávú értékelés, sem a közösségi munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégia 2009-es eredménytáblája nem ad lényeges információkat arra vonatkozóan, hogy hol tartanak a tagállamok az uniós stratégia egyetlen számszerűsített célját illetően, amely a munkahelyi balesetek számának 25 %-os csökkentése 2012-ig; kéri, hogy a jövőbeni értékelési jelentések jobban mérjék fel, hogy a tagállamok a gyakorlatban milyen mértékben feleltek meg az uniós egészségvédelmi és biztonsági jogszabályoknak;

| 33. | hangsúlyozza, hogy elsősorban az a fontos, hogy világosan meghatározzák a munkahelyi balesetet és a foglalkozási megbetegedést, az úton (a lakóhelytől a munkahelyig történő) történt baleseteket is beleértve, valamint a munkahelyi stresszt, amelynek pontos mutatók alapján mérhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy elsősorban az a fontos, hogy világosan meghatározzák a munkahelyi balesetet és a foglalkozási megbetegedést, az úton (a lakóhelytől a munkahelyig történő) történt baleseteket is beleértve, valamint a munkahelyi stresszt, amelynek pontos mutatók alapján mérhetőnek kell lennie;

| 34. | különösen szükségesnek tartja a munka közbeni szenvedés és a munkaszervezés, ezen belül a munkaidő kialakítása közötti kapcsolat tanulmányozását; kéri, hogy az egészségügyi problémákkal kapcsolatos vizsgálatok elvben olyan holisztikus megközelítésen alapuljanak, amely a munkaszervezésre, a statisztikai tényezőkre és egyéni sebezhetőségre egyaránt kiterjed; |
| --- | --- |

34.

különösen szükségesnek tartja a munka közbeni szenvedés és a munkaszervezés, ezen belül a munkaidő kialakítása közötti kapcsolat tanulmányozását; kéri, hogy az egészségügyi problémákkal kapcsolatos vizsgálatok elvben olyan holisztikus megközelítésen alapuljanak, amely a munkaszervezésre, a statisztikai tényezőkre és egyéni sebezhetőségre egyaránt kiterjed;

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen és szolgáltasson a tervezési szakasszal kezdődő statisztikai adatokat arra vonatkozóan, hogy a megelőzéssel kapcsolatos kutatások milyen hatást gyakorolnak a balesetek csökkentésére; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen és szolgáltasson a tervezési szakasszal kezdődő statisztikai adatokat arra vonatkozóan, hogy a megelőzéssel kapcsolatos kutatások milyen hatást gyakorolnak a balesetek csökkentésére;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonság és egészség tárgyában meglévő jogszabályok végrehajtása problémát jelent az olyan munkavállalók esetében, akiket be nem jelentett tevékenységekben foglalkoztatnak; úgy véli, hogy ez a jogszerűtlenség csak szigorúbb ellenőrzésekkel és megfelelő szankciókkal előzhető meg, és sürgeti, hogy tegyenek szigorú intézkedéseket az ilyen típusú tevékenységek szervezése ellen; hangsúlyozza, hogy az OHS a munkavállaló jogállására tekintet nélkül egy jogosultság, és ezt a jogot a jelenlegi jogszabályok jobb végrehajtása révén érvényre kell juttatni; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyi biztonság és egészség tárgyában meglévő jogszabályok végrehajtása problémát jelent az olyan munkavállalók esetében, akiket be nem jelentett tevékenységekben foglalkoztatnak; úgy véli, hogy ez a jogszerűtlenség csak szigorúbb ellenőrzésekkel és megfelelő szankciókkal előzhető meg, és sürgeti, hogy tegyenek szigorú intézkedéseket az ilyen típusú tevékenységek szervezése ellen; hangsúlyozza, hogy az OHS a munkavállaló jogállására tekintet nélkül egy jogosultság, és ezt a jogot a jelenlegi jogszabályok jobb végrehajtása révén érvényre kell juttatni;

| 37. | rámutat a tudományos adatok vállalkozások számára történő továbbításának fontosságára, az új és a felmerülő kockázatok megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

37.

rámutat a tudományos adatok vállalkozások számára történő továbbításának fontosságára, az új és a felmerülő kockázatok megelőzése érdekében;

| 38. | megállapítja, hogy azok az európai országok, amelyekben a legalacsonyabb a munkahelyi balesetek aránya, egyben a legversenyképesebbek is (20); úgy véli, hogy még több olyan adatot kell gyűjteni, amely a megfelelő kockázatmegelőzésnek a vállalkozások versenyképességére gyakorolt hatását értékeli; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy azok az európai országok, amelyekben a legalacsonyabb a munkahelyi balesetek aránya, egyben a legversenyképesebbek is (20); úgy véli, hogy még több olyan adatot kell gyűjteni, amely a megfelelő kockázatmegelőzésnek a vállalkozások versenyképességére gyakorolt hatását értékeli;

| 39. | felhívja az EU-OSHA-t és az Eurofound alapítványt, hogy elemezzék a korengedményes nyugdíjazás okait és a nők és a férfiak körében; |
| --- | --- |

39.

felhívja az EU-OSHA-t és az Eurofound alapítványt, hogy elemezzék a korengedményes nyugdíjazás okait és a nők és a férfiak körében;

| 40. | felhívja az EU-OSHA-t, hogy folytasson kutatást a „kettős műszak” női munkavállalók egészségére gyakorolt hatásainak tárgyában, vagyis amikor a nőknek a szokásos és elismert fizetett munkájuk után otthon nem fizetett munkával kell folytatniuk a munkavégzést; |
| --- | --- |

40.

felhívja az EU-OSHA-t, hogy folytasson kutatást a „kettős műszak” női munkavállalók egészségére gyakorolt hatásainak tárgyában, vagyis amikor a nőknek a szokásos és elismert fizetett munkájuk után otthon nem fizetett munkával kell folytatniuk a munkavégzést;

| 41. | felszólít a továbbfejlesztett, határokon átnyúló információcserére a különböző nemzeti hatóságok között azzal a céllal, hogy hatékonyabbá váljanak az ellenőrzések a munkavállalók egy másik uniós országba történő áthelyezése esetén; |
| --- | --- |

41.

felszólít a továbbfejlesztett, határokon átnyúló információcserére a különböző nemzeti hatóságok között azzal a céllal, hogy hatékonyabbá váljanak az ellenőrzések a munkavállalók egy másik uniós országba történő áthelyezése esetén;

A megelőzés kultúrájáért

| 42. | sajnálattal tölti el, hogy a munkavállalók, a munkáltatók, a szociális partnerek, sőt az egészségügyi szolgálatok is kevés információval rendelkeznek a felmerülő kockázatokkal és megoldásokkal kapcsolatban; emlékeztet arra, hogy a munkavállalók részvételének és képviseletének e tekintetben pozitív szerepe van; |
| --- | --- |

42.

sajnálattal tölti el, hogy a munkavállalók, a munkáltatók, a szociális partnerek, sőt az egészségügyi szolgálatok is kevés információval rendelkeznek a felmerülő kockázatokkal és megoldásokkal kapcsolatban; emlékeztet arra, hogy a munkavállalók részvételének és képviseletének e tekintetben pozitív szerepe van;

| 43. | úgy véli, hogy a munkavállalók képviselete pozitív hatást gyakorol az OHS-re, különösen a kkv-kban és akkor, ha a képviselet formális; úgy véli, hogy az alkalmazottak részvétele további kulcstényező az OHS-kockázatok sikeres kezelése szempontjából (21); |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a munkavállalók képviselete pozitív hatást gyakorol az OHS-re, különösen a kkv-kban és akkor, ha a képviselet formális; úgy véli, hogy az alkalmazottak részvétele további kulcstényező az OHS-kockázatok sikeres kezelése szempontjából (21);

| 44. | emlékeztet arra, hogy a munkahelyi megelőzés szükségszerűen multidiszciplináris, mivel magában foglalja többek között a foglalkozás-egészségügyet, a biztonságot, az ergonómiát, a járványtant, a toxikológiát, az iparhigiéniát és a pszichológiát; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy a munkahelyi megelőzés szükségszerűen multidiszciplináris, mivel magában foglalja többek között a foglalkozás-egészségügyet, a biztonságot, az ergonómiát, a járványtant, a toxikológiát, az iparhigiéniát és a pszichológiát;

| 45. | úgy véli, hogy fontos a hatályos jogszabályok végrehajtásának kötelező erejű eszközök révén való javítása, ilyen például a helyes gyakorlatok cseréje, a figyelemfelkeltő kampányok és jobb tájékoztatás; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy fontos a hatályos jogszabályok végrehajtásának kötelező erejű eszközök révén való javítása, ilyen például a helyes gyakorlatok cseréje, a figyelemfelkeltő kampányok és jobb tájékoztatás;

| 46. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó szabályok aláásása nélkül hozzanak létre a gyakorlatban könnyebben alkalmazható útmutatókat a munkavállalók védelmére; |
| --- | --- |

46.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó szabályok aláásása nélkül hozzanak létre a gyakorlatban könnyebben alkalmazható útmutatókat a munkavállalók védelmére;

| 47. | rámutat arra, hogy az EU-ban a munkavállalók mintegy 50 %-a még mindig nem fér hozzá megelőző szolgáltatásokhoz, különösen ami a kkv-kat és az alvállalkozói láncokat illeti; felhívja a figyelmet arra, hogy a létező szolgáltatások többsége nem teljes mértékben multidiszciplináris, és sok közülük nem tükrözi megfelelően a megelőző intézkedések keretirányelvben meghatározott hierarchiáját; úgy véli, hogy a kockázatmegelőzési előírásoknak és a hatékony megelőzési politikáknak (többek között a hozzáférhetőségről szóló megállapodásoknak, a munkavállalóknak szánt képzéseknek és workshopoknak) valamennyi munkavállalót – a közszférában és a magánszférában dolgozó munkavállalókat is – védeniük kell, és külön figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett munkavállalók helyzetére, ideértve azokat, akiknek előzetes képzés és a szükséges ismeretek nélkül kötelező munkavégzési programokban kell részt venniük; úgy véli továbbá, hogy figyelembe kell venni a foglalkoztatás új formáit annak érdekében, hogy a megelőző és ellenőrző intézkedések minden munkavállalóra – különösen a veszélyeztetett munkavállalókra – kiterjedjenek, függetlenül attól, hogy milyen jellegű munkát végeznek, milyen foglalkoztatási formában; azon célkitűzés rögzítését óhajtja, hogy minden 3 000 munkavállalóra egy biztonsági tanácsadó jusson; |
| --- | --- |

47.

rámutat arra, hogy az EU-ban a munkavállalók mintegy 50 %-a még mindig nem fér hozzá megelőző szolgáltatásokhoz, különösen ami a kkv-kat és az alvállalkozói láncokat illeti; felhívja a figyelmet arra, hogy a létező szolgáltatások többsége nem teljes mértékben multidiszciplináris, és sok közülük nem tükrözi megfelelően a megelőző intézkedések keretirányelvben meghatározott hierarchiáját; úgy véli, hogy a kockázatmegelőzési előírásoknak és a hatékony megelőzési politikáknak (többek között a hozzáférhetőségről szóló megállapodásoknak, a munkavállalóknak szánt képzéseknek és workshopoknak) valamennyi munkavállalót – a közszférában és a magánszférában dolgozó munkavállalókat is – védeniük kell, és külön figyelmet kell fordítani a veszélyeztetett munkavállalók helyzetére, ideértve azokat, akiknek előzetes képzés és a szükséges ismeretek nélkül kötelező munkavégzési programokban kell részt venniük; úgy véli továbbá, hogy figyelembe kell venni a foglalkoztatás új formáit annak érdekében, hogy a megelőző és ellenőrző intézkedések minden munkavállalóra – különösen a veszélyeztetett munkavállalókra – kiterjedjenek, függetlenül attól, hogy milyen jellegű munkát végeznek, milyen foglalkoztatási formában; azon célkitűzés rögzítését óhajtja, hogy minden 3 000 munkavállalóra egy biztonsági tanácsadó jusson;

| 48. | úgy véli, hogy a vállalkozások szociális felelősségének szerepet kell játszania a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előmozdítása területén; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a vállalkozások szociális felelősségének szerepet kell játszania a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előmozdítása területén;

| 49. | úgy véli, hogy megelőző szolgálatok függetlenségét garantálni kell a munkáltatókkal szemben; úgy véli, hogy a munkahelyi egészségvédelem esetében az ellenőrzést, a riasztásokat, az egészségügyi szakértői vizsgálatokat és az ezekből következő hozzáértő tanácsadást csak független egészségügyi szakértők végezhetik el; sajnálattal tölti el, hogy egyes tagállamokban a munka-egészségügyi szolgálatok irányítása továbbra is munkáltatói szervezetekre tartozik, amelyek érintett felek és egyben az elbírálást is végzik, és amelyek közgyűlése képezi a tényleges döntéshozatali fórumot; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy megelőző szolgálatok függetlenségét garantálni kell a munkáltatókkal szemben; úgy véli, hogy a munkahelyi egészségvédelem esetében az ellenőrzést, a riasztásokat, az egészségügyi szakértői vizsgálatokat és az ezekből következő hozzáértő tanácsadást csak független egészségügyi szakértők végezhetik el; sajnálattal tölti el, hogy egyes tagállamokban a munka-egészségügyi szolgálatok irányítása továbbra is munkáltatói szervezetekre tartozik, amelyek érintett felek és egyben az elbírálást is végzik, és amelyek közgyűlése képezi a tényleges döntéshozatali fórumot;

| 50. | hangsúlyozza, hogy az egészségügy területén elért kutatási eredmények, a társadalmi-gazdasági környezet állandó változása, az új technológiák fejlődése és a munkaerőpiac változása miatt az európai és a nemzeti hatóságoknak körültekintőeknek kell lenniük az új szakmai kockázatok megjelenésével kapcsolatban, és ügyelniük kell arra, hogy kellő időben tegyék naprakésszé a vonatkozó jogszabályokat, azok alkalmazását, valamint a nehéz és egészségkárosító szakmák listáját; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy az egészségügy területén elért kutatási eredmények, a társadalmi-gazdasági környezet állandó változása, az új technológiák fejlődése és a munkaerőpiac változása miatt az európai és a nemzeti hatóságoknak körültekintőeknek kell lenniük az új szakmai kockázatok megjelenésével kapcsolatban, és ügyelniük kell arra, hogy kellő időben tegyék naprakésszé a vonatkozó jogszabályokat, azok alkalmazását, valamint a nehéz és egészségkárosító szakmák listáját;

| 51. | emlékeztet arra, hogy a munkafelügyelet elengedhetetlen szerepet játszik az oktatáson, a meggyőzésen és az ösztönzésen keresztül, valamint a hatályos jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésében, és ezáltal a megelőzésben, különösen azzal, hogy az érzékeny munkavállalói csoportok vagy a feketén is végezhető szakmák esetében ellenőrzi a tisztességes munkakörülményeket; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak garantálniuk kell a munkaügyi ellenőrök képzésének és továbbképzésének magas minőségi színvonalát; ösztönzi a tagállamokat, hogy erősítsék meg a munkafelügyeleti személyzeti állományukat és erőforrásaikat, annak érdekében, hogy elérjék az ILO ajánlásainak megfelelően a 10 000 munkavállalóra jutó egy munkafelügyelő célkitűzését; ösztönzi, hogy erősítsék meg a szankciókat azon vállalatok tekintetében, amelyek nem tartják tiszteletben kötelezettségeiket az alapvető jogok tekintetében, és úgy véli, hogy ezeknek a szankcióknak hatékonyaknak, visszatartó erejűeknek és arányosaknak kell lenniük; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet arra, hogy a munkafelügyelet elengedhetetlen szerepet játszik az oktatáson, a meggyőzésen és az ösztönzésen keresztül, valamint a hatályos jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésében, és ezáltal a megelőzésben, különösen azzal, hogy az érzékeny munkavállalói csoportok vagy a feketén is végezhető szakmák esetében ellenőrzi a tisztességes munkakörülményeket; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak garantálniuk kell a munkaügyi ellenőrök képzésének és továbbképzésének magas minőségi színvonalát; ösztönzi a tagállamokat, hogy erősítsék meg a munkafelügyeleti személyzeti állományukat és erőforrásaikat, annak érdekében, hogy elérjék az ILO ajánlásainak megfelelően a 10 000 munkavállalóra jutó egy munkafelügyelő célkitűzését; ösztönzi, hogy erősítsék meg a szankciókat azon vállalatok tekintetében, amelyek nem tartják tiszteletben kötelezettségeiket az alapvető jogok tekintetében, és úgy véli, hogy ezeknek a szankcióknak hatékonyaknak, visszatartó erejűeknek és arányosaknak kell lenniük;

| 52. | sürgeti a tagállamokat, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, valamint a munkafelügyelet területén küzdjenek a nehézkes bürokrácia és a bonyolult nemzeti ellenőrzési mechanizmusok ellen azáltal, hogy megerősítik azok dinamikáját és egyszerűbbé teszik a nehézkes belső eljárásokat, hogy több és hatékonyabb ellenőrzést lehessen végezni; |
| --- | --- |

52.

sürgeti a tagállamokat, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, valamint a munkafelügyelet területén küzdjenek a nehézkes bürokrácia és a bonyolult nemzeti ellenőrzési mechanizmusok ellen azáltal, hogy megerősítik azok dinamikáját és egyszerűbbé teszik a nehézkes belső eljárásokat, hogy több és hatékonyabb ellenőrzést lehessen végezni;

| 53. | kéri a tagállamokat, hogy szigorúbban ellenőrizzék a be nem jelentett munkahelyi baleseteket; |
| --- | --- |

53.

kéri a tagállamokat, hogy szigorúbban ellenőrizzék a be nem jelentett munkahelyi baleseteket;

| 54. | kéri a Bizottságot, hogy javasoljon azon személyek védelméről szóló irányelvet, akik jogos indokból felhívják a figyelmet el nem ismert OHS-kockázatokra, nevezetesen azáltal, hogy bejelentést tesznek az illetékes munkaügyi felügyelőségen keresztül; ezeket a személyeket meg kell védeni attól, hogy bármilyen nyomást gyakoroljanak rájuk (elbocsátással való fenyegetés, stb.); e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy szüntesse meg e munkavállalók feketelistára kerülését azáltal, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén biztosítják az alapvető munkaügyi jog efféle megsértésének megelőzését; |
| --- | --- |

54.

kéri a Bizottságot, hogy javasoljon azon személyek védelméről szóló irányelvet, akik jogos indokból felhívják a figyelmet el nem ismert OHS-kockázatokra, nevezetesen azáltal, hogy bejelentést tesznek az illetékes munkaügyi felügyelőségen keresztül; ezeket a személyeket meg kell védeni attól, hogy bármilyen nyomást gyakoroljanak rájuk (elbocsátással való fenyegetés, stb.); e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy szüntesse meg e munkavállalók feketelistára kerülését azáltal, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén biztosítják az alapvető munkaügyi jog efféle megsértésének megelőzését;

| 55. | kéri, hogy a magánszektorban és a közszektorban azonos figyelmet fordítsanak a munkahelyi egészségügyi és biztonsági problémák megelőzésére; felhívja a figyelmet arra, hogy a megkülönböztetésmentesség elve kötelező erejű; |
| --- | --- |

55.

kéri, hogy a magánszektorban és a közszektorban azonos figyelmet fordítsanak a munkahelyi egészségügyi és biztonsági problémák megelőzésére; felhívja a figyelmet arra, hogy a megkülönböztetésmentesség elve kötelező erejű;

| 56. | sajnálattal tölti el, hogy számos tagállamban nem hangolják össze a közegészségügyi politikákat és a munkahelyi egészségvédelmi politikákat; |
| --- | --- |

56.

sajnálattal tölti el, hogy számos tagállamban nem hangolják össze a közegészségügyi politikákat és a munkahelyi egészségvédelmi politikákat;

| 57. | kéri a tagállamokat, hogy jobban határozzák meg az időszakos orvosi ellenőrzések és az eredmények elemzésének keretét, hogy olyan egészségügyi állapotot biztosítsanak a munkavállalók részére, amely megfelel a foglalkozásukhoz kapcsolódó követelményeknek; |
| --- | --- |

57.

kéri a tagállamokat, hogy jobban határozzák meg az időszakos orvosi ellenőrzések és az eredmények elemzésének keretét, hogy olyan egészségügyi állapotot biztosítsanak a munkavállalók részére, amely megfelel a foglalkozásukhoz kapcsolódó követelményeknek;

| 58. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a témával kapcsolatban készítsen útmutatókat az ezen a területen meglévő helyes gyakorlatokról; hangsúlyozza, hogy a munkavállalók munkahelyi hatékonyságának növelése érdekében szükség van arra, hogy a tagállamok megosszák egymással a helyes gyakorlatokat; |
| --- | --- |

58.

kéri az Európai Bizottságot, hogy a témával kapcsolatban készítsen útmutatókat az ezen a területen meglévő helyes gyakorlatokról; hangsúlyozza, hogy a munkavállalók munkahelyi hatékonyságának növelése érdekében szükség van arra, hogy a tagállamok megosszák egymással a helyes gyakorlatokat;

| 59. | úgy véli, hogy a tagállamokat a hetedik kutatási és innovációs keretprogram révén támogatni lehetne az új kockázatok kutatásában és az olyan új gyakorlatok bevezetésében, amelyek hozzájárulnak a biztonsági szabályok hatékonyabb alkalmazásához; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a tagállamokat a hetedik kutatási és innovációs keretprogram révén támogatni lehetne az új kockázatok kutatásában és az olyan új gyakorlatok bevezetésében, amelyek hozzájárulnak a biztonsági szabályok hatékonyabb alkalmazásához;

| 60. | úgy véli, hogy a kockázatértékelésnek multidiszciplinárisnak kell lennie és a munkavállalók részvételén kell alapulnia; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a kockázatértékelésnek multidiszciplinárisnak kell lennie és a munkavállalók részvételén kell alapulnia;

| 61. | megjegyzi, hogy a vállalkozások többsége végez kockázatértékelést, azonban a kisvállalkozásoknál és egyes tagállamokban kevésbé (22); |
| --- | --- |

61.

megjegyzi, hogy a vállalkozások többsége végez kockázatértékelést, azonban a kisvállalkozásoknál és egyes tagállamokban kevésbé (22);

| 62. | úgy véli, hogy a kkv-k önmagukban nem kevésbé biztonságosabbak, hanem a kockázatok inkább a rossz munkaszervezéssel, valamint az OHS-re fordított kevesebb forrással állnak összefüggésben; úgy véli, hogy segítséget kell nyújtani a kkv-knak a kockázatmegelőzési politikáik bevezetéséhez; hangsúlyozza, hogy az olyan kezdeményezések, mint az OiRA, valamint a gazdasági ösztönzök hasznos szerepet játszanak; felszólítja a tagállamokat, hogy cseréljék ki a legjobb gyakorlataikat; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a kkv-k önmagukban nem kevésbé biztonságosabbak, hanem a kockázatok inkább a rossz munkaszervezéssel, valamint az OHS-re fordított kevesebb forrással állnak összefüggésben; úgy véli, hogy segítséget kell nyújtani a kkv-knak a kockázatmegelőzési politikáik bevezetéséhez; hangsúlyozza, hogy az olyan kezdeményezések, mint az OiRA, valamint a gazdasági ösztönzök hasznos szerepet játszanak; felszólítja a tagállamokat, hogy cseréljék ki a legjobb gyakorlataikat;

| 63. | fontosnak tartja, hogy a tagállamokban a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok végrehajtásáért felelős hatóságok minden tőlük telhetőt tegyenek meg, hogy segítsenek az összes kockázat felmérésében és minimálisra szorításában, és hogy gondoskodjanak a munkavállalók megfelelő védelméről; fontosnak véli a kkv-knak történő segítségnyújtást abban, hogy kialakítsák kockázatmegelőző politikáikat; hangsúlyozza olyan kezdeményezések, mint pl. az OiRA pozitív szerepét, mert ezek egyszerűek, ingyenesek és célzottak; úgy véli, hogy a vállalati szintű kockázatok értékelését rendszeresen el kell végezni és azt az új körülmények és a felmerülő kockázatok alapján fokozatosan ki kell igazítani; |
| --- | --- |

63.

fontosnak tartja, hogy a tagállamokban a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok végrehajtásáért felelős hatóságok minden tőlük telhetőt tegyenek meg, hogy segítsenek az összes kockázat felmérésében és minimálisra szorításában, és hogy gondoskodjanak a munkavállalók megfelelő védelméről; fontosnak véli a kkv-knak történő segítségnyújtást abban, hogy kialakítsák kockázatmegelőző politikáikat; hangsúlyozza olyan kezdeményezések, mint pl. az OiRA pozitív szerepét, mert ezek egyszerűek, ingyenesek és célzottak; úgy véli, hogy a vállalati szintű kockázatok értékelését rendszeresen el kell végezni és azt az új körülmények és a felmerülő kockázatok alapján fokozatosan ki kell igazítani;

| 64. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tájékoztatás és a figyelemfelkeltő kampányok fontosak ahhoz, hogy a vállalkozások, és különösen a kkv-k tudatosítsák a kockázatokat, és végrehajthassák a megfelelő megelőző intézkedéseket; |
| --- | --- |

64.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tájékoztatás és a figyelemfelkeltő kampányok fontosak ahhoz, hogy a vállalkozások, és különösen a kkv-k tudatosítsák a kockázatokat, és végrehajthassák a megfelelő megelőző intézkedéseket;

| 65. | aggodalommal tölti el az alvállalkozók alkalmazásának hatása, például ha a polgári és katonai nukleáris létesítmények esetében, és hangsúlyozza, hogy valamennyi munkáltató – köztük az alvállalkozók – felelősek saját dolgozóiért és a megelőző intézkedéseknek rájuk kell irányulniuk; |
| --- | --- |

65.

aggodalommal tölti el az alvállalkozók alkalmazásának hatása, például ha a polgári és katonai nukleáris létesítmények esetében, és hangsúlyozza, hogy valamennyi munkáltató – köztük az alvállalkozók – felelősek saját dolgozóiért és a megelőző intézkedéseknek rájuk kell irányulniuk;

| 66. | úgy véli, hogy a munkahelyi biztonság javítása érdekében valamennyi munkavállaló – különösen az ideiglenesen és részmunkaidőben alkalmazottak és az alvállalkozók – számára biztosítani kell a konkrét és naprakész egészségvédelmi és biztonsági képzést; aggodalmát fejezi ki a stresszel összefüggő betegségek növekvő száma miatt, és megállapítja, hogy hiányzik a munkahelyi stressz kezelésére vonatkozó oktatás; felszólít megelőző intézkedések mindenki – de különösen a fiatalok – tekintetében a szociális partnerek bevonásával történő alkalmazására stresszkezelési képzések formájában, ideértve a szociális készségek – köztük a kommunikációs készségek, valamint a konfliktuskezelési képesség – fejlesztését célzó képzéseket, valamint az iskolákban és a munkahelyeken folytatott figyelemfelkeltő kampányok formájában; ösztönzi a tagállamokat, hogy ebből a célból hatékonyabban használják az Európai Szociális Alapból nyújtott támogatást |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a munkahelyi biztonság javítása érdekében valamennyi munkavállaló – különösen az ideiglenesen és részmunkaidőben alkalmazottak és az alvállalkozók – számára biztosítani kell a konkrét és naprakész egészségvédelmi és biztonsági képzést; aggodalmát fejezi ki a stresszel összefüggő betegségek növekvő száma miatt, és megállapítja, hogy hiányzik a munkahelyi stressz kezelésére vonatkozó oktatás; felszólít megelőző intézkedések mindenki – de különösen a fiatalok – tekintetében a szociális partnerek bevonásával történő alkalmazására stresszkezelési képzések formájában, ideértve a szociális készségek – köztük a kommunikációs készségek, valamint a konfliktuskezelési képesség – fejlesztését célzó képzéseket, valamint az iskolákban és a munkahelyeken folytatott figyelemfelkeltő kampányok formájában; ösztönzi a tagállamokat, hogy ebből a célból hatékonyabban használják az Európai Szociális Alapból nyújtott támogatást

| 67. | ösztönzi a tagállamokat, hogy fektessenek a munkával kapcsolatos tudományokba; azt óhajtja, hogy közösségi és nemzeti szinten még több legyen a kutatás ezzel a témával kapcsolatban; |
| --- | --- |

67.

ösztönzi a tagállamokat, hogy fektessenek a munkával kapcsolatos tudományokba; azt óhajtja, hogy közösségi és nemzeti szinten még több legyen a kutatás ezzel a témával kapcsolatban;

| 68. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyi pszichoszociális kockázatok figyelembevételének fő akadályait a kérdésben tapasztalható érzékenység, a tudatosítás hiánya, a forráshiány, valamint a szakértelem hiánya jelentik (23); |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyi pszichoszociális kockázatok figyelembevételének fő akadályait a kérdésben tapasztalható érzékenység, a tudatosítás hiánya, a forráshiány, valamint a szakértelem hiánya jelentik (23);

| 69. | sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő az európai munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági normák fejlesztését; e tekintetben kiemeli a tagállamok közötti együttműködés szükségességét mind a munkahelyi balesetek okainak kivizsgálása, mind a bevált gyakorlatok cseréje terén; |
| --- | --- |

69.

sürgeti a Bizottságot, hogy segítse elő az európai munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági normák fejlesztését; e tekintetben kiemeli a tagállamok közötti együttműködés szükségességét mind a munkahelyi balesetek okainak kivizsgálása, mind a bevált gyakorlatok cseréje terén;

| 70. | kéri a tagállamokat, hogy az OHS-t az alapképzéstől kezdve, később pedig az egész életen át tartó képzés segítségével integrálják; kívánatosnak tartja, hogy a kockázatokra való oktatást egyes technológiai, tudományos, művészeti és sportoktatási programok, valamint a vállalatirányítási képzések részévé tegyék; ösztönzi, hogy a jövőbeli mérnökök, építészek, üzletemberek és üzletasszonyok, ügyvezetők stb. elérése érdekében a tagállamok építsék be az OHS-t az egyetemi oktatásba; |
| --- | --- |

70.

kéri a tagállamokat, hogy az OHS-t az alapképzéstől kezdve, később pedig az egész életen át tartó képzés segítségével integrálják; kívánatosnak tartja, hogy a kockázatokra való oktatást egyes technológiai, tudományos, művészeti és sportoktatási programok, valamint a vállalatirányítási képzések részévé tegyék; ösztönzi, hogy a jövőbeli mérnökök, építészek, üzletemberek és üzletasszonyok, ügyvezetők stb. elérése érdekében a tagállamok építsék be az OHS-t az egyetemi oktatásba;

| 71. | úgy véli, hogy a munkahelyi stressz csökkentése érdekében speciális képzéseket kell bevezetni és kialakítani, melyek célja, hogy növeljék a stresszhelyzetekben történő munkavégzésre való képességet, valamint workshopokat, melyek célja a csapatmunkára és egy meghatározott munkavállalói csoport beilleszkedésének javítására való képesség fejlesztése; |
| --- | --- |

71.

úgy véli, hogy a munkahelyi stressz csökkentése érdekében speciális képzéseket kell bevezetni és kialakítani, melyek célja, hogy növeljék a stresszhelyzetekben történő munkavégzésre való képességet, valamint workshopokat, melyek célja a csapatmunkára és egy meghatározott munkavállalói csoport beilleszkedésének javítására való képesség fejlesztése;

| 72. | felszólítja a tagállamokat, hogy értékeljék ügyvezetőiknek a munkahelyi kockázatok megelőzésével kapcsolatos képzésének minőségét, és támogatja, hogy egymás között kicseréljék a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a tagállamokat, hogy értékeljék ügyvezetőiknek a munkahelyi kockázatok megelőzésével kapcsolatos képzésének minőségét, és támogatja, hogy egymás között kicseréljék a bevált gyakorlatokat;

| 73. | fenntartja, hogy képzési programokat kell indítani, illetve meg kell erősíteni a már létezőket a közösségi politikák jobb összehangolásával a kockázatmegelőzési kultúra fejlesztésének érdekében figyelemmel a helyi, regionális és nemzeti tapasztalatokra; |
| --- | --- |

73.

fenntartja, hogy képzési programokat kell indítani, illetve meg kell erősíteni a már létezőket a közösségi politikák jobb összehangolásával a kockázatmegelőzési kultúra fejlesztésének érdekében figyelemmel a helyi, regionális és nemzeti tapasztalatokra;

| 74. | hangsúlyozza, hogy az új foglalkoztatási formák megjelenése (például a zöld munkahelyek) új lehetőségeket kínál a munkavállalók védelmére (24) és a szakképzés kiigazítására; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy az új foglalkoztatási formák megjelenése (például a zöld munkahelyek) új lehetőségeket kínál a munkavállalók védelmére (24) és a szakképzés kiigazítására;

| 75. | úgy véli, hogy a tartós megbetegedés kockázatának megelőzéséhez a beteg- és szülési szabadságra vonatkozó jogszabályok szigorú betartására is szükség van, mivel az ezekben az időszakokban a munkáltató által gyakorolt nyomás az ilyen jellegű szabadságok meghosszabbodását idézheti elő; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy a tartós megbetegedés kockázatának megelőzéséhez a beteg- és szülési szabadságra vonatkozó jogszabályok szigorú betartására is szükség van, mivel az ezekben az időszakokban a munkáltató által gyakorolt nyomás az ilyen jellegű szabadságok meghosszabbodását idézheti elő;

| 76. | emlékeztet arra, hogy a munkahely az Európai Unió és a tagállamok fertőző és nem fertőző betegségek megelőzésre irányuló stratégiáinak elsődleges helyszíne, és a munkáltatók, a munkavállalói szervezetek és egyéb szociális partnerek jelentős szerepet töltenek be az egészséges életmód és az egészségismeret népszerűsítésében a gazdaságilag aktív népesség körében; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet arra, hogy a munkahely az Európai Unió és a tagállamok fertőző és nem fertőző betegségek megelőzésre irányuló stratégiáinak elsődleges helyszíne, és a munkáltatók, a munkavállalói szervezetek és egyéb szociális partnerek jelentős szerepet töltenek be az egészséges életmód és az egészségismeret népszerűsítésében a gazdaságilag aktív népesség körében;

| 77. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívabban lépjenek fel az egészséggel kapcsolatos egyenlőtlenségek elleni harcban és törekedjenek azon különbségek mérséklésére, amelyek a munkahelyi körülmények között, valamint a munkavállalók egészségének, a megelőzésnek és a foglalkoztatás-egészségügynek a javítására irányuló szolgáltatásokhoz való hozzáférésben mutatkoznak meg, |
| --- | --- |

77.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívabban lépjenek fel az egészséggel kapcsolatos egyenlőtlenségek elleni harcban és törekedjenek azon különbségek mérséklésére, amelyek a munkahelyi körülmények között, valamint a munkavállalók egészségének, a megelőzésnek és a foglalkoztatás-egészségügynek a javítására irányuló szolgáltatásokhoz való hozzáférésben mutatkoznak meg,

Védelemre szoruló munkavállalók és specifikus kockázatok

| 78. | hangsúlyozza, hogy – a nehéz munkát végző munkavállalókon kívül – a migránsok, a fiatalok, az idősek, a szülőkorú nők, a fogyatékossággal élők, az etnikai kisebbségek tagjai, az alacsony képzettségű munkavállalók, az alkalmi munkát végzők, a bizonytalan munkafeltételekkel rendelkezők, és a munkaerőpiacra visszatérő hosszabb ideje munka nélkül lévők a kockázatoknak különösen kitett személyek kategóriájába tartoznak; hangsúlyozza, hogy olyan intézkedéseket kell előírni, amelyek a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályok hatékonyabb alkalmazását mozdítják elő, különösen e munkavállalói kategóriák esetében; úgy véli, hogy adott esetben e munkavállalók foglalkoztatása előtt külön előzetes képzésre van szükség; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy – a nehéz munkát végző munkavállalókon kívül – a migránsok, a fiatalok, az idősek, a szülőkorú nők, a fogyatékossággal élők, az etnikai kisebbségek tagjai, az alacsony képzettségű munkavállalók, az alkalmi munkát végzők, a bizonytalan munkafeltételekkel rendelkezők, és a munkaerőpiacra visszatérő hosszabb ideje munka nélkül lévők a kockázatoknak különösen kitett személyek kategóriájába tartoznak; hangsúlyozza, hogy olyan intézkedéseket kell előírni, amelyek a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályok hatékonyabb alkalmazását mozdítják elő, különösen e munkavállalói kategóriák esetében; úgy véli, hogy adott esetben e munkavállalók foglalkoztatása előtt külön előzetes képzésre van szükség;

| 79. | megállapítja, hogy a 15 és 24 év közötti fiatal munkavállalók esetében különösen nagy a sérülés kockázata (25), és hogy a fiatal korban bekövetkező betegség vagy sérülés jelentős hosszú távú következményekkel járhat; hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy integrálják a munkahelyi egészségvédelem és biztonság témáját a már létező uniós programokba, mint amilyen például a „Mozgásban a fiatalság”; |
| --- | --- |

79.

megállapítja, hogy a 15 és 24 év közötti fiatal munkavállalók esetében különösen nagy a sérülés kockázata (25), és hogy a fiatal korban bekövetkező betegség vagy sérülés jelentős hosszú távú következményekkel járhat; hangsúlyozza továbbá annak szükségességét, hogy integrálják a munkahelyi egészségvédelem és biztonság témáját a már létező uniós programokba, mint amilyen például a „Mozgásban a fiatalság”;

| 80. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a demográfiai változást kísérjék a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések idősebb munkavállalók szükségleteihez való jobb hozzáigazításával; hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás kedvező hatásait a munkával kapcsolatos motiváció fenntartásában, valamint azoknak az intézkedéseknek a kedvező hatásait, amelyek megelőzik a testi erő elapadását, például a munkahely ergonomikus kialakítása révén; hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek közötti keretmegállapodás konstruktív ösztönzést jelentene; |
| --- | --- |

80.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a demográfiai változást kísérjék a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági intézkedések idősebb munkavállalók szükségleteihez való jobb hozzáigazításával; hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás kedvező hatásait a munkával kapcsolatos motiváció fenntartásában, valamint azoknak az intézkedéseknek a kedvező hatásait, amelyek megelőzik a testi erő elapadását, például a munkahely ergonomikus kialakítása révén; hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek közötti keretmegállapodás konstruktív ösztönzést jelentene;

| 81. | úgy véli, hogy a képzéssel nem rendelkező és a hosszabb ideje munka nélkül lévő munkavállalókat nem szabad a munkahelyi egészségügyi és biztonsági kockázatokra vonatkozó, szükséges előzetes képzés nélkül foglalkoztatni; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy a képzéssel nem rendelkező és a hosszabb ideje munka nélkül lévő munkavállalókat nem szabad a munkahelyi egészségügyi és biztonsági kockázatokra vonatkozó, szükséges előzetes képzés nélkül foglalkoztatni;

| 82. | aggodalommal tölti el, hogy nő a nem tipikus, kikényszerített munkavégzési formák száma, vagyis a részmunkaidős foglalkoztatás, a távmunka, a rövidített munkaidő és a vasárnapi munka; támogatja a kikényszerített munkavégzési formák és a többféle munkavégzés által különösen a nőkre gyakorolt kockázatok tudományos vizsgálatát, de megjegyzi, hogy önkéntes döntés alapján a munkavállalók egy része számára ezek a megállapodások igencsak megfelelőek lehetnek; |
| --- | --- |

82.

aggodalommal tölti el, hogy nő a nem tipikus, kikényszerített munkavégzési formák száma, vagyis a részmunkaidős foglalkoztatás, a távmunka, a rövidített munkaidő és a vasárnapi munka; támogatja a kikényszerített munkavégzési formák és a többféle munkavégzés által különösen a nőkre gyakorolt kockázatok tudományos vizsgálatát, de megjegyzi, hogy önkéntes döntés alapján a munkavállalók egy része számára ezek a megállapodások igencsak megfelelőek lehetnek;

| 83. | sajnálattal tölti el, hogy nincsenek olyan kezdeményezések, amelyek az önfoglalkoztató munkavállalók, a határozott idejű munkát vállalók, a háztartási alkalmazottak vagy a rövid időtartamú szerződéssel dolgozók helyzetével foglalkoznának, ugyanis nekik is joguk van ahhoz, hogy az OHS-hoz való jogukat tiszteletben tartsák; |
| --- | --- |

83.

sajnálattal tölti el, hogy nincsenek olyan kezdeményezések, amelyek az önfoglalkoztató munkavállalók, a határozott idejű munkát vállalók, a háztartási alkalmazottak vagy a rövid időtartamú szerződéssel dolgozók helyzetével foglalkoznának, ugyanis nekik is joguk van ahhoz, hogy az OHS-hoz való jogukat tiszteletben tartsák;

| 84. | emlékeztet arra, hogy az ideiglenes foglalkoztatási formák az olyan ágazatokban elterjedtek, mint az építőipar vagy a mezőgazdaság, ahol magas a foglalkozási balesetek és megbetegedések száma, és a szolgáltatási szektorban, ahol korlátozott a tudás (26); |
| --- | --- |

84.

emlékeztet arra, hogy az ideiglenes foglalkoztatási formák az olyan ágazatokban elterjedtek, mint az építőipar vagy a mezőgazdaság, ahol magas a foglalkozási balesetek és megbetegedések száma, és a szolgáltatási szektorban, ahol korlátozott a tudás (26);

| 85. | úgy véli, hogy a részidős munkának a legidősebb munkavállalók körében történő előmozdítása szakaszos átmenetet tenne lehetővé a nyugdíj felé, és javíthatná az idősebb munkavállalók jólétét és képességeit; |
| --- | --- |

85.

úgy véli, hogy a részidős munkának a legidősebb munkavállalók körében történő előmozdítása szakaszos átmenetet tenne lehetővé a nyugdíj felé, és javíthatná az idősebb munkavállalók jólétét és képességeit;

| 86. | átveszi az európai HIRES-jelentés ajánlását, amelynek célja annak biztosítása, hogy az ideiglenes munkavállalók és a vállalkozásokban dolgozók az egészségvédelem terén azonos jogokat élvezzenek, amikor a jellegét tekintve a munkájuk hosszú távú és azt a fő munkáltató irányítása alatt végzik; |
| --- | --- |

86.

átveszi az európai HIRES-jelentés ajánlását, amelynek célja annak biztosítása, hogy az ideiglenes munkavállalók és a vállalkozásokban dolgozók az egészségvédelem terén azonos jogokat élvezzenek, amikor a jellegét tekintve a munkájuk hosszú távú és azt a fő munkáltató irányítása alatt végzik;

| 87. | hangsúlyozza, hogy a férfiakat és a nőket eltérően érintik a munkahelyi kockázatok, legyen szó akár pszichoszociális, akár fizikai kockázatokról (pl. izom- és vázrendszeri bántalmak); felhívja a figyelmet arra, hogy van összefüggés a bizonytalan munkaviszony, köztük az átmeneti jellegű és a részidős foglalkoztatás, valamint a fizikai és pszichoszociális munkahelyi kockázatok növekedése között; ezért felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti stratégiáikban vegyék figyelembe a nemi szempontokat és a különböző munkaszerződésekkel összefüggő kockázatokat; |
| --- | --- |

87.

hangsúlyozza, hogy a férfiakat és a nőket eltérően érintik a munkahelyi kockázatok, legyen szó akár pszichoszociális, akár fizikai kockázatokról (pl. izom- és vázrendszeri bántalmak); felhívja a figyelmet arra, hogy van összefüggés a bizonytalan munkaviszony, köztük az átmeneti jellegű és a részidős foglalkoztatás, valamint a fizikai és pszichoszociális munkahelyi kockázatok növekedése között; ezért felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti stratégiáikban vegyék figyelembe a nemi szempontokat és a különböző munkaszerződésekkel összefüggő kockázatokat;

| 88. | aggodalmát fejezi ki a várandós nők munkahelyi kockázati küszöbértékeinek vizsgálatát illetően; javasolja, hogy készüljön részletes tanulmány arról, milyen következményekkel járhat a várandós nők bizonyos munkakörülményeknek (pl. vegyi anyagoknak, ionizáló sugárzásnak, elektromágneses sugárzásnak, stressznek, túlzottan magas hőmérsékletnek, túlzott terhek emelésének stb.) való kitétele; kéri a vetélések, a szülési komplikációk és a születési rendellenességek, illetve a várandós nők szempontjából kockázatot jelentő munkakörülmények közötti összefüggések vizsgálatát; |
| --- | --- |

88.

aggodalmát fejezi ki a várandós nők munkahelyi kockázati küszöbértékeinek vizsgálatát illetően; javasolja, hogy készüljön részletes tanulmány arról, milyen következményekkel járhat a várandós nők bizonyos munkakörülményeknek (pl. vegyi anyagoknak, ionizáló sugárzásnak, elektromágneses sugárzásnak, stressznek, túlzottan magas hőmérsékletnek, túlzott terhek emelésének stb.) való kitétele; kéri a vetélések, a szülési komplikációk és a születési rendellenességek, illetve a várandós nők szempontjából kockázatot jelentő munkakörülmények közötti összefüggések vizsgálatát;

| 89. | kéri, hogy készüljön hatástanulmány az új technológiák, káros anyagok és kockázati tényezők – többek között a munkaszervezés – potenciális kockázatairól; úgy véli, hogy a további kutatás, az ismeretek cseréje és az eredmények gyakorlati alkalmazása segít a lehetséges új kockázatok jobb felismerésében és értékelésében; jogalkotási intézkedéseket szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy a jelenlegi európai munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok teljes mértékben lefedjék a nanoanyagokat; |
| --- | --- |

89.

kéri, hogy készüljön hatástanulmány az új technológiák, káros anyagok és kockázati tényezők – többek között a munkaszervezés – potenciális kockázatairól; úgy véli, hogy a további kutatás, az ismeretek cseréje és az eredmények gyakorlati alkalmazása segít a lehetséges új kockázatok jobb felismerésében és értékelésében; jogalkotási intézkedéseket szorgalmaz annak biztosítása érdekében, hogy a jelenlegi európai munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok teljes mértékben lefedjék a nanoanyagokat;

| 90. | úgy véli, hogy a túl hosszú munkaidő és a nem megfelelő pihenőidő, valamint az aránytalan eredménykötelezettségek kulcsfontosságú tényezők a munkahelyi balesetek és megbetegedések növekvő számában; hangsúlyozza, hogy e rendelkezések megsértik az OHS alapvető elveit; szót emel a szakmai élet és a magánélet közti megfelelő egyensúly mellett; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a 2003/88/EK irányelvet; |
| --- | --- |

90.

úgy véli, hogy a túl hosszú munkaidő és a nem megfelelő pihenőidő, valamint az aránytalan eredménykötelezettségek kulcsfontosságú tényezők a munkahelyi balesetek és megbetegedések növekvő számában; hangsúlyozza, hogy e rendelkezések megsértik az OHS alapvető elveit; szót emel a szakmai élet és a magánélet közti megfelelő egyensúly mellett; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a 2003/88/EK irányelvet;

| 91. | úgy véli, hogy sürgős szükség van a vasárnapi munka munkavállalók egészségére gyakorolt hatásainak szilárd tudományos vizsgálatára; az EU Bizottságának rövidesen megbízást kellene adnia egy pártatlan tanulmányra, amely felülvizsgálja az összes eddigi eredményt, és szilárd tudományos következtetésekre jut; |
| --- | --- |

91.

úgy véli, hogy sürgős szükség van a vasárnapi munka munkavállalók egészségére gyakorolt hatásainak szilárd tudományos vizsgálatára; az EU Bizottságának rövidesen megbízást kellene adnia egy pártatlan tanulmányra, amely felülvizsgálja az összes eddigi eredményt, és szilárd tudományos következtetésekre jut;

| 92. | sajnálja, hogy a morális zaklatás jelenségére nincs európai szinten közös és egységes definíció; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a morális zaklatás 27 tagállamban azonos fogalommeghatározására építve dolgozzanak ki hatékony nemzeti stratégiákat a munkahelyi zaklatás elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

92.

sajnálja, hogy a morális zaklatás jelenségére nincs európai szinten közös és egységes definíció; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a morális zaklatás 27 tagállamban azonos fogalommeghatározására építve dolgozzanak ki hatékony nemzeti stratégiákat a munkahelyi zaklatás elleni küzdelem területén;

| 93. | úgy véli, hogy a stressz – amelyet gyakran a morális zaklatás idéz elő – a váz- és izomrendszeri megbetegedések, valamint a pszichoszociális kockázatok megnövekedésének egyik tényezője; |
| --- | --- |

93.

úgy véli, hogy a stressz – amelyet gyakran a morális zaklatás idéz elő – a váz- és izomrendszeri megbetegedések, valamint a pszichoszociális kockázatok megnövekedésének egyik tényezője;

| 94. | kívánatos lenne, hogy a Bizottság mélyreható vizsgálatnak vesse alá ezeket a tényezőket; |
| --- | --- |

94.

kívánatos lenne, hogy a Bizottság mélyreható vizsgálatnak vesse alá ezeket a tényezőket;

| 95. | támogatja, hogy a váz- és izomrendszeri megbetegedésekről szóló jövőbeli jogszabályi javaslat terjedjen ki valamennyi munkavállalóra; |
| --- | --- |

95.

támogatja, hogy a váz- és izomrendszeri megbetegedésekről szóló jövőbeli jogszabályi javaslat terjedjen ki valamennyi munkavállalóra;

| 96. | támogatja a munkavállalókat a munkahelyi dohányzástól megvédő jogszabályi kezdeményezést, mert jelenleg nem garantált az átfogó védelem; kéri a Bizottságot, hogy 2012-ben terjesszen elő javaslatot a Parlamentnek és a Tanácsnak a dohányzás minden munkahelyen, ideértve a zárt vendéglátó-ipari létesítményekben, továbbá az EU minden tömegközlekedési eszközén és minden zárt középületében történő megtiltására vonatkozóan; |
| --- | --- |

96.

támogatja a munkavállalókat a munkahelyi dohányzástól megvédő jogszabályi kezdeményezést, mert jelenleg nem garantált az átfogó védelem; kéri a Bizottságot, hogy 2012-ben terjesszen elő javaslatot a Parlamentnek és a Tanácsnak a dohányzás minden munkahelyen, ideértve a zárt vendéglátó-ipari létesítményekben, továbbá az EU minden tömegközlekedési eszközén és minden zárt középületében történő megtiltására vonatkozóan;

| 97. | felkéri a Bizottságot, hogy indítson széles körű konzultációt az európai szociális partnerekkel a foglalkozási betegségek jegyzékéről, a ma ismert legfőbb veszélyekre (különösen a pszichés kórképekre és az azbesztre) vonatkozó alapos tudományos és orvosi elemzés alapján; felkéri a Bizottságot, hogy alaposan értékelje a foglalkozási megbetegedések európai ütemtervéről szóló 2003/670/EK ajánlás napra késszé tételének és kötelező erejűvé emelésének a munkavállalók egészsége tekintetében vett jótékony hatásait; |
| --- | --- |

97.

felkéri a Bizottságot, hogy indítson széles körű konzultációt az európai szociális partnerekkel a foglalkozási betegségek jegyzékéről, a ma ismert legfőbb veszélyekre (különösen a pszichés kórképekre és az azbesztre) vonatkozó alapos tudományos és orvosi elemzés alapján; felkéri a Bizottságot, hogy alaposan értékelje a foglalkozási megbetegedések európai ütemtervéről szóló 2003/670/EK ajánlás napra késszé tételének és kötelező erejűvé emelésének a munkavállalók egészsége tekintetében vett jótékony hatásait;

| 98. | úgy véli, hogy tovább kell mélyíteni a kutatásokat az egyes tevékenységek egészségre gyakorolt – akár hosszú távú – hatásait illetően, a lehető legnagyobb hangsúlyt fektetve azon betegségekkel kapcsolatos esetekre, amelyek a munkavégzés után csak egy bizonyos idő elteltével jelentkeznek; úgy véli, hogy a szociális partnerek legfőbb prioritását figyelembe kell venni azoknak a foglalkozásoknak a meghatározásakor, amelyekhez több egészségvédelmi és biztonsági kutatásra van szükség; |
| --- | --- |

98.

úgy véli, hogy tovább kell mélyíteni a kutatásokat az egyes tevékenységek egészségre gyakorolt – akár hosszú távú – hatásait illetően, a lehető legnagyobb hangsúlyt fektetve azon betegségekkel kapcsolatos esetekre, amelyek a munkavégzés után csak egy bizonyos idő elteltével jelentkeznek; úgy véli, hogy a szociális partnerek legfőbb prioritását figyelembe kell venni azoknak a foglalkozásoknak a meghatározásakor, amelyekhez több egészségvédelmi és biztonsági kutatásra van szükség;

| 99. | felszólítja a Bizottságot, hogy amennyiben új tanulmányok vagy a tudomány bebizonyítják, hogy bizonyos foglalkozások nagy egészségügyi és biztonsági kockázatokat hordoznak, azonnal tegye meg a megfelelő intézkedéseket a munkavállalók biztonságának és egészségének védelme érdekében; |
| --- | --- |

99.

felszólítja a Bizottságot, hogy amennyiben új tanulmányok vagy a tudomány bebizonyítják, hogy bizonyos foglalkozások nagy egészségügyi és biztonsági kockázatokat hordoznak, azonnal tegye meg a megfelelő intézkedéseket a munkavállalók biztonságának és egészségének védelme érdekében;

| 100. | úgy véli, hogy a betegség vagy baleset utáni rehabilitáció és újbóli munkahelyi beilleszkedés alapvető fontosságú és ezért támogatni kell; |
| --- | --- |

100.

úgy véli, hogy a betegség vagy baleset utáni rehabilitáció és újbóli munkahelyi beilleszkedés alapvető fontosságú és ezért támogatni kell;

| 101. | felkéri a tagállamokat, hogy minél gyorsabban hajtsák végre a 2010/32/EU az egészségügyi dolgozók éles vagy hegyes eszközök által okozott sérüléseiről szóló irányelvet, és nyújtsanak magas szintű védelmet mind a betegeknek, mind az egészségügyi dolgozóknak az egészségügyi ellátással kapcsolatos fertőzésekkel szemben; |
| --- | --- |

101.

felkéri a tagállamokat, hogy minél gyorsabban hajtsák végre a 2010/32/EU az egészségügyi dolgozók éles vagy hegyes eszközök által okozott sérüléseiről szóló irányelvet, és nyújtsanak magas szintű védelmet mind a betegeknek, mind az egészségügyi dolgozóknak az egészségügyi ellátással kapcsolatos fertőzésekkel szemben;

| 102. | riasztónak tartja, hogy az egy-egy adott foglalkozás gyakorlásával kapcsolatos rákos megbetegedések száma nem csökken; sajnálattal tölti el, hogy még mindig nagy számú munkavállaló van kitéve az azbeszt veszélyének, különösen a karbantartási és a csatornázási ágazatban; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy indítson kezdeményezést és szervezzen meghallgatást az épületekben és más létesítményekben, mint például hajókon, vonatokon és gépekben lévő azbeszttel kapcsolatos jelentős foglalkozási egészségügyi és biztonsági problémákról; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy folytassák az azbeszt kivonását, többek között az épületekben lévő azbeszt feltérképezése és az azbeszt biztonságos eltávolításának biztosítása révén; |
| --- | --- |

102.

riasztónak tartja, hogy az egy-egy adott foglalkozás gyakorlásával kapcsolatos rákos megbetegedések száma nem csökken; sajnálattal tölti el, hogy még mindig nagy számú munkavállaló van kitéve az azbeszt veszélyének, különösen a karbantartási és a csatornázási ágazatban; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy indítson kezdeményezést és szervezzen meghallgatást az épületekben és más létesítményekben, mint például hajókon, vonatokon és gépekben lévő azbeszttel kapcsolatos jelentős foglalkozási egészségügyi és biztonsági problémákról; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy folytassák az azbeszt kivonását, többek között az épületekben lévő azbeszt feltérképezése és az azbeszt biztonságos eltávolításának biztosítása révén;

| 103. | hangsúlyozza, hogy a vegyi anyagokra vonatkozó közösségi politika hozzáadott értéket képvisel, és hogy a munkával kapcsolatos rákos megbetegedések megelőzésében kiaknázandók a fejlesztési lehetőségek; |
| --- | --- |

103.

hangsúlyozza, hogy a vegyi anyagokra vonatkozó közösségi politika hozzáadott értéket képvisel, és hogy a munkával kapcsolatos rákos megbetegedések megelőzésében kiaknázandók a fejlesztési lehetőségek;

| 104. | hangsúlyozza, hogy a rákkeltő kockázatok elsősorban az ipari, kisipari és mezőgazdasági ágazatokban dolgozó munkásokat, valamint a szolgáltatási szektorban dolgozó, többféle kitettségnek kitett nőket érintik (27); kéri, hogy mérjék fel a mezőgazdasági dolgozók vegyi anyagoknak való kitettségének hatását; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza, hogy a rákkeltő kockázatok elsősorban az ipari, kisipari és mezőgazdasági ágazatokban dolgozó munkásokat, valamint a szolgáltatási szektorban dolgozó, többféle kitettségnek kitett nőket érintik (27); kéri, hogy mérjék fel a mezőgazdasági dolgozók vegyi anyagoknak való kitettségének hatását;

| 105. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a REACH végrehajtását és különösen váltsák ki a leginkább aggodalomra okot adó vegyi anyagokat; |
| --- | --- |

105.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a REACH végrehajtását és különösen váltsák ki a leginkább aggodalomra okot adó vegyi anyagokat;

| 106. | úgy véli, hogy a 2013–2020-ra szóló, új közösségi munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiának a következőkre kell összpontosítania: a REACH lehetőségeinek kihasználása a munkavállalók vegyi anyagokból eredő veszélyekkel szembeni védelmének javítása érdekében; a munkával összefüggő megbetegedések megelőzésére és a munkavállalók munkahelyi életminőségének javítására irányuló megújított erőfeszítés; a munkaügyi felügyeletek nyomon követési és végrehajtási felelősségeinek megerősítése és a munkavállalók részvétele a megelőzési politikák megtervezésében, nyomon követésében és végrehajtásában; a foglalkozási megbetegedések elismerésének javítása és a rugalmasság, a bizonytalanság, az alvállalkozás, stb., mint a megfelelő kockázatmegelőzés akadályainak kezelése; |
| --- | --- |

106.

úgy véli, hogy a 2013–2020-ra szóló, új közösségi munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiának a következőkre kell összpontosítania: a REACH lehetőségeinek kihasználása a munkavállalók vegyi anyagokból eredő veszélyekkel szembeni védelmének javítása érdekében; a munkával összefüggő megbetegedések megelőzésére és a munkavállalók munkahelyi életminőségének javítására irányuló megújított erőfeszítés; a munkaügyi felügyeletek nyomon követési és végrehajtási felelősségeinek megerősítése és a munkavállalók részvétele a megelőzési politikák megtervezésében, nyomon követésében és végrehajtásában; a foglalkozási megbetegedések elismerésének javítása és a rugalmasság, a bizonytalanság, az alvállalkozás, stb., mint a megfelelő kockázatmegelőzés akadályainak kezelése;

| 107. | kéri az Európai Bizottságot, hogy 2012 vége előtt készítse el a rákkeltő és mutagén anyagokról szóló 2004/37/EK irányelvre vonatkozó felülvizsgálati javaslatot annak érdekében, hogy a REACH leginkább aggodalomra okot adó anyagaival való analógia alapján hatályát kiterjesszék a reprotoxikus anyagokra is, valamint erősítsék meg a helyettesítés elvének alkalmazását; támogatja, hogy állapítsák meg a reproduktív egészséggel fennálló kapcsolatot; |
| --- | --- |

107.

kéri az Európai Bizottságot, hogy 2012 vége előtt készítse el a rákkeltő és mutagén anyagokról szóló 2004/37/EK irányelvre vonatkozó felülvizsgálati javaslatot annak érdekében, hogy a REACH leginkább aggodalomra okot adó anyagaival való analógia alapján hatályát kiterjesszék a reprotoxikus anyagokra is, valamint erősítsék meg a helyettesítés elvének alkalmazását; támogatja, hogy állapítsák meg a reproduktív egészséggel fennálló kapcsolatot;

| 108. | felkéri a Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló jövőbeli jogszabályokban szükség esetén támogassa azon technológiák használatát, amelyek csökkentik a veszélyes anyagok által okozott kockázatot a munkahelyi balesetek esetén, és amennyiben lehetséges, helyettesítsék ezekkel a technológiákkal a kémiai és radioaktív anyagok használatát; |
| --- | --- |

108.

felkéri a Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló jövőbeli jogszabályokban szükség esetén támogassa azon technológiák használatát, amelyek csökkentik a veszélyes anyagok által okozott kockázatot a munkahelyi balesetek esetén, és amennyiben lehetséges, helyettesítsék ezekkel a technológiákkal a kémiai és radioaktív anyagok használatát;

| 109. | kéri, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok javasoljanak intézkedéseket annak érdekében, hogy a rákban vagy a munkával összefüggő más betegségekben vagy krónikus betegségekben szenvedő személyek munkakörülményeit jobban ki lehessen igazítani; |
| --- | --- |

109.

kéri, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok javasoljanak intézkedéseket annak érdekében, hogy a rákban vagy a munkával összefüggő más betegségekben vagy krónikus betegségekben szenvedő személyek munkakörülményeit jobban ki lehessen igazítani;

| 110. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a jogszabályok egyszerűsítési lehetőségeinek megvizsgálásakor kerülje el az európai munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányelvekben elért védelmi szint veszélyeztetését; |
| --- | --- |

110.

megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a jogszabályok egyszerűsítési lehetőségeinek megvizsgálásakor kerülje el az európai munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányelvekben elért védelmi szint veszélyeztetését;

*

* *

| 111. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

111.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 70. o.

(2)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(3)  HL L 299., 2003.11.18., 9. o.

(4)  HL L 165., 2007.6.27., 21. o.

(5)  HL L 134., 2010.6.1., 66. o.

(6)  HL C 304. E, 2005.12.1., 400. o.

(7)  HL C 303. E, 2006.12.13., 754. o.

(8)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(9)  HL C 41. E., 2009.2.19., 14. o.

(10)  HL C 117. E., 2010.5.6., 176. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0332.

(12)  HL C 77. E, 2002.3.28., 138. o.

(13)  Ausztrál kormány: The Cost of Work-Related Injury and Illness for Australian Employers, Workers and the Community. Australian Safety and Compensation Council, Commonwealth of Australia 2009, 41 p., March 2009.

(14)  EU-OSHA, ‘Young Workers – Facts and Figures’ (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/7606507/view) és a kapcsolódó tájékoztató (http://osha.europa.eu/en/publications/factsheets/70), 2007; ‘Facts and Figures – Musculoskeletal disorders’, 2010 (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/TERO09009ENC/view); and ‘Facts and Figures – The Transport Sector’, 2011

(15)  EU-OSHA, Esener felmérés 2009, http://osha.europa.eu/sub/esener/en/front-page/document_view?set_language=en

(16)  Eurofound: „Az idősödő munkaerő munkakörülményei”

(17)  Hämäläinen P, Saarela KL, Takala J: Global trend according to estimated number of occupational accidents and fatal work-related diseases at region and country level. Journal of Safety Research 40 (2009) 125–139. Elsevier B.V.

(18)  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, 2005, becslés az EU-27-ek számára; http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm.

(19)  A legkiszolgáltatottabb munkavállalókat érintő munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági kockázatok, EP, A. Tematikus Főosztály, Gazdaság- és Tudománypolitika, 2011, 40. o.

(20)  EU-OSHA és a 2011. évi Nemzetközi Gazdasági Fórum.

(21)  EU-OSHA, Esener-tanulmány.

(22)  EU-OSHA, Esener-tanulmány.

(23)  EU-OSHA, Esener-tanulmány.

(24)  EU-OSHA, „Foresight of new and emerging risks to occupational safety and health associated with new technologies in green jobs by 2020”, 1. szakasz: (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-drivers-change_TERO11001ENN/view), illetve 2. szakasz: (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-key-technologies/view); valamint NIOSH http://www.cdc.gov/niosh/topics/PtD/greenjobs.html

(25)  Verjans M., de Broeck V., Eckelaert L., Munkahelyi egészség és biztonság számokban: Fiatal munkavállalók – Tények és adatok, Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség, az Európai Kockázatfigyelő Központ jelentése, Luxembourg, 2007, 133. o.

(26)  „Egészségvédelem és biztonság az európai munkahelyen (1999–2007) – statisztikai portré” (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-31-09-290/EN/KS-31-09-290-EN.PDF); „A munkahelyi balesetek okai és körülményei”, Európai Bizottság, 2008., http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-SF-09-063

(27)  ETUI, 2010., http://hesa.etui-rehs.org/uk/publications/pub54.htm

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/117

---

2011. december 15., csütörtökAzerbajdzsán, különösen Rafig Tagi ügye

P7_TA(2011)0590

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása Azerbajdzsánról, különösen Rafig Tagi ügyéről

2013/C 168 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Azerbajdzsánról szóló, és különösen az emberi jogokra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Azerbajdzsánról szóló, és különösen az emberi jogokra vonatkozó korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a 2011. szeptember 29–30-i második keleti partnerségi csúcstalálkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. szeptember 29–30-i második keleti partnerségi csúcstalálkozó következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Közösség és Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999-ben lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Azerbajdzsán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999-ben lépett hatályba,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője szóvivőjének 2011. október 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője szóvivőjének 2011. október 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU–Azerbajdzsán Együttműködési Tanács 2011. november 25-i brüsszeli tizenkettedik ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Azerbajdzsán Együttműködési Tanács 2011. november 25-i brüsszeli tizenkettedik ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Rafig Tagi híres azerbajdzsáni író és újságíró 2011. november 23-án Bakuban belehalt sérüléseibe, miután négy nappal korábban brutálisan megkéselték; |
| --- | --- |

A.

mivel Rafig Tagi híres azerbajdzsáni író és újságíró 2011. november 23-án Bakuban belehalt sérüléseibe, miután négy nappal korábban brutálisan megkéselték;

| B. | mivel az azerbajdzsáni kormány bűnügyi vizsgálatot indított a támadással kapcsolatban; |
| --- | --- |

B.

mivel az azerbajdzsáni kormány bűnügyi vizsgálatot indított a támadással kapcsolatban;

| C. | mivel Rafig Tagi a támadás előtti hetekben többször is halálos fenyegetéseket kapott, feltehetőleg többek között az Azadlyq (Szabadság) rádió weboldalán 2011. november 10-én közzétett, a jelenlegi iráni kormányt bíráló cikke miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel Rafig Tagi a támadás előtti hetekben többször is halálos fenyegetéseket kapott, feltehetőleg többek között az Azadlyq (Szabadság) rádió weboldalán 2011. november 10-én közzétett, a jelenlegi iráni kormányt bíráló cikke miatt;

| D. | mivel Rafig Tagi börtönbüntetést töltött, miután 2007 májusában vallási gyűlöletkeltés vádjával elítélték a Sanat című napilapban megjelent cikke alapján, amelyben kifejtette, hogy az iszlám értékrendje megakadályozza Azerbajdzsán európai integrációját, és gátolja demokratikus fejlődését; |
| --- | --- |

D.

mivel Rafig Tagi börtönbüntetést töltött, miután 2007 májusában vallási gyűlöletkeltés vádjával elítélték a Sanat című napilapban megjelent cikke alapján, amelyben kifejtette, hogy az iszlám értékrendje megakadályozza Azerbajdzsán európai integrációját, és gátolja demokratikus fejlődését;

| E. | mivel egy vezető iráni vallási vezető, Fazel Lankarani nagy ajatollah az említett cikk megjelentetését követően fatvát adott ki, felszólítva Rafig Tagi megölésére; és mivel a fatva Samir Sadagatoglu, a Sanat című napilap szerkesztője megölésére is felszólított; |
| --- | --- |

E.

mivel egy vezető iráni vallási vezető, Fazel Lankarani nagy ajatollah az említett cikk megjelentetését követően fatvát adott ki, felszólítva Rafig Tagi megölésére; és mivel a fatva Samir Sadagatoglu, a Sanat című napilap szerkesztője megölésére is felszólított;

| F. | mivel az iráni hatóságok nem ítélték el a fatvát – amely tulajdonképpen gyilkosságra való felhívás –, és nem tették egyértelművé, hogy minden olyan személyt bíróság elé állítanak, aki azzal gyanúsítható, hogy Rafig Tagi vagy Samir Sadagatoglu ellen támadásra bujt fel, támadást készít elő vagy hajt végre, illetve segédkezik abban; |
| --- | --- |

F.

mivel az iráni hatóságok nem ítélték el a fatvát – amely tulajdonképpen gyilkosságra való felhívás –, és nem tették egyértelművé, hogy minden olyan személyt bíróság elé állítanak, aki azzal gyanúsítható, hogy Rafig Tagi vagy Samir Sadagatoglu ellen támadásra bujt fel, támadást készít elő vagy hajt végre, illetve segédkezik abban;

| G. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága – amely felügyeli a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának végrehajtását, amelynek Irán is részes fele – nemrégiben aggályainak adott hangot az iráni büntető törvénykönyv 226. cikke miatt, amelynek értelmében „a gyilkosság elkövetését megtorlás követi, amennyiben a megölt személy az iszlám törvények szerint nem érdemelte meg a halált”; és mivel a fatvákat használják fel annak igazolására, hogy az adott személy „megérdemelte a halált”; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága – amely felügyeli a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának végrehajtását, amelynek Irán is részes fele – nemrégiben aggályainak adott hangot az iráni büntető törvénykönyv 226. cikke miatt, amelynek értelmében „a gyilkosság elkövetését megtorlás követi, amennyiben a megölt személy az iszlám törvények szerint nem érdemelte meg a halált”; és mivel a fatvákat használják fel annak igazolására, hogy az adott személy „megérdemelte a halált”;

| H. | mivel az azerbajdzsáni hatóságok nem ítélték el egyértelműen a fatvát és azokat a nyilvános halálos fenyegetéseket, amelyeket Rafig Tagi a „vallási gyűlöletkeltés” miatt ellene folytatott per során 2007-ben kapott; továbbá mivel az államilag felügyelt televíziók az író haláláról is csak minimális terjedelemben számoltak be, és a hatóságok még nem ítélték el nyilvánosan a gyilkosságot; |
| --- | --- |

H.

mivel az azerbajdzsáni hatóságok nem ítélték el egyértelműen a fatvát és azokat a nyilvános halálos fenyegetéseket, amelyeket Rafig Tagi a „vallási gyűlöletkeltés” miatt ellene folytatott per során 2007-ben kapott; továbbá mivel az államilag felügyelt televíziók az író haláláról is csak minimális terjedelemben számoltak be, és a hatóságok még nem ítélték el nyilvánosan a gyilkosságot;

| I. | mivel az azerbajdzsáni hatóságok rendkívül kis arányban vizsgálják ki az újságírók elleni támadásokat, ami jelentősen hozzájárul a félelem és a büntetlenség légköréhez, amely az elmúlt években az egész médiát eluralta; |
| --- | --- |

I.

mivel az azerbajdzsáni hatóságok rendkívül kis arányban vizsgálják ki az újságírók elleni támadásokat, ami jelentősen hozzájárul a félelem és a büntetlenség légköréhez, amely az elmúlt években az egész médiát eluralta;

| J. | mivel Azerbajdzsán tevékenyen részt vesz az európai szomszédságpolitikában és a keleti partnerségben, alapító tagja az Euronestnek, továbbá elkötelezett az e két kezdeményezés központi elemét képező értékek, nevezetesen a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

J.

mivel Azerbajdzsán tevékenyen részt vesz az európai szomszédságpolitikában és a keleti partnerségben, alapító tagja az Euronestnek, továbbá elkötelezett az e két kezdeményezés központi elemét képező értékek, nevezetesen a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett;

| K. | mivel Azerbajdzsán a 2012–2013-as időszakra az ENSZ Biztonsági tanácsának nem állandó tagja lesz, és elkötelezte magát az ENSZ emberi jogi chartájában foglalt értékek fenntartása mellett; |
| --- | --- |

K.

mivel Azerbajdzsán a 2012–2013-as időszakra az ENSZ Biztonsági tanácsának nem állandó tagja lesz, és elkötelezte magát az ENSZ emberi jogi chartájában foglalt értékek fenntartása mellett;

| L. | mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak és részes fele az emberi jogok európai egyezményének (EJEE), valamint számos nemzetközi emberi jogi szerződésnek, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának; |
| --- | --- |

L.

mivel Azerbajdzsán tagja az Európa Tanácsnak és részes fele az emberi jogok európai egyezményének (EJEE), valamint számos nemzetközi emberi jogi szerződésnek, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának;

| M. | mivel Azerbajdzsán az Európa Tanácsban és az EBESZ-ben való tagsága, illetve az ENP cselekvési tervben és a prágai keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatban való részvétele keretében elkötelezte magát a legalapvetőbb európai értékek közé tartozó emberi jogok tiszteletben tartása értékei mellett; |
| --- | --- |

M.

mivel Azerbajdzsán az Európa Tanácsban és az EBESZ-ben való tagsága, illetve az ENP cselekvési tervben és a prágai keleti partnerségi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatban való részvétele keretében elkötelezte magát a legalapvetőbb európai értékek közé tartozó emberi jogok tiszteletben tartása értékei mellett;

| 1. | határozottan elítéli Rafig Tagi meggyilkolását, és aggodalmának ad hangot Samir Sadagatoglu biztonságát illetően; csalódott amiatt, hogy az azerbajdzsáni hatóságok nem ítélték el egyértelműen Rafig Tagi meggyilkolását, és nem biztosították, hogy a közvélemény figyelemmel kísérhesse a halálát övező körülmények kivizsgálását; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli Rafig Tagi meggyilkolását, és aggodalmának ad hangot Samir Sadagatoglu biztonságát illetően; csalódott amiatt, hogy az azerbajdzsáni hatóságok nem ítélték el egyértelműen Rafig Tagi meggyilkolását, és nem biztosították, hogy a közvélemény figyelemmel kísérhesse a halálát övező körülmények kivizsgálását;

| 2. | üdvözli, hogy az azerbajdzsáni kormány lépéseket tett egy különleges munkacsoport felállítása érdekében Rafig Tagi meggyilkolásának kivizsgálása céljából; felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat annak biztosítására, hogy a nyomozás alapos és eredményes legyen, az elkövetőkkel szemben pedig járjanak el, és a tisztességes bírósági eljárásokra vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelő eljárás keretében állítsák bíróság elé őket; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy az azerbajdzsáni kormány lépéseket tett egy különleges munkacsoport felállítása érdekében Rafig Tagi meggyilkolásának kivizsgálása céljából; felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat annak biztosítására, hogy a nyomozás alapos és eredményes legyen, az elkövetőkkel szemben pedig járjanak el, és a tisztességes bírósági eljárásokra vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelő eljárás keretében állítsák bíróság elé őket;

| 3. | felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt Samir Sadagatoglu életének és biztonságának védelme érdekében; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt Samir Sadagatoglu életének és biztonságának védelme érdekében;

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya rendelkezik a véleménynyilvánítási és szólásszabadságról, ideértve a vallásokkal és hitrendszerekkel szembeni kritika szabadságát is; hangsúlyozza, hogy az offline és online szólásszabadság alapvető tényező a szabad és demokratikus társadalomban, valamint a többi jog védelme és előmozdítása tekintetében; felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy ne használják fel a büntetőjogot a vallásról folytatott szabad vita elfojtására; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya rendelkezik a véleménynyilvánítási és szólásszabadságról, ideértve a vallásokkal és hitrendszerekkel szembeni kritika szabadságát is; hangsúlyozza, hogy az offline és online szólásszabadság alapvető tényező a szabad és demokratikus társadalomban, valamint a többi jog védelme és előmozdítása tekintetében; felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy ne használják fel a büntetőjogot a vallásról folytatott szabad vita elfojtására;

| 5. | ismételten hangsúlyozza, hogy az információk és a kommunikáció korlátozásoktól mentes elérhetősége és az internethez való cenzúramentes hozzáférés (internetszabadság) egyetemes jogok, és nélkülözhetetlenek az olyan emberi jogok, mint a szabad véleménynyilvánítás és az információkhoz való hozzáférés gyakorlásához, illetve a közélet átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosításához; |
| --- | --- |

5.

ismételten hangsúlyozza, hogy az információk és a kommunikáció korlátozásoktól mentes elérhetősége és az internethez való cenzúramentes hozzáférés (internetszabadság) egyetemes jogok, és nélkülözhetetlenek az olyan emberi jogok, mint a szabad véleménynyilvánítás és az információkhoz való hozzáférés gyakorlásához, illetve a közélet átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosításához;

| 6. | kitart amellett, hogy teljes mértékben elfogadhatatlan a vallások és hitrendszerek egyes követői által „sértőnek“ tartott nézeteknek hangot adó személyek megfenyegetése és az ellenük való erőszakra történő felbujtás, valamint hogy az ilyen fenyegetések és felbujtások felelőseivel szemben el kell járni, a megfenyegetett személyek véleménynyilvánítási szabadságát és biztonságát pedig teljes mértékben biztosítani kell; |
| --- | --- |

6.

kitart amellett, hogy teljes mértékben elfogadhatatlan a vallások és hitrendszerek egyes követői által „sértőnek“ tartott nézeteknek hangot adó személyek megfenyegetése és az ellenük való erőszakra történő felbujtás, valamint hogy az ilyen fenyegetések és felbujtások felelőseivel szemben el kell járni, a megfenyegetett személyek véleménynyilvánítási szabadságát és biztonságát pedig teljes mértékben biztosítani kell;

| 7. | sürgeti az iráni hatóságokat, hogy az iráni parlamentben jelenleg tárgyalt, felülvizsgált büntető törvénykönyvből töröljék a halál „megérdemelésének” fogalmát; súlyos aggályának ad hangot amiatt, hogy az egyes személyek megölésére felhívó fatvák létezését az iráni bíróságok gyilkossággal vádolt személyek védelmére hozhatják fel azzal az indokkal, hogy az áldozat „megérdemelte a halált”; sürgeti az iráni hatóságokat annak biztosítására, hogy a nemzetközi szabványoknak megfelelő tisztességes eljárás keretében állítsanak bíróság elé minden olyan személyt, aki gyilkosságra való felbujtással, gyilkosság megtervezésével vagy elkövetésével, illetve gyilkosságban való segédkezéssel gyanúsítható, akár Iránban történt a gyilkosság, akár máshol; |
| --- | --- |

7.

sürgeti az iráni hatóságokat, hogy az iráni parlamentben jelenleg tárgyalt, felülvizsgált büntető törvénykönyvből töröljék a halál „megérdemelésének” fogalmát; súlyos aggályának ad hangot amiatt, hogy az egyes személyek megölésére felhívó fatvák létezését az iráni bíróságok gyilkossággal vádolt személyek védelmére hozhatják fel azzal az indokkal, hogy az áldozat „megérdemelte a halált”; sürgeti az iráni hatóságokat annak biztosítására, hogy a nemzetközi szabványoknak megfelelő tisztességes eljárás keretében állítsanak bíróság elé minden olyan személyt, aki gyilkosságra való felbujtással, gyilkosság megtervezésével vagy elkövetésével, illetve gyilkosságban való segédkezéssel gyanúsítható, akár Iránban történt a gyilkosság, akár máshol;

| 8. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák az azerbajdzsáni hatóságok számára a szükséges együttműködést a Rafig Tagi elleni gyilkosság kivizsgálása során, és gondoskodjanak arról, hogy az iráni vallási vezetők ne szólítsanak fel senkinek a megölésére, se Iránban se más országban; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák az azerbajdzsáni hatóságok számára a szükséges együttműködést a Rafig Tagi elleni gyilkosság kivizsgálása során, és gondoskodjanak arról, hogy az iráni vallási vezetők ne szólítsanak fel senkinek a megölésére, se Iránban se más országban;

| 9. | felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy tanúsítsanak tényleges elkötelezettséget az emberi jogok iránt, és teljesítsék a nemzeti jog szerint, illetve az Euronest, a keleti partnerség és bármely későbbi, az Unióval aláírandó társulási megállapodás keretében rájuk háruló kötelezettségeket, különös tekintettel az élethez való jog és a véleménynyilvánítási szabadság védelmére; |
| --- | --- |

9.

felhívja az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy tanúsítsanak tényleges elkötelezettséget az emberi jogok iránt, és teljesítsék a nemzeti jog szerint, illetve az Euronest, a keleti partnerség és bármely későbbi, az Unióval aláírandó társulási megállapodás keretében rájuk háruló kötelezettségeket, különös tekintettel az élethez való jog és a véleménynyilvánítási szabadság védelmére;

| 10. | sajnálja, hogy az azerbajdzsáni hatóságok nem adtak vízumot az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése politikai foglyokkal foglalkozó előadójának; felhívja az azerbajdzsáni kormányt annak lehetővé tételére, hogy az előadó az állítólagos politikai foglyok helyzetének megvizsgálása céljából az országba látogathasson; |
| --- | --- |

10.

sajnálja, hogy az azerbajdzsáni hatóságok nem adtak vízumot az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése politikai foglyokkal foglalkozó előadójának; felhívja az azerbajdzsáni kormányt annak lehetővé tételére, hogy az előadó az állítólagos politikai foglyok helyzetének megvizsgálása céljából az országba látogathasson;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Azerbajdzsáni Köztársaság és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Azerbajdzsáni Köztársaság és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/119

---

2011. december 15., csütörtökA nők helyzete Afganisztánban és Pakisztánban

P7_TA(2011)0591

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása a nők helyzetéről Afganisztánban és Pakisztánban

2013/C 168 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (1), a 2010. május 20-i (2), 2007. július 12-i (3), 2007. október 25-i (4), illetve 2007. november 15-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. január 20-i (1), a 2010. május 20-i (2), 2007. július 12-i (3), 2007. október 25-i (4), illetve 2007. november 15-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Afganisztánról szóló előző állásfoglalásaira, különösen az afganisztáni nők jogairól szóló 2009. április 24-i (6) és az Afganisztánnal kapcsolatos új stratégiáról szóló 2010. december 16-i (7) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afganisztánról szóló előző állásfoglalásaira, különösen az afganisztáni nők jogairól szóló 2009. április 24-i (6) és az Afganisztánnal kapcsolatos új stratégiáról szóló 2010. december 16-i (7) állásfoglalására,

| — | tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló, 2009. évi éves jelentésre és az Európai Unió emberi jogi politikájára vonatkozó, 2010. december 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló, 2009. évi éves jelentésre és az Európai Unió emberi jogi politikájára vonatkozó, 2010. december 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a 2009. november 26-i, a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 26-i, a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságáról 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyek hangsúlyozták e szabadság fontosságát és a vallási türelmetlenség elleni fellépés jelentőségét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságáról 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyek hangsúlyozták e szabadság fontosságát és a vallási türelmetlenség elleni fellépés jelentőségét,

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-én elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intoleranciáról, megkülönböztetésről és erőszakról szóló, 2011. február 21-én elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2010. június 4-i EU–Pakisztán közös nyilatkozatra, amelyben mindkét fél megerősítette az iránti elkötelezettségét, hogy közösen fellépjenek a regionális és globális biztonsági problémák leküzdése és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, valamint hogy együttműködjenek Pakisztán demokratikus kormányának és intézményeinek további megerősítése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. június 4-i EU–Pakisztán közös nyilatkozatra, amelyben mindkét fél megerősítette az iránti elkötelezettségét, hogy közösen fellépjenek a regionális és globális biztonsági problémák leküzdése és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, valamint hogy együttműködjenek Pakisztán demokratikus kormányának és intézményeinek további megerősítése érdekében,

| — | tekintettel a Pakisztánról és Afganisztánról szóló, 2011. július 18-i és 2011. november 14-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pakisztánról és Afganisztánról szóló, 2011. július 18-i és 2011. november 14-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Unió főképviselője által az afganisztáni női menhelyekről szóló 2011. december 5-i, 2011. február 20-i és 2010. december 15-i jogszabályjavaslatokkal kapcsolatban tett kijelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió főképviselője által az afganisztáni női menhelyekről szóló 2011. december 5-i, 2011. február 20-i és 2010. december 15-i jogszabályjavaslatokkal kapcsolatban tett kijelentésekre,

| — | tekintettel a Bonnban rendezett, 2011. december 5-i nemzetközi konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bonnban rendezett, 2011. december 5-i nemzetközi konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre, valamint az Egyesült Nemzeteknek a nőkkel szembeni erőszak megszüntetéséről szóló 1993. december 20-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre, valamint az Egyesült Nemzeteknek a nőkkel szembeni erőszak megszüntetéséről szóló 1993. december 20-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR),

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008), valamint a nők és gyermekek ellen fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, amely valamennyi állam felelősségét hangsúlyozza abban, hogy véget vessenek a büntetlenségnek, és felelősségre vonják az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elkövetőit, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszak és egyéb erőszakos bűncselekmények elkövetőit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008), valamint a nők és gyermekek ellen fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, amely valamennyi állam felelősségét hangsúlyozza abban, hogy véget vessenek a büntetlenségnek, és felelősségre vonják az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elkövetőit, beleértve a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszak és egyéb erőszakos bűncselekmények elkövetőit,

| — | tekintettel az Afgán Nők Hálózatnak a bonni konferenciához használt 2011. október 6-i tárgyalási álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afgán Nők Hálózatnak a bonni konferenciához használt 2011. október 6-i tárgyalási álláspontjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az afganisztáni és a pakisztáni helyzet egymástól különböző, és egymástól függetlenül is fontos, a nők elleni fizikai és erkölcsi erőszak továbbra is az Afganisztánból és Pakisztánból jelentett emberi jogi bűncselekmények közül az egyik legsúlyosabbnak számít, különösen bizonyos régiókban, |
| --- | --- |

A.

mivel az afganisztáni és a pakisztáni helyzet egymástól különböző, és egymástól függetlenül is fontos, a nők elleni fizikai és erkölcsi erőszak továbbra is az Afganisztánból és Pakisztánból jelentett emberi jogi bűncselekmények közül az egyik legsúlyosabbnak számít, különösen bizonyos régiókban,

| B. | mivel a nők és a lányok továbbra is savval elkövetett támadások, családon belüli erőszak, emberkereskedelem, kényszerházasság, ezen belül gyermekházasság áldozatai, valamint vitás kérdések rendezésekor gyakran úgy bánnak velük, mint egyszerű tárgyakkal, amelyek átruházásával rendezhetők a viták; mivel a rendőrség, a bíróságok és az igazságszolgáltatás egyéb ágazataiban tevékenykedő tisztségviselők ritkán vizsgálják ki a nők visszaélésekkel kapcsolatos panaszait, beleértve a verés, a nemi erőszak és a szexuális erőszak egyéb eseteit is, illetve az ezen megpróbáltatások elől elmenekülő nőket gyakran bebörtönzik, |
| --- | --- |

B.

mivel a nők és a lányok továbbra is savval elkövetett támadások, családon belüli erőszak, emberkereskedelem, kényszerházasság, ezen belül gyermekházasság áldozatai, valamint vitás kérdések rendezésekor gyakran úgy bánnak velük, mint egyszerű tárgyakkal, amelyek átruházásával rendezhetők a viták; mivel a rendőrség, a bíróságok és az igazságszolgáltatás egyéb ágazataiban tevékenykedő tisztségviselők ritkán vizsgálják ki a nők visszaélésekkel kapcsolatos panaszait, beleértve a verés, a nemi erőszak és a szexuális erőszak egyéb eseteit is, illetve az ezen megpróbáltatások elől elmenekülő nőket gyakran bebörtönzik,

| C. | mivel a nők ellen elkövetett erőszak elkövetői a legtöbb esetben büntetlenül maradnak, |
| --- | --- |

C.

mivel a nők ellen elkövetett erőszak elkövetői a legtöbb esetben büntetlenül maradnak,

| D. | mivel bizonyos törvények betartása a nők emberi jogait sérti, |
| --- | --- |

D.

mivel bizonyos törvények betartása a nők emberi jogait sérti,

| E. | mivel Afganisztán kormánya 2009 augusztusában beiktatta a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló törvényt, és Afganisztán miniszteri tanácsa elfogadta a nővédelmi központokról szóló 2011. szeptember 5-i szabályozást, |
| --- | --- |

E.

mivel Afganisztán kormánya 2009 augusztusában beiktatta a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló törvényt, és Afganisztán miniszteri tanácsa elfogadta a nővédelmi központokról szóló 2011. szeptember 5-i szabályozást,

| F. | mivel az afganisztáni nők helyzete 2001 óta több területen is javult, például az egészségügyben, az oktatásban, illetve a nemzeti és regionális politikában és a civil társadalomban játszott szerepük tekintetében, |
| --- | --- |

F.

mivel az afganisztáni nők helyzete 2001 óta több területen is javult, például az egészségügyben, az oktatásban, illetve a nemzeti és regionális politikában és a civil társadalomban játszott szerepük tekintetében,

| G. | mivel Afganisztán számos nemzetközi egyezményben szerződő fél, különös tekintettel a nők elleni megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetésére irányuló egyezményre, és mivel az afgán alkotmány 22. cikke kimondja, hogy a férfiaknak és a nőknek a törvény előtt azonos jogai és kötelezettségei vannak, |
| --- | --- |

G.

mivel Afganisztán számos nemzetközi egyezményben szerződő fél, különös tekintettel a nők elleni megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetésére irányuló egyezményre, és mivel az afgán alkotmány 22. cikke kimondja, hogy a férfiaknak és a nőknek a törvény előtt azonos jogai és kötelezettségei vannak,

| H. | mivel azonban az afgán nők helyzete továbbra is aggodalomra ad okot, hiszen a terhesség és szülés közben bekövetkező halálozási arány, illetve a kisgyermekek halálozási aránya világviszonylatban Afganisztánban az egyik legmagasabb, |
| --- | --- |

H.

mivel azonban az afgán nők helyzete továbbra is aggodalomra ad okot, hiszen a terhesség és szülés közben bekövetkező halálozási arány, illetve a kisgyermekek halálozási aránya világviszonylatban Afganisztánban az egyik legmagasabb,

| I. | mivel Afganisztán felkelők által uralt bizonyos területein a saría jog alkalmazásának ürügyén megkövezéssel végrehajtott kivégzésekre is sor kerül, mint például 2011. november 12-én, amikor egy asszonyt és lányát végezték ki Ghazniban. |
| --- | --- |

I.

mivel Afganisztán felkelők által uralt bizonyos területein a saría jog alkalmazásának ürügyén megkövezéssel végrehajtott kivégzésekre is sor kerül, mint például 2011. november 12-én, amikor egy asszonyt és lányát végezték ki Ghazniban.

| J. | mivel még mindig alkalmazzák az úgynevezett „baad”-ot, amikor a helyi jirga döntése alapján valamely bűncselekmény ellentételezéseként vagy büntetésként eladnak egy nőt vagy lányt, bár az afgán büntető törvénykönyv 517. cikke értelmében bűncselekménynek számít, |
| --- | --- |

J.

mivel még mindig alkalmazzák az úgynevezett „baad”-ot, amikor a helyi jirga döntése alapján valamely bűncselekmény ellentételezéseként vagy büntetésként eladnak egy nőt vagy lányt, bár az afgán büntető törvénykönyv 517. cikke értelmében bűncselekménynek számít,

| K. | mivel a nyugati haderő közelgő kivonása Afganisztánból veszélyezteti a nők emancipációjában elért fejlődést, a Talibán ugyanis visszaszerezheti az irányítást olyan területek felett, ahol a nők szabadon gyakorolhatják újonnan kivívott jogaikat, |
| --- | --- |

K.

mivel a nyugati haderő közelgő kivonása Afganisztánból veszélyezteti a nők emancipációjában elért fejlődést, a Talibán ugyanis visszaszerezheti az irányítást olyan területek felett, ahol a nők szabadon gyakorolhatják újonnan kivívott jogaikat,

| L. | mivel a kormány által felügyelt területeken a nők nagyobb arányban vehetnek részt az oktatásban, jutnak egészségügyi ellátáshoz és több lehetőségük van munkát vállalni; azonban a felkelők által megszállt területeken jelentős megkülönböztetésnek vannak kitéve az oktatás, az egészségügyi ellátás és a kulturális lehetőségek terén, |
| --- | --- |

L.

mivel a kormány által felügyelt területeken a nők nagyobb arányban vehetnek részt az oktatásban, jutnak egészségügyi ellátáshoz és több lehetőségük van munkát vállalni; azonban a felkelők által megszállt területeken jelentős megkülönböztetésnek vannak kitéve az oktatás, az egészségügyi ellátás és a kulturális lehetőségek terén,

| M. | mivel aggodalomra ad okot, hogy különösen bizonyos régiókban a pakisztáni hatóságok gyakran nem tudják megvédeni a kisebbségeket és a nőket a szociális igazságtalanságtól, mint ahogy a pakisztáni legfelsőbb bíróság 2011. április 21-i ítéletei is mutatják, amelyekben Mukhtar Mai ellen elkövetett nemi erőszak hat vádlottja közül ötöt felmentettek, |
| --- | --- |

M.

mivel aggodalomra ad okot, hogy különösen bizonyos régiókban a pakisztáni hatóságok gyakran nem tudják megvédeni a kisebbségeket és a nőket a szociális igazságtalanságtól, mint ahogy a pakisztáni legfelsőbb bíróság 2011. április 21-i ítéletei is mutatják, amelyekben Mukhtar Mai ellen elkövetett nemi erőszak hat vádlottja közül ötöt felmentettek,

| N. | mivel 2002-ben mind Pakisztánban, mind külföldön sokkolta a közvéleményt Mukhtar Mai esete, akit a falu tanácsának parancsára csoportosan megerőszakoltak, hogy bosszút álljanak a bátyja által elkövetett kihágás miatt, Mukhtar Mai azonban sikeres jogi eljárást indított a támadóival szemben az alsóbb szintű bíróságokon, |
| --- | --- |

N.

mivel 2002-ben mind Pakisztánban, mind külföldön sokkolta a közvéleményt Mukhtar Mai esete, akit a falu tanácsának parancsára csoportosan megerőszakoltak, hogy bosszút álljanak a bátyja által elkövetett kihágás miatt, Mukhtar Mai azonban sikeres jogi eljárást indított a támadóival szemben az alsóbb szintű bíróságokon,

| O. | mivel az Ázsiai Emberi Jogi Bizottság (AHRC) elnevezésű nem kormányzati szervezet rámutat, hogy Pakisztánban, különösen Pandzsáb tartományban riasztó mértékben nőtt az olyan keresztény nők száma, akiket azért erőszakolnak meg, hogy áttérítsék őket az iszlám hitre, és egyre több esetben rabolnak el, erőszakolnak és gyilkolnak meg fiatal keresztény nőket; |
| --- | --- |

O.

mivel az Ázsiai Emberi Jogi Bizottság (AHRC) elnevezésű nem kormányzati szervezet rámutat, hogy Pakisztánban, különösen Pandzsáb tartományban riasztó mértékben nőtt az olyan keresztény nők száma, akiket azért erőszakolnak meg, hogy áttérítsék őket az iszlám hitre, és egyre több esetben rabolnak el, erőszakolnak és gyilkolnak meg fiatal keresztény nőket;

| P. | mivel a rendőri erők több tagja által egy évvel ezelőtt elrabolt, fogva tartott és többször megerőszakolt Uzma Ayub tragikus példája is mutatja azt az aggasztó jelenséget, hogy ilyen esetekben nem érvényesül a jogállamiság, hiszen a később letartóztatott rendőrök családtagjai megölték az áldozat fivérét, miután Ayub elutasította a peren kívüli jogorvoslatot; |
| --- | --- |

P.

mivel a rendőri erők több tagja által egy évvel ezelőtt elrabolt, fogva tartott és többször megerőszakolt Uzma Ayub tragikus példája is mutatja azt az aggasztó jelenséget, hogy ilyen esetekben nem érvényesül a jogállamiság, hiszen a később letartóztatott rendőrök családtagjai megölték az áldozat fivérét, miután Ayub elutasította a peren kívüli jogorvoslatot;

| Q. | mivel az 1977-es pakisztáni katonai államcsínyt követően felfüggesztették az 1973-as alkotmány azon rendelkezéseit, amelyek alapjogként garantálták a nemi alapú diszkriminációtól való mentességet; |
| --- | --- |

Q.

mivel az 1977-es pakisztáni katonai államcsínyt követően felfüggesztették az 1973-as alkotmány azon rendelkezéseit, amelyek alapjogként garantálták a nemi alapú diszkriminációtól való mentességet;

| R. | mivel több olyan törvényt is bevezettek Pakisztánban, amely a nők jogi szempontból alárendelt szerepét kodifikálja és bizonyos esetekben a férfiakéhoz képest feleakkora súlyt tulajdonít tanúvallomásuknak, e törvények közé tartoznak például a Hadúd-rendeletek és a bizonyítási eljárásról szóló törvény, amelyek sértik a nők jogait és hátrányos megkülönböztetést jelentenek számukra; |
| --- | --- |

R.

mivel több olyan törvényt is bevezettek Pakisztánban, amely a nők jogi szempontból alárendelt szerepét kodifikálja és bizonyos esetekben a férfiakéhoz képest feleakkora súlyt tulajdonít tanúvallomásuknak, e törvények közé tartoznak például a Hadúd-rendeletek és a bizonyítási eljárásról szóló törvény, amelyek sértik a nők jogait és hátrányos megkülönböztetést jelentenek számukra;

| S. | mivel a nőkkel szemben számos diszkriminatív jogszabály van hatályban Pakisztánban, például a muszlim családjog rendelet, a nyugat-pakisztáni családi bírósági jogszabály, a gyermekházasság korlátozásáról szóló jogszabály, a nyugat-pakisztáni hozományi jogszabály, a hozománnyal és az esküvői ajándékokkal kapcsolatos korlátozó jogszabály, |
| --- | --- |

S.

mivel a nőkkel szemben számos diszkriminatív jogszabály van hatályban Pakisztánban, például a muszlim családjog rendelet, a nyugat-pakisztáni családi bírósági jogszabály, a gyermekházasság korlátozásáról szóló jogszabály, a nyugat-pakisztáni hozományi jogszabály, a hozománnyal és az esküvői ajándékokkal kapcsolatos korlátozó jogszabály,

| T. | mivel az EU ismét megerősítette elkötelezettségét amellett, hogy erős, hosszú távú, a közös érdekeken és értékeken nyugvó partnerséget építsen fel Pakisztánnal, valamint hogy támogassa Pakisztán demokratikus intézményeit, polgári kormányát és civil társadalmát; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU ismét megerősítette elkötelezettségét amellett, hogy erős, hosszú távú, a közös érdekeken és értékeken nyugvó partnerséget építsen fel Pakisztánnal, valamint hogy támogassa Pakisztán demokratikus intézményeit, polgári kormányát és civil társadalmát;

| U. | mivel az EU kész folytatni az együttműködést, ám elvárja Pakisztántól, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségvállalásainak, elsősorban a biztonság és az emberi jogok, köztük a nők jogai terén; |
| --- | --- |

U.

mivel az EU kész folytatni az együttműködést, ám elvárja Pakisztántól, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségvállalásainak, elsősorban a biztonság és az emberi jogok, köztük a nők jogai terén;

| V. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok közös alapját képezi; mivel az uniós kereskedelmi és fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi és kisebbségi jogok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai közé tartozik, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok közös alapját képezi; mivel az uniós kereskedelmi és fejlesztési segítségnyújtás igénybevételének előfeltétele az emberi és kisebbségi jogok tiszteletben tartása;

| 1. | súlyosan aggasztónak tartja a nők és leányok helyzetét, valamint a nők jogainak afganisztáni és pakisztáni megsértéséről szóló ismételt jelentéseket; hangsúlyozza, hogy sürgősen szigorúbb nemzetközi figyelmet kell fordítani az említett országokban élő nők és leányok helyzetére; |
| --- | --- |

1.

súlyosan aggasztónak tartja a nők és leányok helyzetét, valamint a nők jogainak afganisztáni és pakisztáni megsértéséről szóló ismételt jelentéseket; hangsúlyozza, hogy sürgősen szigorúbb nemzetközi figyelmet kell fordítani az említett országokban élő nők és leányok helyzetére;

| 2. | sürgeti az Európai Bizottságot és a Tanácsot, valamint a nemzetközi közösséget, hogy jelentős mértékben növeljék a nők nemi erőszakkal, visszaélésekkel és családon belüli erőszakkal szembeni védelmét célzó erőfeszítéseknek juttatott finanszírozást, továbbá dolgozzanak ki gyakorlati intézkedéseket a diszkriminatív jogszabályok elleni civil társadalmi fellépés támogatása céljából; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az Európai Bizottságot és a Tanácsot, valamint a nemzetközi közösséget, hogy jelentős mértékben növeljék a nők nemi erőszakkal, visszaélésekkel és családon belüli erőszakkal szembeni védelmét célzó erőfeszítéseknek juttatott finanszírozást, továbbá dolgozzanak ki gyakorlati intézkedéseket a diszkriminatív jogszabályok elleni civil társadalmi fellépés támogatása céljából;

| 3. | ragaszkodik hozzá, hogy valamennyi emberi jogi párbeszédben kimondottan foglalkozzanak a nők jogaival kapcsolatos kérdésekkel, lépjenek fel elsősorban a nőkkel és leányokkal szembeni diszkrimináció és erőszak valamennyi formája ellen, ideértve a sértő hagyományok és szokások minden formáját, a korai és kényszerházasságokat, a családon belüli erőszakot és a feminicídiumot, továbbá ugyanígy ragaszkodik hozzá, hogy el kell utasítani minden olyan érvelést, amely szokásokra, hagyományokra és vallási megfontolásokra hivatkozva próbál kitérni az ilyen brutális cselekmények felszámolásának kötelezettsége elől; |
| --- | --- |

3.

ragaszkodik hozzá, hogy valamennyi emberi jogi párbeszédben kimondottan foglalkozzanak a nők jogaival kapcsolatos kérdésekkel, lépjenek fel elsősorban a nőkkel és leányokkal szembeni diszkrimináció és erőszak valamennyi formája ellen, ideértve a sértő hagyományok és szokások minden formáját, a korai és kényszerházasságokat, a családon belüli erőszakot és a feminicídiumot, továbbá ugyanígy ragaszkodik hozzá, hogy el kell utasítani minden olyan érvelést, amely szokásokra, hagyományokra és vallási megfontolásokra hivatkozva próbál kitérni az ilyen brutális cselekmények felszámolásának kötelezettsége elől;

Afganisztán

| 4. | elismeréssel adózik az afgán nőknek, akik kulcsfontosságú szerepet játszanak nemzetük fejlődésében és növekedésében; úgy véli, hogy a nők és a férfiak közötti egyenlőség terén az elmúlt években elért fejlődés létfontosságú az ország jövője szempontjából; |
| --- | --- |

4.

elismeréssel adózik az afgán nőknek, akik kulcsfontosságú szerepet játszanak nemzetük fejlődésében és növekedésében; úgy véli, hogy a nők és a férfiak közötti egyenlőség terén az elmúlt években elért fejlődés létfontosságú az ország jövője szempontjából;

| 5. | üdvözli azt a pozitív fejleményt, hogy nőket neveztek ki magas afganisztáni politikai és közigazgatási pozíciókba, például Sarabi asszony lett Bámiján kormányzója; bátorítja az afgán kormányt, hogy folytassa erőfeszítéseit a közfeladatokat ellátó nők számának növelése érdekében, különösen a tartományi közigazgatásban; |
| --- | --- |

5.

üdvözli azt a pozitív fejleményt, hogy nőket neveztek ki magas afganisztáni politikai és közigazgatási pozíciókba, például Sarabi asszony lett Bámiján kormányzója; bátorítja az afgán kormányt, hogy folytassa erőfeszítéseit a közfeladatokat ellátó nők számának növelése érdekében, különösen a tartományi közigazgatásban;

| 6. | üdvözli a Karzai elnök által a közelmúltban meghozott döntést, amellyel kegyelemben részesítette Gulnazt, aki nemi erőszak áldozatává vált, ám házasságtörés vádjával őt börtönözték be; felszólítja a kormányt, hogy vessen véget annak a gyakorlatnak, hogy bebörtönzik az ellenük elkövetett visszaéléssel fenyegető helyzetekből menekülni próbáló nőket, és ehelyett létesítsenek több menedékhelyet a nők és gyermekek számára, továbbá sürgeti az EU-t, hogy nyújtson állandó támogatást az ilyen létesítmények számára; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Karzai elnök által a közelmúltban meghozott döntést, amellyel kegyelemben részesítette Gulnazt, aki nemi erőszak áldozatává vált, ám házasságtörés vádjával őt börtönözték be; felszólítja a kormányt, hogy vessen véget annak a gyakorlatnak, hogy bebörtönzik az ellenük elkövetett visszaéléssel fenyegető helyzetekből menekülni próbáló nőket, és ehelyett létesítsenek több menedékhelyet a nők és gyermekek számára, továbbá sürgeti az EU-t, hogy nyújtson állandó támogatást az ilyen létesítmények számára;

| 7. | elismeri, hogy a tálib rezsim bukása óta jelentős előrelépés történt az afganisztáni nők helyzetében; megjegyzi, hogy egyre erősödnek a félelmek, amelyek szerint a szövetséges erők 2014-re tervezett kivonulása után újra romolhatnak a nők életkörülményei és csorbulhatnak jogaik; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a tálib rezsim bukása óta jelentős előrelépés történt az afganisztáni nők helyzetében; megjegyzi, hogy egyre erősödnek a félelmek, amelyek szerint a szövetséges erők 2014-re tervezett kivonulása után újra romolhatnak a nők életkörülményei és csorbulhatnak jogaik;

| 8. | hangsúlyozza, hogy Afganisztánra jellemző az egyik legmagasabb szám az anyák halálozási aránya tekintetében; elégedetten veszi tudomásul ugyanakkor az afgán egészségügyi minisztérium által készített, több nemzetközi szervezet által finanszírozásban részesített és támogatott 2010-es afganisztáni halálozási felmérést, amely szerint az anyák 100 000 élveszületésre jutó afganisztáni halálozási aránya 500 alá csökkent; felkéri az Európai Bizottságot, a tagállamokat, a nemzetközi partnereket és nem kormányzati szervezeteket, hogy afganisztáni projektjeik végrehajtása keretében továbbra is összpontosítsanak az anyák és a gyermekek egészségére; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy Afganisztánra jellemző az egyik legmagasabb szám az anyák halálozási aránya tekintetében; elégedetten veszi tudomásul ugyanakkor az afgán egészségügyi minisztérium által készített, több nemzetközi szervezet által finanszírozásban részesített és támogatott 2010-es afganisztáni halálozási felmérést, amely szerint az anyák 100 000 élveszületésre jutó afganisztáni halálozási aránya 500 alá csökkent; felkéri az Európai Bizottságot, a tagállamokat, a nemzetközi partnereket és nem kormányzati szervezeteket, hogy afganisztáni projektjeik végrehajtása keretében továbbra is összpontosítsanak az anyák és a gyermekek egészségére;

| 9. | üdvözli, hogy a második bonni konferencia zárónyilatkozatában Afganisztán ismételten elkötelezte magát a stabil, demokratikus, jogállamiságon alapuló társadalom felépítése mellett, amelyben az alkotmány garantálja az emberi jogokat és az állampolgárok alapvető jogait, köztük a nők és a férfiak egyenlőségét, továbbá vállalta, hogy eleget tesz valamennyi emberi jogi kötelezettségének; üdvözli továbbá, hogy a nemzetközi közösség vállalta Afganisztán erre irányuló erőfeszítéseinek támogatását; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a második bonni konferencia zárónyilatkozatában Afganisztán ismételten elkötelezte magát a stabil, demokratikus, jogállamiságon alapuló társadalom felépítése mellett, amelyben az alkotmány garantálja az emberi jogokat és az állampolgárok alapvető jogait, köztük a nők és a férfiak egyenlőségét, továbbá vállalta, hogy eleget tesz valamennyi emberi jogi kötelezettségének; üdvözli továbbá, hogy a nemzetközi közösség vállalta Afganisztán erre irányuló erőfeszítéseinek támogatását;

| 10. | felszólítja az afgán parlamentet és az afgán igazságügyi minisztériumot, hogy vonjanak vissza minden olyan jogszabályt, amely nőkkel szembeni diszkriminációt tesz lehetővé vagy olyan elemeket tartalmaz, amelyek hátrányos megkülönböztetést jelentenek a nők számára, hiszen ezek sértik az Afganisztán által aláírt nemzetközi szerződéseket; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az afgán parlamentet és az afgán igazságügyi minisztériumot, hogy vonjanak vissza minden olyan jogszabályt, amely nőkkel szembeni diszkriminációt tesz lehetővé vagy olyan elemeket tartalmaz, amelyek hátrányos megkülönböztetést jelentenek a nők számára, hiszen ezek sértik az Afganisztán által aláírt nemzetközi szerződéseket;

| 11. | hiszi, hogy az emberi jogok, és különösen a nők jogai melletti elkötelezettség, és e jogok tiszteletben tartása alapvető fontosságúak Afganisztán demokratikus fejlődése tekintetében; |
| --- | --- |

11.

hiszi, hogy az emberi jogok, és különösen a nők jogai melletti elkötelezettség, és e jogok tiszteletben tartása alapvető fontosságúak Afganisztán demokratikus fejlődése tekintetében;

| 12. | mélységesen aggódik, hogy minden előrehaladás ellenére az afgán nők és lányok továbbra is a családon belüli erőszak, emberkereskedelem, kényszerházasság, ezen belül gyermekházasság áldozatai, valamint hogy vitás kérdések rendezése során gyakran úgy bánnak velük, mint egyszerű tárgyakkal, amelyek átruházásával rendezhetők a viták; annak biztosítására hívja fel az afgán hatóságokat, hogy a rendőrség, a bíróságok és az igazságszolgáltatás egyéb ágazataiban tevékenykedő tisztségviselők vizsgálják ki a nők visszaélésekkel kapcsolatos panaszait, beleértve a verés, a nemi erőszak és a szexuális erőszak más formáit is; |
| --- | --- |

12.

mélységesen aggódik, hogy minden előrehaladás ellenére az afgán nők és lányok továbbra is a családon belüli erőszak, emberkereskedelem, kényszerházasság, ezen belül gyermekházasság áldozatai, valamint hogy vitás kérdések rendezése során gyakran úgy bánnak velük, mint egyszerű tárgyakkal, amelyek átruházásával rendezhetők a viták; annak biztosítására hívja fel az afgán hatóságokat, hogy a rendőrség, a bíróságok és az igazságszolgáltatás egyéb ágazataiban tevékenykedő tisztségviselők vizsgálják ki a nők visszaélésekkel kapcsolatos panaszait, beleértve a verés, a nemi erőszak és a szexuális erőszak más formáit is;

| 13. | különösen aggódik amiatt, hogy a talibánok vagy egyéb lázadó csoportok által ellenőrzött területeken a nőket továbbra is megkövezéssel vagy fizikai eltorzítással büntetik, amennyiben az elnyomó talibán társadalmi szabályok megszegésével vádolják őket; |
| --- | --- |

13.

különösen aggódik amiatt, hogy a talibánok vagy egyéb lázadó csoportok által ellenőrzött területeken a nőket továbbra is megkövezéssel vagy fizikai eltorzítással büntetik, amennyiben az elnyomó talibán társadalmi szabályok megszegésével vádolják őket;

| 14. | elismeri, hogy a nők egyenjogúságának elvét Afganisztán új alkotmánya szentesíti, felszólít a síita nők jogállására vonatkozó jogszabály felülvizsgálatára, amely, néhány módosítás ellenére ellentmond a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányában, a hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményben, valamint a gyermek jogairól szóló egyezményben megfogalmazott elveknek; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a nők egyenjogúságának elvét Afganisztán új alkotmánya szentesíti, felszólít a síita nők jogállására vonatkozó jogszabály felülvizsgálatára, amely, néhány módosítás ellenére ellentmond a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányában, a hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményben, valamint a gyermek jogairól szóló egyezményben megfogalmazott elveknek;

| 15. | megismétli, hogy az Európai Unió és tagállamai által Afganisztán újjáépítéséhez nyújtott támogatásnak konkrét intézkedéseket kell magában foglalnia a nők elleni megkülönböztetés kiküszöbölésére az emberi jogok iránti tisztelet és a jogállamiság megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

megismétli, hogy az Európai Unió és tagállamai által Afganisztán újjáépítéséhez nyújtott támogatásnak konkrét intézkedéseket kell magában foglalnia a nők elleni megkülönböztetés kiküszöbölésére az emberi jogok iránti tisztelet és a jogállamiság megerősítése érdekében;

| 16. | felhívja az afgán hatóságokat, hogy vessenek véget a „baad” embertelen gyakorlatának, és hozzanak sürgős intézkedéseket a 2009-es törvény maradéktalan végrehajtása érdekében, amely akár tíz éves börtönbüntetést is lehetővé tesz; |
| --- | --- |

16.

felhívja az afgán hatóságokat, hogy vessenek véget a „baad” embertelen gyakorlatának, és hozzanak sürgős intézkedéseket a 2009-es törvény maradéktalan végrehajtása érdekében, amely akár tíz éves börtönbüntetést is lehetővé tesz;

| 17. | felhívja az afgán kormányt, hogy a nők jogainak hatékonyabb védelme és megkülönböztetett helyzetük felszámolása érdekében módosítsa a jelenleg hatályos jogszabályokat és a büntetőtörvénykönyvet; hangsúlyozza, hogy a béketárgyalások semmilyen körülmények között nem eredményezhetik a nők utóbbi években megszerzett jogainak csorbulását; |
| --- | --- |

17.

felhívja az afgán kormányt, hogy a nők jogainak hatékonyabb védelme és megkülönböztetett helyzetük felszámolása érdekében módosítsa a jelenleg hatályos jogszabályokat és a büntetőtörvénykönyvet; hangsúlyozza, hogy a béketárgyalások semmilyen körülmények között nem eredményezhetik a nők utóbbi években megszerzett jogainak csorbulását;

| 18. | ragaszkodik ahhoz, hogy hasznosítsák a nők alapvető hozzájárulását a háztartáshoz és a közösségi konfliktusok megoldásához, és hogy a legfőbb béketanácsban és a tartományi béketanácsokban növeljék meg jelentősen a nők számát; |
| --- | --- |

18.

ragaszkodik ahhoz, hogy hasznosítsák a nők alapvető hozzájárulását a háztartáshoz és a közösségi konfliktusok megoldásához, és hogy a legfőbb béketanácsban és a tartományi béketanácsokban növeljék meg jelentősen a nők számát;

Pakisztán

| 19. | mélységes aggodalmának ad hangot Asia Bibi, Mukhtar Mai és Uzma Ayuba elleni bírósági perek lefolytatásának módjával kapcsolatban, ami tovább rombolhatja Pakisztán igazságügyi rendszerének hitelét, és felbátoríthatja azokat, akik a nők és egyéb veszélyeztetett csoportok jogainak megsértésére törekednek; |
| --- | --- |

19.

mélységes aggodalmának ad hangot Asia Bibi, Mukhtar Mai és Uzma Ayuba elleni bírósági perek lefolytatásának módjával kapcsolatban, ami tovább rombolhatja Pakisztán igazságügyi rendszerének hitelét, és felbátoríthatja azokat, akik a nők és egyéb veszélyeztetett csoportok jogainak megsértésére törekednek;

| 20. | felhívja a pakisztáni kormányt, hogy hozzon létre olyan mechanizmusokat, amelyek lehetővé tennék a helyi és regionális vezetők számára, hogy nyomon kövessék a nem hivatalos falusi és törzsi tanácsok működését, és közbelépjenek az olyan esetekben, amikor ezek túllépik hatáskörüket; |
| --- | --- |

20.

felhívja a pakisztáni kormányt, hogy hozzon létre olyan mechanizmusokat, amelyek lehetővé tennék a helyi és regionális vezetők számára, hogy nyomon kövessék a nem hivatalos falusi és törzsi tanácsok működését, és közbelépjenek az olyan esetekben, amikor ezek túllépik hatáskörüket;

| 21. | felhívja a pakisztáni kormányt, hogy állítsa helyre az 1973-as alkotmányban megfogalmazott alapvető jogokat, ideértve a nemi alapú megkülönböztetésmentességhez való jogot is; |
| --- | --- |

21.

felhívja a pakisztáni kormányt, hogy állítsa helyre az 1973-as alkotmányban megfogalmazott alapvető jogokat, ideértve a nemi alapú megkülönböztetésmentességhez való jogot is;

| 22. | sürgeti a kormányt, hogy vizsgálja felül a nők jogaival kapcsolatos, a katonai hatalomátvételt követően bevezetett jogszabályokat, különösen a Hadúd-rendeleteket és a bizonyítási jogot, amelyek sértik a nők jogállását és jogait, mivel jogi szempontból alárendelt szerepbe kényszerítik őket; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a kormányt, hogy vizsgálja felül a nők jogaival kapcsolatos, a katonai hatalomátvételt követően bevezetett jogszabályokat, különösen a Hadúd-rendeleteket és a bizonyítási jogot, amelyek sértik a nők jogállását és jogait, mivel jogi szempontból alárendelt szerepbe kényszerítik őket;

| 23. | üdvözli annak a törvényjavaslatnak a beterjesztését a parlamentben, amely a nők jogállásával foglalkozó nemzeti bizottságot önálló, a nők felemelését és a megkülönböztetés minden formájának kiküszöbölését célzó szervezetté tennék, valamint támogatja egy az Emberi Jogok Nemzeti Bizottságának létrehozására irányuló törvényjavaslat benyújtását is; |
| --- | --- |

23.

üdvözli annak a törvényjavaslatnak a beterjesztését a parlamentben, amely a nők jogállásával foglalkozó nemzeti bizottságot önálló, a nők felemelését és a megkülönböztetés minden formájának kiküszöbölését célzó szervezetté tennék, valamint támogatja egy az Emberi Jogok Nemzeti Bizottságának létrehozására irányuló törvényjavaslat benyújtását is;

| 24. | melegen üdvözli, hogy a szenátus és a parlament a közelmúltban két kulcsfontosságú nővédelmi törvényjavaslatot fogadott el, nevezetesen a savval elkövetett bűncselekmények felügyeletéről és megelőzéséről szóló 2010-es, és a nők ellen irányuló gyakorlatok megakadályozásáról szóló (a büntetőjog módosítása) 2008-as törvényjavaslatot, és támogatná egy olyan végrehajtási bizottság felállítását, amely felügyelné e jogszabályok gyors végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

melegen üdvözli, hogy a szenátus és a parlament a közelmúltban két kulcsfontosságú nővédelmi törvényjavaslatot fogadott el, nevezetesen a savval elkövetett bűncselekmények felügyeletéről és megelőzéséről szóló 2010-es, és a nők ellen irányuló gyakorlatok megakadályozásáról szóló (a büntetőjog módosítása) 2008-as törvényjavaslatot, és támogatná egy olyan végrehajtási bizottság felállítását, amely felügyelné e jogszabályok gyors végrehajtását;

| 25. | sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy a szenátus hagyta elévülni a családon belüli erőszakról szóló törvényjavaslatot, holott a parlament 2009-ben már megszavazta azt; arra vonatkozó törvényjavaslatot; úgy véli, hogy a családon belüli erőszak leküzdése érdekében a nőket támogató jogi szabályozás szellemében ismét be kell nyújtani és gyorsan el kell fogadni ezt a törvényjavaslatot; |
| --- | --- |

25.

sajnálatosnak tartja ugyanakkor, hogy a szenátus hagyta elévülni a családon belüli erőszakról szóló törvényjavaslatot, holott a parlament 2009-ben már megszavazta azt; arra vonatkozó törvényjavaslatot; úgy véli, hogy a családon belüli erőszak leküzdése érdekében a nőket támogató jogi szabályozás szellemében ismét be kell nyújtani és gyorsan el kell fogadni ezt a törvényjavaslatot;

| 26. | felhívja a kormányt, hogy vizsgáljon felül egy sor, a nőket diszkrimináló jogszabályt, így a muszlim családjog rendeleteket, a nyugat-pakisztáni családi bírósági jogszabályt, a gyermekházasság korlátozásáról szóló jogszabályt, a nyugat-pakisztáni hozomány jogszabályt (Prohibition on Display), a hozománnyal és az esküvői ajándékokkal kapcsolatos korlátozó jogszabályt, az 1951-es állampolgárságról szóló jogszabályt és az 1984-es bizonyítási jogszabályt; |
| --- | --- |

26.

felhívja a kormányt, hogy vizsgáljon felül egy sor, a nőket diszkrimináló jogszabályt, így a muszlim családjog rendeleteket, a nyugat-pakisztáni családi bírósági jogszabályt, a gyermekházasság korlátozásáról szóló jogszabályt, a nyugat-pakisztáni hozomány jogszabályt (Prohibition on Display), a hozománnyal és az esküvői ajándékokkal kapcsolatos korlátozó jogszabályt, az 1951-es állampolgárságról szóló jogszabályt és az 1984-es bizonyítási jogszabályt;

| 27. | ismételten felszólítja Pakisztán kormányát, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és azok jelenlegi alkalmazását, valamint – többek között – a büntetőtörvénykönyv 295 C szakaszát, amely kötelező halálbüntetést ír elő mindenki számára, akit bűnösnek találnak istenkáromlás bűntettében, valamint hogy ugyanakkor hajtsák végre a már javasolt módosításokat; |
| --- | --- |

27.

ismételten felszólítja Pakisztán kormányát, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és azok jelenlegi alkalmazását, valamint – többek között – a büntetőtörvénykönyv 295 C szakaszát, amely kötelező halálbüntetést ír elő mindenki számára, akit bűnösnek találnak istenkáromlás bűntettében, valamint hogy ugyanakkor hajtsák végre a már javasolt módosításokat;

| 28. | felhívja a kormányt, hogy indítson eljárást azok ellen, akik erőszakra uszítanak, különösen pedig azok ellen, akik egyes esetekben jutalmat ajánlanak fel a véleményüket nem osztó egyének vagy csoportok meggyilkolása ellenében, valamint hogy további intézkedésekkel segítsék elő a kérdés megvitatását; |
| --- | --- |

28.

felhívja a kormányt, hogy indítson eljárást azok ellen, akik erőszakra uszítanak, különösen pedig azok ellen, akik egyes esetekben jutalmat ajánlanak fel a véleményüket nem osztó egyének vagy csoportok meggyilkolása ellenében, valamint hogy további intézkedésekkel segítsék elő a kérdés megvitatását;

| 29. | felhívja a pakisztáni hatóságokat, hogy tegyenek határozott lépéseket a becsület védelmében elkövetett gyilkosságok gyakorlatának megszüntetése érdekében; kijelenti, hogy a pakisztáni igazságszolgáltatási rendszernek meg kell büntetnie az ilyen cselekmények elkövetésében bűnösnek talált személyeket; |
| --- | --- |

29.

felhívja a pakisztáni hatóságokat, hogy tegyenek határozott lépéseket a becsület védelmében elkövetett gyilkosságok gyakorlatának megszüntetése érdekében; kijelenti, hogy a pakisztáni igazságszolgáltatási rendszernek meg kell büntetnie az ilyen cselekmények elkövetésében bűnösnek talált személyeket;

| 30. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javasoljanak és hajtsanak végre a pakisztáni nők írni-olvasni tudásának és műveltségének szintjét emelő oktatási programokat; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javasoljanak és hajtsanak végre a pakisztáni nők írni-olvasni tudásának és műveltségének szintjét emelő oktatási programokat;

| 31. | felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a társadalom vallási toleranciájának ügyét foglalják bele a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási szélsőségek elleni hosszú távú küzdelemben; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az illetékes uniós intézményeket, hogy a társadalom vallási toleranciájának ügyét foglalják bele a Pakisztánnal folytatott politikai párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási szélsőségek elleni hosszú távú küzdelemben;

| 32. | ösztönzi az illetékes uniós intézményeket, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy Pakisztán kormánya tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; ismételten felszólítja Európai Külügyi Szolgálatot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokrácia- és emberi jogi záradék végrehajtásáról; |
| --- | --- |

32.

ösztönzi az illetékes uniós intézményeket, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy Pakisztán kormánya tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt, a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó záradékot; ismételten felszólítja Európai Külügyi Szolgálatot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokrácia- és emberi jogi záradék végrehajtásáról;

*

* *

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0026.

(2)  HL C 161. E, 2011.5.31., 147. o.

(3)  HL C 175. E, 2008.7.10., 583. o.

(4)  HL C 263. E, 2008.10.16., 666. o.

(5)  HL C 282. E, 2008.11.6., 434. o.

(6)  HL C 184. E, 2010.7.8., 57. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0490.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

(9)  HL C 285. E, 2010.10.21., 33. o.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/126

---

2011. december 15., csütörtökTunézia: Zakaría Búgirra ügye

P7_TA(2011)0592

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása Tunéziáról: Zakaría Búgirra ügye

2013/C 168 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Tunéziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen 2011. február 3-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel Tunéziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen 2011. február 3-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel az Európai Uniónak az emberi jogok harmadik országokban való előmozdításában és ezen országok demokratizálódásában vállalt szerepéről szóló, 2002. április 25-i, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak az emberi jogok harmadik országokban való előmozdításában és ezen országok demokratizálódásában vállalt szerepéről szóló, 2002. április 25-i, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményre (3),

| — | tekintettel a EU–Tunézia munkacsoport 2011. szeptember 28–29-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a EU–Tunézia munkacsoport 2011. szeptember 28–29-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményre és annak fakultatív jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni egyezményre és annak fakultatív jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és különösen annak 7. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, és különösen annak 7. és 9. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2011. november 13-án Zakaría Búgirra tunéziai állampolgár, orvostanhallgató a tuniszi-karthágói repülőtéren szemtanúja volt annak, hogy a bűnüldöző szervek tagjai többször is nyilvánosan erőszakot követtek el fiatal marokkóiak egy csoportja ellen, akik a labdarúgó Afrikai Bajnokok Ligája döntőjét várták a Wydad Casablanca és az Espérance Sportive de Tunis között; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011. november 13-án Zakaría Búgirra tunéziai állampolgár, orvostanhallgató a tuniszi-karthágói repülőtéren szemtanúja volt annak, hogy a bűnüldöző szervek tagjai többször is nyilvánosan erőszakot követtek el fiatal marokkóiak egy csoportja ellen, akik a labdarúgó Afrikai Bajnokok Ligája döntőjét várták a Wydad Casablanca és az Espérance Sportive de Tunis között;

| B. | mivel a bűnüldöző szervek által a tizenhárom marokkói (akiknek a kezét megkötözték és ártalmatlanná tették őket) ellen elkövetett erőszak és fellépésük hevességére való tekintettel Zakaría Búgirra mobiltelefonjával elkezdte filmezni a jelenetet, hogy a felvételt közzétegye az interneten abból a célból, hogy véget vessen a Ben Ali-korszakban elterjedt széles körű büntetlenségnek, így hozzájáruljon egy demokratikus Tunézia kiépítéséhez, amely az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásán alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel a bűnüldöző szervek által a tizenhárom marokkói (akiknek a kezét megkötözték és ártalmatlanná tették őket) ellen elkövetett erőszak és fellépésük hevességére való tekintettel Zakaría Búgirra mobiltelefonjával elkezdte filmezni a jelenetet, hogy a felvételt közzétegye az interneten abból a célból, hogy véget vessen a Ben Ali-korszakban elterjedt széles körű büntetlenségnek, így hozzájáruljon egy demokratikus Tunézia kiépítéséhez, amely az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásán alapul;

| C. | mivel Zakaría Búgirrát egy biztonsági őr azonnal leállította a filmezésben, és a fiatalembert súlyosan ütlegelni kezdte mintegy húsz rendőr, majd a repülőtér külső részén található rendőrőrsre vitték a fiatal marokkóiakkal együtt; |
| --- | --- |

C.

mivel Zakaría Búgirrát egy biztonsági őr azonnal leállította a filmezésben, és a fiatalembert súlyosan ütlegelni kezdte mintegy húsz rendőr, majd a repülőtér külső részén található rendőrőrsre vitték a fiatal marokkóiakkal együtt;

| D. | mivel Zakaría Búgirrát önkényesen őrizetben tartották és ezalatt többször is olyan erőszakos cselekményeket és megfélemlítést alkalmaztak vele szemben, amelyek embertelen és megalázó bánásmódnak tekinthetők; mivel az őrizet idején a fiatalember tanúja lehetett azoknak a körülményeknek is, amelyek között a többi fiatal marokkóit őrizték, valamint annak, hogy ők is milyen embertelen vagy megalázó bánásmódban részesültek; |
| --- | --- |

D.

mivel Zakaría Búgirrát önkényesen őrizetben tartották és ezalatt többször is olyan erőszakos cselekményeket és megfélemlítést alkalmaztak vele szemben, amelyek embertelen és megalázó bánásmódnak tekinthetők; mivel az őrizet idején a fiatalember tanúja lehetett azoknak a körülményeknek is, amelyek között a többi fiatal marokkóit őrizték, valamint annak, hogy ők is milyen embertelen vagy megalázó bánásmódban részesültek;

| E. | mivel a terroristaellenes különítménynek a határőrizeti pont előtt történő bevetése után az Al Wataniya, a Hannibal és a Nesma nevű tunéziai televíziós csatornák tudósítói megjelentek a helyszínen, és az adók a 2011. november 13. és 14. közötti éjszakán olyan híradást sugároztak, amely alátámasztotta a fiatal marokkói szurkolók csoportjának letartóztatását, azt állítva, hogy romboltak a repülőtér indulási várótermében; |
| --- | --- |

E.

mivel a terroristaellenes különítménynek a határőrizeti pont előtt történő bevetése után az Al Wataniya, a Hannibal és a Nesma nevű tunéziai televíziós csatornák tudósítói megjelentek a helyszínen, és az adók a 2011. november 13. és 14. közötti éjszakán olyan híradást sugároztak, amely alátámasztotta a fiatal marokkói szurkolók csoportjának letartóztatását, azt állítva, hogy romboltak a repülőtér indulási várótermében;

| F. | mivel Zakaría Búgirrát édesanyja és annak ügyvédje közbenjárását követően, akik őrizete helyére mentek, szabadon bocsátották; mivel a 13 marokkói szurkoló közül kilencet őrizetben tartottak november 13. és 21. között, majd ezt követően átszállították őket a Búsúsa és Morniaga börtönökbe; |
| --- | --- |

F.

mivel Zakaría Búgirrát édesanyja és annak ügyvédje közbenjárását követően, akik őrizete helyére mentek, szabadon bocsátották; mivel a 13 marokkói szurkoló közül kilencet őrizetben tartottak november 13. és 21. között, majd ezt követően átszállították őket a Búsúsa és Morniaga börtönökbe;

| G. | mivel 2011. november 17-én Zakaría Búgirra kínzás miatt panaszt nyújtott be a főügyész hivatalában a biztonsági erők érintett tagjai és a Belügyminisztérium ellen, és mivel Zakaría Búgirrát 2011. december 8-án meghallgatta az ügyészi hivatal; |
| --- | --- |

G.

mivel 2011. november 17-én Zakaría Búgirra kínzás miatt panaszt nyújtott be a főügyész hivatalában a biztonsági erők érintett tagjai és a Belügyminisztérium ellen, és mivel Zakaría Búgirrát 2011. december 8-án meghallgatta az ügyészi hivatal;

| H. | mivel tunéziai ügyvédek és emberi jogi szervezetek megjegyzik, hogy a Ben Ali-rezsim bukása ellenére a biztonsági erők továbbra is rendszeresen erőszakos bűncselekményeket követnek el és nagyon durván lépnek fel a lakossággal szemben, megsértve a Tunézia által a közelmúltban vállalt emberi jogi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

H.

mivel tunéziai ügyvédek és emberi jogi szervezetek megjegyzik, hogy a Ben Ali-rezsim bukása ellenére a biztonsági erők továbbra is rendszeresen erőszakos bűncselekményeket követnek el és nagyon durván lépnek fel a lakossággal szemben, megsértve a Tunézia által a közelmúltban vállalt emberi jogi kötelezettségeket;

| I. | mivel a megfelelően működő bírói és igazságszolgáltatási rendszerek, valamint a kínzás és a büntetlenség elleni fellépés alapvető fontosságúak a valóban a jogállamiságon alapuló állam felépítésében, és mivel ezen lényeges alapelvek betartásának biztosítását a jövőbeli tunéziai kormánynak és az ország alkotmányozó gyűlésének központi kérdésként kell kezelnie, amikor arról határoznak, hogy mely reformok élvezzenek elsőbbséget; |
| --- | --- |

I.

mivel a megfelelően működő bírói és igazságszolgáltatási rendszerek, valamint a kínzás és a büntetlenség elleni fellépés alapvető fontosságúak a valóban a jogállamiságon alapuló állam felépítésében, és mivel ezen lényeges alapelvek betartásának biztosítását a jövőbeli tunéziai kormánynak és az ország alkotmányozó gyűlésének központi kérdésként kell kezelnie, amikor arról határoznak, hogy mely reformok élvezzenek elsőbbséget;

| J. | mivel a korábbi RCD (Alkotmányos Demokratikus Egyesülés) támogatói továbbra is nagyon aktív szerepet játszanak a bel- és igazságügyi minisztériumokban; |
| --- | --- |

J.

mivel a korábbi RCD (Alkotmányos Demokratikus Egyesülés) támogatói továbbra is nagyon aktív szerepet játszanak a bel- és igazságügyi minisztériumokban;

| K. | mivel az éveken át tartó elnyomást követően lényeges a bizalom helyreállítása a lakosság és a hatóságok, különösen a biztonsági erők és az igazságszolgáltatás között, és mivel több nyilvános felhívás is megjelent a múltban alkalmazott módszerektől való radikális eltérést és az alapvető demokratikus szabályok betartását ösztönözve; |
| --- | --- |

K.

mivel az éveken át tartó elnyomást követően lényeges a bizalom helyreállítása a lakosság és a hatóságok, különösen a biztonsági erők és az igazságszolgáltatás között, és mivel több nyilvános felhívás is megjelent a múltban alkalmazott módszerektől való radikális eltérést és az alapvető demokratikus szabályok betartását ösztönözve;

| L. | mivel az emberi jogokon és a jogállamiságon alapuló tunéziai állam létrejöttéhez, az arab tavasz sikeréhez és a tartós változáshoz lényeges, hogy ez az eset és az egyéb, kínzással, embertelen és megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos ügyek tárgyalása tisztességes és átlátható legyen, és az ilyen bűncselekmények tekintetében szűnjön meg a büntetlenség; |
| --- | --- |

L.

mivel az emberi jogokon és a jogállamiságon alapuló tunéziai állam létrejöttéhez, az arab tavasz sikeréhez és a tartós változáshoz lényeges, hogy ez az eset és az egyéb, kínzással, embertelen és megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos ügyek tárgyalása tisztességes és átlátható legyen, és az ilyen bűncselekmények tekintetében szűnjön meg a büntetlenség;

| 1. | üdvözli a Tunézia által a Ben Ali-rezsim bukása óta tett nemzetközi kötelezettségvállalásokat, különösen az Egyesült Nemzetek által a kínzás, valamint az embertelen és megalázó bánásmód elleni küzdelem során alkalmazott különleges eljárásokkal és mechanizmusokkal való együttműködés tekintetében; ezért sürgeti a tunéziai hatóságokat, hogy biztosítsák Zakaría Búgirra számára a nemzetközi normák szerint lefolytatott bírósági perhez való jogot, hogy fény derüljön az emberi jogok azon súlyos megsértéseire, amelyeknek áldozata volt, valamint ítéljék el e cselekmények elkövetőit; kéri továbbá a 13 marokkói állampolgár ellen elkövetett jogsértés kivizsgálását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Tunézia által a Ben Ali-rezsim bukása óta tett nemzetközi kötelezettségvállalásokat, különösen az Egyesült Nemzetek által a kínzás, valamint az embertelen és megalázó bánásmód elleni küzdelem során alkalmazott különleges eljárásokkal és mechanizmusokkal való együttműködés tekintetében; ezért sürgeti a tunéziai hatóságokat, hogy biztosítsák Zakaría Búgirra számára a nemzetközi normák szerint lefolytatott bírósági perhez való jogot, hogy fény derüljön az emberi jogok azon súlyos megsértéseire, amelyeknek áldozata volt, valamint ítéljék el e cselekmények elkövetőit; kéri továbbá a 13 marokkói állampolgár ellen elkövetett jogsértés kivizsgálását;

| 2. | üdvözli, hogy Tunézia 2011. június 29-én megerősítette a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét, továbbá megerősítette a személyek erőszakos körülmények közötti eltűnés elleni védelméről szóló nemzetközi egyezményt és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya első fakultatív jegyzőkönyvét; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy Tunézia 2011. június 29-én megerősítette a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét, továbbá megerősítette a személyek erőszakos körülmények közötti eltűnés elleni védelméről szóló nemzetközi egyezményt és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya első fakultatív jegyzőkönyvét;

| 3. | felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy tájékoztassák a tunéziai hatóságok irányába tett lépéseikről és az ezek nyomán meghozandó intézkedésekről; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy tájékoztassák a tunéziai hatóságok irányába tett lépéseikről és az ezek nyomán meghozandó intézkedésekről;

| 4. | tudatában van annak, hogy Tunézia milyen kihívásokkal néz szembe a demokratikus átmenet folyamata során; felhívja a tunéziai kormányt és az alkotmányozó gyűlést, valamint a legnagyobb szakszervezeteket, hogy haladéktalanul vállaljanak részt a visszafordíthatatlan reformfolyamatban, amely elsősorban a biztonság területére összpontosít, különös tekintettel a rendőrségre és az igazságügyi rendszerekre, valamint garantálják a bírói hatalom függetlenségét, továbbá a sajtó és a média szabadságát és függetlenségét a szilárd és fenntartható demokrácia kialakítása céljából; |
| --- | --- |

4.

tudatában van annak, hogy Tunézia milyen kihívásokkal néz szembe a demokratikus átmenet folyamata során; felhívja a tunéziai kormányt és az alkotmányozó gyűlést, valamint a legnagyobb szakszervezeteket, hogy haladéktalanul vállaljanak részt a visszafordíthatatlan reformfolyamatban, amely elsősorban a biztonság területére összpontosít, különös tekintettel a rendőrségre és az igazságügyi rendszerekre, valamint garantálják a bírói hatalom függetlenségét, továbbá a sajtó és a média szabadságát és függetlenségét a szilárd és fenntartható demokrácia kialakítása céljából;

| 5. | a biztonsági ágazat átalakítását és a büntetlenség elleni küzdelmet lényeges feladatoknak tekinti, amelyeket haladéktalanul meg kell kezdeni, és úgy ítéli meg, hogy csak e feladatok elvégzése után lehet majd a jogállamiságon alapuló életképes államot létrehozni és a nemzeti megbékélés útján elindulni; azon a véleményen van, hogy a rendőrségnek a közrendre és az ellenőrzésre összpontosító szervből az egyén és a tulajdon védelmére koncentráló szervvé való átalakítása a demokratikus átmenet folyamatának nélkülözhetetlen része; ennek megfelelően kéri a reformfolyamatnak az e területen működő civil társadalmi szervezetekkel szoros együttműködésben történő lebonyolítását; |
| --- | --- |

5.

a biztonsági ágazat átalakítását és a büntetlenség elleni küzdelmet lényeges feladatoknak tekinti, amelyeket haladéktalanul meg kell kezdeni, és úgy ítéli meg, hogy csak e feladatok elvégzése után lehet majd a jogállamiságon alapuló életképes államot létrehozni és a nemzeti megbékélés útján elindulni; azon a véleményen van, hogy a rendőrségnek a közrendre és az ellenőrzésre összpontosító szervből az egyén és a tulajdon védelmére koncentráló szervvé való átalakítása a demokratikus átmenet folyamatának nélkülözhetetlen része; ennek megfelelően kéri a reformfolyamatnak az e területen működő civil társadalmi szervezetekkel szoros együttműködésben történő lebonyolítását;

| 6. | ismételten kifejezi a tunéziai nép jogos demokratikus törekvéseivel kapcsolatos támogatását, és üdvözli az országban az első szabad választás 2011. október 23-i sikeres lebonyolítását, az első olyan választásét, amely az arab tavasz eseményeiből következett, és amely után most az alkotmányozó gyűlésnek kell megbirkóznia a demokratikus alapelveken, a jogállamiságon és az alapvető szabadságjogokon nyugvó állam alapjainak lerakásával kapcsolatos történelmi feladattal; |
| --- | --- |

6.

ismételten kifejezi a tunéziai nép jogos demokratikus törekvéseivel kapcsolatos támogatását, és üdvözli az országban az első szabad választás 2011. október 23-i sikeres lebonyolítását, az első olyan választásét, amely az arab tavasz eseményeiből következett, és amely után most az alkotmányozó gyűlésnek kell megbirkóznia a demokratikus alapelveken, a jogállamiságon és az alapvető szabadságjogokon nyugvó állam alapjainak lerakásával kapcsolatos történelmi feladattal;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az internetes és az interneten kívüli szólásszabadság alapvető tényező a szabad és demokratikus társadalomban, valamint a többi jog védelme és előmozdítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy az információhoz és a kommunikációhoz való korlátlan hozzáférés és a cenzúramentes internet-hozzáférés (az internet szabadsága) egyetemes jogok, amelyek nélkülözhetetlenek a közéletben megvalósuló átláthatóság és elszámoltathatóság biztosításához; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az internetes és az interneten kívüli szólásszabadság alapvető tényező a szabad és demokratikus társadalomban, valamint a többi jog védelme és előmozdítása tekintetében; hangsúlyozza, hogy az információhoz és a kommunikációhoz való korlátlan hozzáférés és a cenzúramentes internet-hozzáférés (az internet szabadsága) egyetemes jogok, amelyek nélkülözhetetlenek a közéletben megvalósuló átláthatóság és elszámoltathatóság biztosításához;

| 8. | felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassák Tunéziát a demokratikus átmenet során azáltal, hogy az európai szomszédságpolitika céljaival összhangban elsőbbséget biztosítanak a biztonsági ágazat, különösen a rendőrség, és az igazságügyi rendszer reformját támogató programnak a kormány által folytatott reformfolyamat részeként, és ebbe a programba foglalják bele a civil társadalommal folytatott tanácskozások és értékelések mechanizmusát; sürgeti az EKSZ-t annak biztosítására, hogy a Parlament megfelelő tájékoztatást kapjon az EU–Tunézia közötti új cselekvési tervről jelenleg folyó tárgyalások előrehaladásáról és az EU–Tunézia munkacsoport tevékenységéről; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassák Tunéziát a demokratikus átmenet során azáltal, hogy az európai szomszédságpolitika céljaival összhangban elsőbbséget biztosítanak a biztonsági ágazat, különösen a rendőrség, és az igazságügyi rendszer reformját támogató programnak a kormány által folytatott reformfolyamat részeként, és ebbe a programba foglalják bele a civil társadalommal folytatott tanácskozások és értékelések mechanizmusát; sürgeti az EKSZ-t annak biztosítására, hogy a Parlament megfelelő tájékoztatást kapjon az EU–Tunézia közötti új cselekvési tervről jelenleg folyó tárgyalások előrehaladásáról és az EU–Tunézia munkacsoport tevékenységéről;

| 9. | kéri a tunéziai kormányt és az alkotmányozó gyűlést, hogy a nemzetközi normákkal, és különösen a párizsi elvekkel összhangban fontolják meg nemzeti emberi jogi tanács létrehozását, amely rendelkezik az emberi jogok megsértése elleni védelemre szolgáló mechanizmusokkal, valamint elfogadhat egyedi kérelmeket és független vizsgálatokat folytathat; |
| --- | --- |

9.

kéri a tunéziai kormányt és az alkotmányozó gyűlést, hogy a nemzetközi normákkal, és különösen a párizsi elvekkel összhangban fontolják meg nemzeti emberi jogi tanács létrehozását, amely rendelkezik az emberi jogok megsértése elleni védelemre szolgáló mechanizmusokkal, valamint elfogadhat egyedi kérelmeket és független vizsgálatokat folytathat;

| 10. | üdvözli a csalások és korrupciós esetek kivizsgálásával foglalkozó nemzeti bizottság (CNICM) jelentését, amely végleges formájában 2011. november 11-én került közzétételre, és úgy ítéli meg, hogy a jelentés következtetéseivel kapcsolatban cselekedni kell, hogy a bíróságok megfelelően kivizsgálhassák a hozzájuk utalt 300 ügyet, amelyek fele a korábbi elnök belső körének tagjait érinti; hangsúlyozza, hogy a CNICM következtetései fontos hozzájárulást jelentenek az újonnan választott alkotmányozó gyűlés munkájához is, amely 2011. november 22-én kezdődött, tekintetbe véve, hogy az új alkotmánynak egyértelműen szakítania kell a Ben Ali-korszakkal; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a csalások és korrupciós esetek kivizsgálásával foglalkozó nemzeti bizottság (CNICM) jelentését, amely végleges formájában 2011. november 11-én került közzétételre, és úgy ítéli meg, hogy a jelentés következtetéseivel kapcsolatban cselekedni kell, hogy a bíróságok megfelelően kivizsgálhassák a hozzájuk utalt 300 ügyet, amelyek fele a korábbi elnök belső körének tagjait érinti; hangsúlyozza, hogy a CNICM következtetései fontos hozzájárulást jelentenek az újonnan választott alkotmányozó gyűlés munkájához is, amely 2011. november 22-én kezdődött, tekintetbe véve, hogy az új alkotmánynak egyértelműen szakítania kell a Ben Ali-korszakkal;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Tunézia elnökének, a tunéziai kormánynak és az alkotmányozó gyűlésnek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Tunézia elnökének, a tunéziai kormánynak és az alkotmányozó gyűlésnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0038.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0154.

(3)  HL C 131. E, 2003.6.5, 147. o.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/129

---

2011. december 15., csütörtökA nemzetközi lánynap támogatása

P7_TA(2011)0593

Az Európai Parlament 2011. december 15-i nyilatkozata a nemzetközi lánynap támogatására

2013/C 168 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | emlékeztetve a nők szociális, politikai és gazdasági teljesítménye elismerésének és megünneplésének céljából 1911-ben alapított nemzetközi nőnap 100. évfordulójára; |
| --- | --- |

A.

emlékeztetve a nők szociális, politikai és gazdasági teljesítménye elismerésének és megünneplésének céljából 1911-ben alapított nemzetközi nőnap 100. évfordulójára;

| B. | emlékeztetve az ENSZ 1975-ben hozott határozatára, amellyel március 8-át jelölte ki nemzetközi nőnapnak, hogy világszerte megünnepeljék ezen a napon a nők eredményeit; |
| --- | --- |

B.

emlékeztetve az ENSZ 1975-ben hozott határozatára, amellyel március 8-át jelölte ki nemzetközi nőnapnak, hogy világszerte megünnepeljék ezen a napon a nők eredményeit;

| C. | emlékeztetve arra, hogy világszerte kutatások bizonyítják, hogy a lányok gyakrabban szenvednek rossz táplálkozástól, lesznek erőszak vagy megfélemlítés áldozatai; kereskednek velük, eladják vagy a szexiparba kényszerítik őket; korai házasságra kell lépniük; HIV-vel fertőződnek vagy nem kívánt terhesség következményeként életveszélyes állapotba kerülnek; |
| --- | --- |

C.

emlékeztetve arra, hogy világszerte kutatások bizonyítják, hogy a lányok gyakrabban szenvednek rossz táplálkozástól, lesznek erőszak vagy megfélemlítés áldozatai; kereskednek velük, eladják vagy a szexiparba kényszerítik őket; korai házasságra kell lépniük; HIV-vel fertőződnek vagy nem kívánt terhesség következményeként életveszélyes állapotba kerülnek;

| 1. | támogatja az ENSZ állásfoglalására irányuló javaslatot, amelyet majd Kanada terjeszt elő az idei közgyűlésen, hogy nevezzék ki szeptember 22-ét nemzetközi lánynapnak; |
| --- | --- |

1.

támogatja az ENSZ állásfoglalására irányuló javaslatot, amelyet majd Kanada terjeszt elő az idei közgyűlésen, hogy nevezzék ki szeptember 22-ét nemzetközi lánynapnak;

| 2. | felkéri az Európai Uniót, hogy támogassa az ENSZ nemzetközi lánynapra irányuló állásfoglalását; |
| --- | --- |

2.

felkéri az Európai Uniót, hogy támogassa az ENSZ nemzetközi lánynapra irányuló állásfoglalását;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a Tanácsnak és tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a Tanácsnak és tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók felsorolása a 2011. december 15-i jegyzőkönyv 1. mellékletében kerül kiadásra (P7_PV(2011)12-15(ANN1)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. december 14., szerda

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/130

---

2011. december 14., szerdaAz állandó bizottságok létszáma

P7_TA(2011)0570

Az Európai Parlament 2011. december 14-i határozata az állandó bizottságok számáról, összetételéről és hatásköréről (2011/2838(RSO)l

2013/C 168 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára,

| — | tekintettel az állandó bizottságok számáról, összetételéről és hatásköréről szóló, 2009. július 15-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állandó bizottságok számáról, összetételéről és hatásköréről szóló, 2009. július 15-i határozatára (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 183. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 183. cikkére,

| A. | mivel biztosítani kell munkájának folytonosságát, |
| --- | --- |

A.

mivel biztosítani kell munkájának folytonosságát,

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződés 36. jegyzőkönyvének hatálybalépését követően a képviselők jogosultak az Európai Parlament és szervei ülésein való teljes jogú részvételre, |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződés 36. jegyzőkönyvének hatálybalépését követően a képviselők jogosultak az Európai Parlament és szervei ülésein való teljes jogú részvételre,

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamenti bizottságok taglétszámát: | Külügyi Bizottság: 76 tag |
| --- | --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamenti bizottságok taglétszámát:

Külügyi Bizottság: 76 tag

| | Fejlesztési Bizottság: 30 tag |
| --- | --- |

Fejlesztési Bizottság: 30 tag

| | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság: 29 tag |
| --- | --- |

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság: 29 tag

| | Költségvetési Bizottság: 44 tag |
| --- | --- |

Költségvetési Bizottság: 44 tag

| | Költségvetési Ellenőrző Bizottság: 30 tag |
| --- | --- |

Költségvetési Ellenőrző Bizottság: 30 tag

| | Gazdasági és Monetáris Bizottság: 48 tag |
| --- | --- |

Gazdasági és Monetáris Bizottság: 48 tag

| | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság: 51 tag |
| --- | --- |

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság: 51 tag

| | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság: 68 tag |
| --- | --- |

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság: 68 tag

| | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság: 60 tag |
| --- | --- |

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság: 60 tag

| | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság: 41 tag |
| --- | --- |

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság: 41 tag

| | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság: 46 tag |
| --- | --- |

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság: 46 tag

| | Regionális Fejlesztési Bizottság: 50 tag |
| --- | --- |

Regionális Fejlesztési Bizottság: 50 tag

| | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság: 44 tag |
| --- | --- |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság: 44 tag

| | Halászati Bizottság: 24 tag |
| --- | --- |

Halászati Bizottság: 24 tag

| | Kulturális és Oktatási Bizottság: 32 tag |
| --- | --- |

Kulturális és Oktatási Bizottság: 32 tag

| | Jogi Bizottság: 25 tag |
| --- | --- |

Jogi Bizottság: 25 tag

| | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság: 60 tag |
| --- | --- |

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság: 60 tag

| | Alkotmányügyi Bizottság: 25 tag |
| --- | --- |

Alkotmányügyi Bizottság: 25 tag

| | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 35 tag |
| --- | --- |

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 35 tag

| | Petíciós Bizottság: 35 tag |
| --- | --- |

Petíciós Bizottság: 35 tag

úgy határoz továbbá, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamenti albizottságok taglétszámát:

| | Emberi Jogi Albizottság: 31 tag |
| --- | --- |

Emberi Jogi Albizottság: 31 tag

| | Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság: 31 tag |
| --- | --- |

Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság: 31 tag

| 2. | hivatkozással az Elnökök Értekezletének a bizottsági elnökségek összetételével kapcsolatos, 2009. július 9-i határozatára, úgy határoz, hogy a bizottsági elnökségek maximum négy alelnökből állhatnak; |
| --- | --- |

2.

hivatkozással az Elnökök Értekezletének a bizottsági elnökségek összetételével kapcsolatos, 2009. július 9-i határozatára, úgy határoz, hogy a bizottsági elnökségek maximum négy alelnökből állhatnak;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa e határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa e határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 224. E, 2010.8.19., 34. o.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/132

---

2011. december 14., szerdaA küldöttségek létszáma

P7_TA(2011)0571

Az Európai Parlament 2011. december 14-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek létszámáról (2011/2839(RSO))

2013/C 168 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete javaslatára,

| — | tekintettel a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról szóló, 2009. szeptember 14-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról szóló, 2009. szeptember 14-i határozatára (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkére,

| A. | mivel biztosítani kell munkájának folytonosságát, |
| --- | --- |

A.

mivel biztosítani kell munkájának folytonosságát,

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződés 36. jegyzőkönyvének hatálybalépését követően a képviselők jogosultak az Európai Parlament és szervei ülésein való teljes jogú részvételre, |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződés 36. jegyzőkönyvének hatálybalépését követően a képviselők jogosultak az Európai Parlament és szervei ülésein való teljes jogú részvételre,

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamentközi küldöttségek létszámát: | D13 - Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (18 képviselő) |
| --- | --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbiak szerint módosítja a parlamentközi küldöttségek létszámát:

D13 - Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (18 képviselő)

| | D23 - Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (28 képviselő) |
| --- | --- |

D23 - Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (28 képviselő)

| | D27 - A Koreai-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (17 képviselő) |
| --- | --- |

D27 - A Koreai-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (17 képviselő)

| | D29 - A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (17 képviselő) |
| --- | --- |

D29 - A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség: (17 képviselő)

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa e határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa e határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 224. E, 2010.8.19., 36. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. december 13., kedd

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/133

---

2011. december 13., keddA többéves pénzügyi keret felülvizsgálata az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekében

P7_TA(2011)0547

Az Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0226 - C7-0108/2011 - 2011/2080(ACI))

2013/C 168 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0226), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0226),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) (1),

| — | tekintettel a 2011. december 1-i háromoldalú költségvetési egyeztetés közös következtetéseire (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 1-i háromoldalú költségvetési egyeztetés közös következtetéseire (2),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0433/2011),

| A. | mivel 2012-2013-ban az ITER-projekt megvalósításához további 1 300 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatra van szükség az uniós költségvetésből; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012-2013-ban az ITER-projekt megvalósításához további 1 300 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatra van szükség az uniós költségvetésből;

| B. | mivel a 2011. december 1-i háromoldalú költségvetési egyeztetésen a Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodtak az ITER-projekt szóban forgó pótlólagos finanszírozásának módozatairól; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2011. december 1-i háromoldalú költségvetési egyeztetésen a Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodtak az ITER-projekt szóban forgó pótlólagos finanszírozásának módozatairól;

| C. | mivel ez szükségessé teszi a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás felülvizsgálatát, hogy az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak felső korlátját folyó árakon 2012 tekintetében 650 millió euróval, 2013 tekintetében pedig 190 millió euróval megemeljék; |
| --- | --- |

C.

mivel ez szükségessé teszi a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás felülvizsgálatát, hogy az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak felső korlátját folyó árakon 2012 tekintetében 650 millió euróval, 2013 tekintetében pedig 190 millió euróval megemeljék;

| D. | mivel úgy véli, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás valamennyi rendelkezése a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően elavulttá vált cikkek kivételével továbbra is hatályban marad, amíg a többéves pénzügyi keretet meghatározó új rendelet hatályba nem lép; |
| --- | --- |

D.

mivel úgy véli, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás valamennyi rendelkezése a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően elavulttá vált cikkek kivételével továbbra is hatályban marad, amíg a többéves pénzügyi keretet meghatározó új rendelet hatályba nem lép;

| E. | mivel sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács értelmezési eltérések, jogi korlátok és jogilag kötelező erejű kötelezettségvállalások miatt nem bocsátkozott késlekedés nélkül valódi politikai tárgyalásokba a költségvetési hatóság másik ágával; |
| --- | --- |

E.

mivel sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács értelmezési eltérések, jogi korlátok és jogilag kötelező erejű kötelezettségvállalások miatt nem bocsátkozott késlekedés nélkül valódi politikai tárgyalásokba a költségvetési hatóság másik ágával;

| F. | mivel a háromoldalú egyeztetés során a költségvetési hatóság két ágának küldöttségei építő jellegű együttműködést folytattak; |
| --- | --- |

F.

mivel a háromoldalú egyeztetés során a költségvetési hatóság két ágának küldöttségei építő jellegű együttműködést folytattak;

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2011. december 1-i háromoldalú költségvetési egyeztetés közös következtetéseiről teljes mértékben megállapodtak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2011. december 1-i háromoldalú költségvetési egyeztetés közös következtetéseiről teljes mértékben megállapodtak;

| 3. | mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy hat tagállam a közös következtetések elfogult értelmezésére irányuló egyoldalú nyilatkozatot foglalt bele a Tanács jegyzőkönyvébe; |
| --- | --- |

3.

mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy hat tagállam a közös következtetések elfogult értelmezésére irányuló egyoldalú nyilatkozatot foglalt bele a Tanács jegyzőkönyvébe;

| 4. | felhívja a Tanácsot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a közös következtetéseket; emlékezteti a Tanácsot azon megállapodására, miszerint teljes mértékben kihasználja a költségvetési rendelet (3) és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit a 360 millió EUR összegnek a 2013. évi költségvetési eljárás során – a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási előirányzatai felső korlátjának betartásával – való rendelkezésre bocsátása céljából; megerősíti, hogy más esetben nem tudja biztosítani a Parlament az ezen összeghez való hozzájárulását; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Tanácsot, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a közös következtetéseket; emlékezteti a Tanácsot azon megállapodására, miszerint teljes mértékben kihasználja a költségvetési rendelet (3) és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit a 360 millió EUR összegnek a 2013. évi költségvetési eljárás során – a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási előirányzatai felső korlátjának betartásával – való rendelkezésre bocsátása céljából; megerősíti, hogy más esetben nem tudja biztosítani a Parlament az ezen összeghez való hozzájárulását;

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki a költségvetési rendelet és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit, amikor a 2013. évi költségvetés-tervezetben megteszi a 360 millió EUR összegre vonatkozó konkrét javaslatait; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki a költségvetési rendelet és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit, amikor a 2013. évi költségvetés-tervezetben megteszi a 360 millió EUR összegre vonatkozó konkrét javaslatait;

| 6. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  Lásd az állásfoglalás mellékletét.

(3)  A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

---

2011. december 13., keddI. MELLÉKLET

KÖZÖS KÖVETKEZTETÉSEK AZ ITER FINANSZÍROZÁSÁRÓL

A 2011. december 1-jei háromoldalú egyeztetés

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ismételten hangsúlyozza az ITER-projekt jelentőségét az Európai Unió szempontjából.

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul vették a Bizottság azon javaslatát (1), hogy a többéves pénzügyi keret tekintetében módosítsák az intézményközi megállapodást annak érdekében, hogy az ITER-projekt számára a 2012–2013-as időszakban pótlólagosan 1 300 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatot biztosítsanak az uniós költségvetésből.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy az ITER-projekt 1 300 EUR összegű többletköltségét az alábbiak szerint fedezik 2012–2013-ban:

| — | 100 millió EUR már jelenleg is szerepel a 2012. évi költségvetés ITER-rel kapcsolatos költségvetési tételei közt; |
| --- | --- |

—

100 millió EUR már jelenleg is szerepel a 2012. évi költségvetés ITER-rel kapcsolatos költségvetési tételei közt;

| — | 360 millió EUR költségvetési előirányzatot pedig a 2013. évi költségvetési eljárás során bocsátanak rendelkezésre a többéves pénzügyi keret költségvetési előirányzatai felső korlátjának betartásával, teljes mértékben kihasználva a költségvetési rendelet és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit és kizárva a többéves pénzügyi keretnek az ITER-rel kapcsolatos újabb felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

—

360 millió EUR költségvetési előirányzatot pedig a 2013. évi költségvetési eljárás során bocsátanak rendelkezésre a többéves pénzügyi keret költségvetési előirányzatai felső korlátjának betartásával, teljes mértékben kihasználva a költségvetési rendelet és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit és kizárva a többéves pénzügyi keretnek az ITER-rel kapcsolatos újabb felülvizsgálatát;

| — | Az 1a. alfejezet 2012. és 2013. évi kötelezettségvállalási előirányzatainak felső korlátja 840 millió euróval nő, ezen belül 2012-ben 650 millió euróval, 2013-ban pedig 190 millió euróval. Az emelést ellentételezi a 2. fejezet (450 millió EUR 2011-ben), valamint az 5. fejezet (243 millió EUR 2011-ben és 147 millió EUR 2012-ben) kötelezettségvállalási előirányzatai felső korlátjának ennek megfelelő mértékű csökkentése; |
| --- | --- |

—

Az 1a. alfejezet 2012. és 2013. évi kötelezettségvállalási előirányzatainak felső korlátja 840 millió euróval nő, ezen belül 2012-ben 650 millió euróval, 2013-ban pedig 190 millió euróval. Az emelést ellentételezi a 2. fejezet (450 millió EUR 2011-ben), valamint az 5. fejezet (243 millió EUR 2011-ben és 147 millió EUR 2012-ben) kötelezettségvállalási előirányzatai felső korlátjának ennek megfelelő mértékű csökkentése;

| — | Az összesített kifizetési előirányzatok 2013. évi felső korlátja 580 millió euróval nő, amelyet a 2011. évi felső korlát ennek megfelelő csökkentése ellentételez. |
| --- | --- |

—

Az összesített kifizetési előirányzatok 2013. évi felső korlátja 580 millió euróval nő, amelyet a 2011. évi felső korlát ennek megfelelő csökkentése ellentételez.

Az Európai Parlament és a Tanács megállapodik abban, hogy – belső eljárásaiknak megfelelően – 2011 vége előtt elfogadják a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret fenti felülvizsgálatát.

Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy a 2013. évi költségvetés-tervezetben tegyen konkrét javaslatokat a 360 millió EUR összegre vonatkozóan.

---

(1)  COM(2011)0226, 2011. április 20.

---

2011. december 13., keddII. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA<BR>(...)

a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében az ITER-projekt pótlólagos finanszírozásának érdekében történő módosításáról

(E melléklet szövege nincs ide beillesztve, mert megfelel a végleges jogi aktusnak, a 2012/5/EU határozatnak.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/135

---

2011. december 13., kedd7/2011 sz. költségvetés-módosítási tervezet – az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele – Spanyolország és Olaszország

P7_TA(2011)0548

Az Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD))

2013/C 168 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2010. december 15-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2010. december 15-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel a Bizottság által 2011. november 21-én előterjesztett, az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2011)0796), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2011. november 21-én előterjesztett, az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetére (COM(2011)0796),

| — | tekintettel a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2011. november 30-án elfogadott tanácsi álláspontra (17632/2011 – C7-0442/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Tanács által 2011. november 30-án elfogadott tanácsi álláspontra (17632/2011 – C7-0442/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0436/2011),

| A. | mivel a 2011-es általános költségvetésre vonatkozó 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet célja összesen 38 millió EUR igénybevétele kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában az EU Szolidaritási Alapjából (EUSZA) a spanyolországi Murciában történt földrengés és az olaszországi Veneto régióban kialakult áradások hatásainak mérséklése érdekében, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2011-es általános költségvetésre vonatkozó 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet célja összesen 38 millió EUR igénybevétele kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában az EU Szolidaritási Alapjából (EUSZA) a spanyolországi Murciában történt földrengés és az olaszországi Veneto régióban kialakult áradások hatásainak mérséklése érdekében,

| B. | mivel a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési kiigazításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2011. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet célja e költségvetési kiigazításoknak az előírások szerinti belefoglalása a 2011. évi költségvetésbe,

| C. | mivel a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés mellékletét képező, a kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozat költségvetés-módosítás benyújtását irányozta elő, „amennyiben a 2011. évi költségvetésben szereplő előirányzatok nem elégségesek a kiadások fedezésére”, |
| --- | --- |

C.

mivel a 2011-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés mellékletét képező, a kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozat költségvetés-módosítás benyújtását irányozta elő, „amennyiben a 2011. évi költségvetésben szereplő előirányzatok nem elégségesek a kiadások fedezésére”,

| D. | mivel a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló, az egyeztető bizottságban 2011. november 19-én elfogadott együttes nyilatkozat (4) révén a költségvetési hatóság két ága kötelezettséget vállalt arra, hogy 2011 végéig határozatot hoz, |
| --- | --- |

D.

mivel a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló, az egyeztető bizottságban 2011. november 19-én elfogadott együttes nyilatkozat (4) révén a költségvetési hatóság két ága kötelezettséget vállalt arra, hogy 2011 végéig határozatot hoz,

| E. | mivel ugyanebben az együttes nyilatkozatban a Parlament és a Tanács egyetértett abban, hogy a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet finanszírozása előirányzatoknak a vidékfejlesztési programokból történő átcsoportosításával történjen, |
| --- | --- |

E.

mivel ugyanebben az együttes nyilatkozatban a Parlament és a Tanács egyetértett abban, hogy a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezet finanszírozása előirányzatoknak a vidékfejlesztési programokból történő átcsoportosításával történjen,

| 1. | tudomásul veszi a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | igen fontosnak tartja a pénzügyi segélynek az EUSZA-n keresztül történő gyors rendelkezésre bocsátását a természeti csapások által sújtottak számára, és ezért igen aggasztónak tartja, hogy a Veneto régióban kialakult áradások esetében az EUSZA csak 13 hónappal a 2010 októberének végén történt viharos erejű esőzéseket követően vehető ténylegesen igénybe; |
| --- | --- |

2.

igen fontosnak tartja a pénzügyi segélynek az EUSZA-n keresztül történő gyors rendelkezésre bocsátását a természeti csapások által sújtottak számára, és ezért igen aggasztónak tartja, hogy a Veneto régióban kialakult áradások esetében az EUSZA csak 13 hónappal a 2010 októberének végén történt viharos erejű esőzéseket követően vehető ténylegesen igénybe;

| 3. | sürgeti a tagállamokban – mind helyi, mind regionális szinten – érintett feleket és a nemzeti hatóságokat, hogy az EUSZA igénybevételének lehető legnagyobb mértékű felgyorsítása érdekében javítsák az EUSZA igénybevétele iránti lehetséges jövőbeli kérelmekkel kapcsolatos szükségletek értékelését és koordinációját; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a tagállamokban – mind helyi, mind regionális szinten – érintett feleket és a nemzeti hatóságokat, hogy az EUSZA igénybevételének lehető legnagyobb mértékű felgyorsítása érdekében javítsák az EUSZA igénybevétele iránti lehetséges jövőbeli kérelmekkel kapcsolatos szükségletek értékelését és koordinációját;

| 4. | e tekintetben és a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezethez kapcsolódó konkrét esetben hangsúlyozza, hogy az érintett térségek számára történő gyors segítségnyújtás biztosítása érdekében a költségvetési hatóság két ága a lehető legsürgősebben meghozza saját határozatát; |
| --- | --- |

4.

e tekintetben és a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezethez kapcsolódó konkrét esetben hangsúlyozza, hogy az érintett térségek számára történő gyors segítségnyújtás biztosítása érdekében a költségvetési hatóság két ága a lehető legsürgősebben meghozza saját határozatát;

| 5. | módosítás nélkül jóváhagyja a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét, hogy a 7/2011. számú költségvetés-módosítást nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak, valamint hogy gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

5.

módosítás nélkül jóváhagyja a 7/2011. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét, hogy a 7/2011. számú költségvetés-módosítást nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak, valamint hogy gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 68., 2011.3.15., 1. o.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0521.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/137

---

2011. december 13., keddAz EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele: Spanyolország (földrengés Lorcában) és Olaszországban (árvíz Veneto régióban)

P7_TA(2011)0549

Az Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD))

2013/C 168 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0792 – C7–0424/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0792 – C7–0424/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 26. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 26. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0437/2011),

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja szerint amennyiben a pótlólagos kiadásokat igénylő fejezeten belül lehetőség van az előirányzatok átcsoportosítására, a Bizottság ezt figyelembe veszi a szükséges javaslat megtételekor; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontja szerint amennyiben a pótlólagos kiadásokat igénylő fejezeten belül lehetőség van az előirányzatok átcsoportosítására, a Bizottság ezt figyelembe veszi a szükséges javaslat megtételekor;

| 3. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

---

2011. december 13., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA<BR>(...)

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő igénybevételéről

(E melléklet szövege nincs ide beillesztve, mert megfelel a végleges jogi aktusnak, a 2012/6/EU határozatnak.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/138

---

2011. december 13., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Olaszország „EGF/2011/002 Trentino-Alto Adige/Dél-Tirol – épületek építése” referenciaszámú kérelme

P7_TA(2011)0550

Az Európai Parlament 2011. december 13-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország épületek építésére vonatkozó „EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD))

2013/C 168 E/24

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0480 – C7-0384/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0480 – C7-0384/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0438/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0438/2011),

| A. | mivel az Európai Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további egyéni támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli tartós munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre ahhoz, hogy további egyéni támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli tartós munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Olaszország támogatást igényelt a Trentino-Alto Adige/Südtirol (ITD1 és ITD2) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban („Épületek építése”) (3) működő 323 vállalatnál történt 643 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 528 részesítendő támogatásban, |
| --- | --- |

D.

mivel Olaszország támogatást igényelt a Trentino-Alto Adige/Südtirol (ITD1 és ITD2) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban („Épületek építése”) (3) működő 323 vállalatnál történt 643 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 528 részesítendő támogatásban,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb és átláthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb és átláthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók tartós munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók tartós munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | megállapítja, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | üdvözli, hogy a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján az EGAA 04 05 01. költségvetési sorára 50 000 000 EUR-t átcsoportosítanak, amely az e kérelemhez szükséges összeg fedezeteként kerül majd felhasználásra; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján az EGAA 04 05 01. költségvetési sorára 50 000 000 EUR-t átcsoportosítanak, amely az e kérelemhez szükséges összeg fedezeteként kerül majd felhasználásra;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

2011. december 13., keddMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA<BR>(...)

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Olaszország épületek építésére vonatkozó, „EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege nincs ide beillesztve, mert megfelel a végleges jogi aktusnak, a 2012/7/EU határozatnak.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/140 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/140

---

2011. december 13., keddTájékoztatáshoz való jog a büntetőeljárás során ***I

P7_TA(2011)0551

Az Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD))

2013/C 168 E/25

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0392), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0392),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0189/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0189/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a görög parlamentnek, a spanyol parlament alsóházának, az olasz szenátusnak és a portugál parlamentnek a jogalkotási aktus tervezetéről szóló észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a görög parlamentnek, a spanyol parlament alsóházának, az olasz szenátusnak és a portugál parlamentnek a jogalkotási aktus tervezetéről szóló észrevételeire,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0408/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0408/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54., 2011.2.19., 48. o.

---

2011. december 13., keddP7_TC1-COD(2010)0215

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/13/EU irányelv.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/141

---

2011. december 13., keddKarel Pinxten a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

P7_TA(2011)0552

Az Európai Parlament 2011. december13-i határozata Karel Pinxten a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE))

2013/C 168 E/26

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0349/2011),

| — | tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0417/2011),

| A. | mivel Karel Pinxten megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Karel Pinxten megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Karel Pinxten számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Karel Pinxten számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/142

---

2011. december 13., keddHenrik Otbo a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

P7_TA(2011)0553

Az Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Henrik Otbo a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE))

2013/C 168 E/27

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0345/2011),

| — | tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. november 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. november 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0416/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0416/2011),

| A. | mivel Henrik Otbo megfelel az EUMSZ 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Henrik Otbo megfelel az EUMSZ 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Henrik Otbo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Henrik Otbo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/142

---

2011. december 13., keddJuan-Francisco Corona Ramón a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

P7_TA(2011)0554

Az Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Juan-Francisco Corona Ramón a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE))

2013/C 168 E/28

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0343/2011),

| — | tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0422/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0422/2011),

| A. | mivel Juan-Francisco Corona Ramón megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Juan-Francisco Corona Ramón megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Juan-Francisco Corona Ramón számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Juan-Francisco Corona Ramón számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/143 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/143

---

2011. december 13., keddVille Itälänek a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

P7_TA(2011)0555

Az Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Ville Itälänek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE))

2013/C 168 E/29

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0346/2011),

| — | tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0418/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0418/2011),

| A. | mivel Ville Itälä megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Ville Itälä megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Ville Itälä számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Ville Itälä számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/144

---

2011. december 13., keddKevin Cardiff a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

P7_TA(2011)0556

Az Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Kevin Cardiff a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE))

2013/C 168 E/30

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0347/2011),

| — | tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0419/2011),

| A. | mivel Kevin Cardiff megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Kevin Cardiff megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Kevin Cardiff számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Kevin Cardiff számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/144

---

2011. december 13., keddPietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

P7_TA(2011)0557

Az Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE))

2013/C 168 E/31

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0348/2011),

| — | tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2011. november 23-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0420/2011),

| A. | mivel Pietro Russo megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Pietro Russo megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Pietro Russo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Pietro Russo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/145 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/145

---

2011. december 13., keddVítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezése

P7_TA(2011)0558

Az Európai Parlament 2011. december 13-i határozata a Vítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE))

2013/C 168 E/32

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0344/2011),

| — | tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. november 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. november 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0423/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0423/2011),

| A. | mivel Vítor Manuel da Silva Caldeira megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Vítor Manuel da Silva Caldeira megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Vítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Vítor Manuel da Silva Caldeira számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/146

---

2011. december 13., keddHans Gustaf Wessbergnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezése

P7_TA(2011)0559

Az Európai Parlament 2011. december 13-i határozata Hans Gustaf Wessbergnek a Számvevőszék tagjává történő kinevezésére irányuló javaslatról (C7-0342/2011 – 2011/0807(NLE))

2013/C 168 E/33

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0342/2011),

| — | tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. november 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2011. november 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0415/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0415/2011),

| A. | mivel Hans Gustaf Wessberg megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Hans Gustaf Wessberg megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Hans Gustaf Wessberg számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Hans Gustaf Wessberg számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/146

---

2011. december 13., keddEurópai védelmi határozat ***II

P7_TA(2011)0560

Az Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az európai védelmi határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban elfogadott tanácsi álláspontról (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD))

2013/C 168 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (15571/1/2011 – C7-0452/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (15571/1/2011 – C7-0452/2011),

| — | tekintettel a tagállamok egy csoportjának a Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kezdeményezésével kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1) (00002/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok egy csoportjának a Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kezdeményezésével kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1) (00002/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 82. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 82. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0435/2011),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | tudomásul veszi a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 4. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 5. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjen az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

5.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjen az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2010.12.14., P7_TA(2010)0470.

---

2011. december 13., keddMELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Tanács nyilatkozata a védelmi intézkedések kölcsönös elismerésének kérdésével kapcsolatos átfogó megközelítésre vonatkozóan

A Tanács üdvözli az európai védelmi határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv – mint az Európai Unióban a bűncselekmények sértettjeinek védelmét szolgáló fontos eszköz – elfogadását.

Figyelembe véve, hogy ez az irányelv a büntetőügyekben hozott védelmi intézkedésekre összpontosít, valamint tekintettel a tagállamok e területet érintő eltérő jogi hagyományaira, a Tanács tudatában van annak, hogy ezt a jogi eszközt a jövőben ki kell majd egészítenie egy a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismerésére vonatkozó hasonló mechanizmusnak.

A Tanács ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a Tanács előkészítő szervei jelenleg vizsgálják a Bizottság által 2011. május 18-án előterjesztett, a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot.

A Tanács a sértettek jogainak és védelmének különösen a büntetőeljárások során való megerősítésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2011. június 10-i állásfoglalásában (lásd: C. intézkedés) kötelezettséget vállalt arra, hogy kiemelt feladatként kezeli az említett javaslat vizsgálatát. A Tanács kötelezettséget vállal annak biztosítására is, hogy az említett eszköz ki fogja egészíteni az európai védelmi határozatról szóló irányelv rendelkezéseit, és ezáltal e két jogszabály együttes alkalmazása – az egyes tagállamok nemzeti rendszereinek sajátosságaitól függetlenül – lehetővé teszi majd a tagállamok közötti együttműködést a sértettek védelmét szolgáló lehető legnagyobb számú intézkedés tekintetében.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/148 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/148

---

2011. december 13., keddA tartózkodási és munkavállalási engedélyre irányuló egységes kérelmekkel kapcsolatos eljárás ***II

P7_TA(2011)0561

Az Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása tekintetében (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD))

2013/C 168 E/35

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (13036/3/2011– C7-0451/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (13036/3/2011– C7-0451/2011),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. július 9-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. július 9-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2008. június 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2008. június 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0638) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0638) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság mint illetékes bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság társbizottság 2011. december 5-i együttes tanácskozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság mint illetékes bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság társbizottság 2011. december 5-i együttes tanácskozására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0434/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0434/2011),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 27., 2009.2.3., 114. o.

(2)  HL C 257., 2008.10.9., 20. o.

(3)  Elfogadott szövegek, 2011.3.24., P7_TA(2011)0115.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/149 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/149

---

2011. december 13., keddA Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságról (GFCM) szóló megállapodás hatálya alá tartozó terület ***II

P7_TA(2011)0562

Az Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről, valamint a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló első olvasatbeli tanácsi álláspontról (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD))

2013/C 168 E/36

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (12607/2/2011 – C7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (12607/2/2011 – C7-0370/2011),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0477) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0477) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0392/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0392/2011),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjen az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjen az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 354., 2010.12.28., 71. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2011.3.8., P7_TA(2011)0079.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/150

---

2011. december 13., keddA meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosítása ***II

P7_TA(2011)0563

Az Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD))

2013/C 168 E/37

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10765/1/2011– C7–0323/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10765/1/2011– C7–0323/2011),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0083) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2009)0083) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament második olvasatban elfogadott álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament második olvasatban elfogadott álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0393/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0393/2011),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 317., 2009.12.23., 67. o.

(2)  HL C 349. E, 2010.12.22., 111. o.

---

2011. december 13., keddP7_TC2-COD(2009)0035

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrogazdálkodó-egységek tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/6/EU irányelv.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/151

---

2011. december 13., keddA pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok esetében a pénzügyi irányításra vonatkozó egyes rendelkezések ***I

P7_TA(2011)0564

Az Európai Parlament 2011. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD))

2013/C 168 E/38

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0481), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0481),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 42. és 43. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0218/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 42. és 43. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0218/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. október 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. október 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7–0405/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7–0405/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2011. december 13., keddP7_TC1-COD(2011)0209

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 13-án került elfogadásra az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1312/2011/EU rendelet.)

---

2011. december 14., szerda

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/152

---

2011. december 14., szerdaElőcsatlakozási támogatási eszköz ***I

P7_TA(2011)0566

Az Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD))

2013/C 168 E/39

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0446), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0446),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0208/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0208/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0397/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. december 14., szerdaP7_TC1-COD(2011)0193

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 153/2012/EU rendelet.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/153 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/153

---

2011. december 14., szerdaGyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékek ***I

P7_TA(2011)0567

Az Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a gyümölcslevekről és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékekről szóló 2001/112/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD))

2013/C 168 E/40

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0490),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0278/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. január 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint jóváhagyja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint jóváhagyja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0224/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0224/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 84., 2011.3.17., 45. o.

---

2011. december 14., szerdaP7_TC1-COD(2010)0254

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra a Tanács 2001/112/EK irányelvének a gyümölcslevek és egyes hasonló, emberi fogyasztásra szánt termékek tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/12/EU irányelv.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/154 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/154

---

2011. december 14., szerdaA háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek ***I

P7_TA(2011)0568

Az Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD))

2013/C 168 E/41

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0597), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0597),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0356/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0356/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint jóváhagyja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint jóváhagyja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0246/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0246/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 71. o.

---

2011. december 14., szerdaP7_TC1-COD(2010)0298

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 14-én került elfogadásra a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 259/2012/EU rendelet.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/155

---

2011. december 14., szerdaEU–Marokkó halászati partnerségi megállapodás ***

P7_TA(2011)0569

Az Európai Parlament 2011. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE))

2013/C 168 E/42

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11226/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (11226/2011),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyvtervezetre (11225/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti jegyzőkönyvtervezetre (11225/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0201/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0201/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Költségvetési Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Költségvetési Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0394/2011),

| 1. | nem ért egyet a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

nem ért egyet a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztassa a Tanácsot arról, hogy a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztassa a Tanácsot arról, hogy a megállapodás nem köthető meg;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Marokkói Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Marokkói Királyság kormányának és parlamentjének.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/155

---

2011. december 14., szerdaAz Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezése: Coeuré

P7_TA(2011)0572

Az Európai Parlament 2011. december 14-i határozata az Európai Központi Bank Igazgatósága egy tagjának kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

2013/C 168 E/43

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács 2011. december 1-i ajánlására (17227/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011. december 1-i ajánlására (17227/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0459/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0459/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 109. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 109. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0443/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0443/2011),

| A. | mivel az Európai Tanács 2011. december 1-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Benoît Coeuré-nek az Európai Központi Bank Igazgatóságába való, 8 éves időszakra történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács 2011. december 1-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Benoît Coeuré-nek az Európai Központi Bank Igazgatóságába való, 8 éves időszakra történő kinevezéséről;

| B. | mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően megkezdte a jelölt igazoló iratainak különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 283. cikke (2) bekezdésében megállapított követelményekre és az Európai Központi Banknak az EUMSZ 130. cikke szerinti teljes függetlenségének szükségességére figyelemmel történő értékelését, és mivel értékelésének elvégzésekor a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát, a részére kiküldött kérdésekre adott válaszaival együtt; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően megkezdte a jelölt igazoló iratainak különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 283. cikke (2) bekezdésében megállapított követelményekre és az Európai Központi Banknak az EUMSZ 130. cikke szerinti teljes függetlenségének szükségességére figyelemmel történő értékelését, és mivel értékelésének elvégzésekor a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát, a részére kiküldött kérdésekre adott válaszaival együtt;

| C. | mivel a bizottság ezt követően, 2011. december 12-én a jelöltet másfél órás meghallgatáson hallgatta meg, aki ennek során nyitó nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a bizottság ezt követően, 2011. december 12-én a jelöltet másfél órás meghallgatáson hallgatta meg, aki ennek során nyitó nyilatkozatot tett, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | Kedvező véleményt nyilvánít Benoît Coeuré-nek az Európai Központi Bank Igazgatósági tagjává történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról; |
| --- | --- |

1.

Kedvező véleményt nyilvánít Benoît Coeuré-nek az Európai Központi Bank Igazgatósági tagjává történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

2011. december 15., csütörtök

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/157 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/157

---

2011. december 15., csütörtökAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2009/019 FR/Renault referenciaszámú kérelem – Franciaország

P7_TA(2011)0579

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország „EGF/2009/019 FR/Renault” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD))

2013/C 168 E/44

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0420 – C7-0193/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0420 – C7-0193/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0396/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0396/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Franciaország támogatást igényelt a Renault s.a.s. vállalatnál és hét gépjárműipari beszállítójánál történt 4 445 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 3 582 részesítendő támogatásban, |
| --- | --- |

D.

mivel Franciaország támogatást igényelt a Renault s.a.s. vállalatnál és hét gépjárműipari beszállítójánál történt 4 445 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 3 582 részesítendő támogatásban,

| E. | mivel Franciaország kérelme nem vonatkozik a Renault azon munkavállalóira, akik a korengedményes nyugdíjba vonulást választották, és akikre az 1927/2006/EK rendelet értelmében az EGAA-támogatást ekként nem lehet felhasználni, de akik nyugdíjjogosultságai az időközben hatályba lépett nyugdíjreform következtében megváltoztak; mivel említést érdemelnek az összes érintett fél azon erőfeszítései, hogy sikerüljön megvalósítható megoldást találni a Renault ezen korábbi munkavállalóinak járó nyugdíjjogosultságok kiegészítésére; mivel e tekintetben ki kell emelni a francia kormány erőfeszítéseit, valamint a Renault által tett írásbeli kötelezettségvállalást; mivel a kielégítő megoldás kidolgozásáig folytatni kell a konstruktív párbeszédet valamennyi érintett fél bevonásával; |
| --- | --- |

E.

mivel Franciaország kérelme nem vonatkozik a Renault azon munkavállalóira, akik a korengedményes nyugdíjba vonulást választották, és akikre az 1927/2006/EK rendelet értelmében az EGAA-támogatást ekként nem lehet felhasználni, de akik nyugdíjjogosultságai az időközben hatályba lépett nyugdíjreform következtében megváltoztak; mivel említést érdemelnek az összes érintett fél azon erőfeszítései, hogy sikerüljön megvalósítható megoldást találni a Renault ezen korábbi munkavállalóinak járó nyugdíjjogosultságok kiegészítésére; mivel e tekintetben ki kell emelni a francia kormány erőfeszítéseit, valamint a Renault által tett írásbeli kötelezettségvállalást; mivel a kielégítő megoldás kidolgozásáig folytatni kell a konstruktív párbeszédet valamennyi érintett fél bevonásával;

| F. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; kiemeli azonban a hosszadalmas értékelési időszakot az EGAA-nak a Renault s.a.s. vállalat és hét beszállítója részére történő igénybevételére vonatkozó jelen kérelem tekintetében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; kiemeli azonban a hosszadalmas értékelési időszakot az EGAA-nak a Renault s.a.s. vállalat és hét beszállítója részére történő igénybevételére vonatkozó jelen kérelem tekintetében;

| 2. | megállapítja, hogy az elbocsátott dolgozókat célzó intézkedések hatékonyságára vonatkozó első eredményeknek hamarosan rendelkezésre kell állniuk; rámutat arra, hogy a sikerességi arány az EGAA hatékonyságának kulcsfontosságú mutatószáma, és határozott és szoros nyomon követésre és iránymutatásra kéri a Bizottságot annak biztosítása során, hogy a felkínált képzések megfeleljenek a helyi gazdasági trendeknek; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az elbocsátott dolgozókat célzó intézkedések hatékonyságára vonatkozó első eredményeknek hamarosan rendelkezésre kell állniuk; rámutat arra, hogy a sikerességi arány az EGAA hatékonyságának kulcsfontosságú mutatószáma, és határozott és szoros nyomon követésre és iránymutatásra kéri a Bizottságot annak biztosítása során, hogy a felkínált képzések megfeleljenek a helyi gazdasági trendeknek;

| 3. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA által finanszírozott intézkedéseknek hosszú távú foglalkoztatáshoz kell vezetniük; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA által finanszírozott intézkedéseknek hosszú távú foglalkoztatáshoz kell vezetniük; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 5. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 6. | megállapítja, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. december 15., csütörtökMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Franciaország „EGF/2009/019 FR/Renault” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2012/16/EU határozat.)

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/159 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/159

---

2011. december 15., csütörtökNyilvános hozzáférés az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz ***I

P7_TA(2011)0580

Az Európai Parlament 2011. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

2013/C 168 E/45

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0229),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 255. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0184/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 255. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0184/2008),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 15. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 41. és 42. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 41. és 42. cikkére,

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság, a Petíciós Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0426/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint az Alkotmányügyi Bizottság, a Petíciós Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0426/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | úgy tekinti, hogy a 2011/0073(COD) eljárás megszűnt, mivel a Bizottság javaslatának (COM(2011)0137) tartalma belekerült a 2008/0090(COD) eljárásba; |
| --- | --- |

2.

úgy tekinti, hogy a 2011/0073(COD) eljárás megszűnt, mivel a Bizottság javaslatának (COM(2011)0137) tartalma belekerült a 2008/0090(COD) eljárásba;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2011. december 15., csütörtökP7_TC1-COD(2008)0090

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. december 15-én került elfogadásraaz Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei dokumentumaihoz való hozzáférési jog általános elveinek és korlátainak meghatározásáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel [Mód. 1]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 15. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30- 1049/2001/EK rendeletet (2) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni.

  A módosított Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) hatálybalépését követően a dokumentumokhoz való hozzáférés joga kiterjed az Unió minden intézményére, szervére, hivatalára és ügynökségére, ideértve az Európai Külügyi Szolgálatot is, ezért az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) lényegesen módosítani kell, és eközben figyelembe kell venni mind az ezen rendelet végrehajtásának kezdetén szerzett tapasztalatokat, mind pedig az Európai Unió Bíróságának, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát is. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30- 1049/2001/EK rendeletet (2) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni.

  A módosított Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) hatálybalépését követően a dokumentumokhoz való hozzáférés joga kiterjed az Unió minden intézményére, szervére, hivatalára és ügynökségére, ideértve az Európai Külügyi Szolgálatot is, ezért az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) lényegesen módosítani kell, és eközben figyelembe kell venni mind az ezen rendelet végrehajtásának kezdetén szerzett tapasztalatokat, mind pedig az Európai Unió Bíróságának, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát is. [Mód. 2]

| (2) | Az EUSZ. 1. cikkének második albekezdése kiemeli a nyitottság elvét, megállapítva, hogy a Szerződés új szakaszt jelent az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatában, amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg. |
| --- | --- |

(2)

Az EUSZ. 1. cikkének második albekezdése kiemeli a nyitottság elvét, megállapítva, hogy a Szerződés új szakaszt jelent az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatában, amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg.

| (3) | A nyitottság lehetővé teszi a polgárok számára, hogy még inkább részt vegyenek a döntéshozatali eljárásban, és biztosítja a polgárok irányában a közigazgatás nagyobb legitimációját, hatékonyságát és felelősségét a demokratikus rendszerben. A nyitottság hozzájárul a demokrácia elvei

  elveinek megerősítéséhez, miként azt az EUSZ 9-12. cikke hangsúlyozza, valamint
  az alapvető jogok tiszteletben tartásának erősítéséhez

  tartásához
  , ahogyan azt az EU-Szerződés

  EUSZ
  6. cikke és az Európai Unió alapjogi chartája
  (a Charta)
  megállapítja. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(3)

A nyitottság lehetővé teszi a polgárok számára, hogy még inkább részt vegyenek a döntéshozatali eljárásban, és biztosítja a polgárok irányában a közigazgatás nagyobb legitimációját, hatékonyságát és felelősségét a demokratikus rendszerben. A nyitottság hozzájárul a demokrácia elvei

  elveinek megerősítéséhez, miként azt az EUSZ 9-12. cikke hangsúlyozza, valamint
  az alapvető jogok tiszteletben tartásának erősítéséhez

  tartásához
  , ahogyan azt az EU-Szerződés

  EUSZ
  6. cikke és az Európai Unió alapjogi chartája
  (a Charta)
  megállapítja. [Mód. 3]

| (3a) | Az átláthatóság egyúttal megerősíti a helyes közigazgatás elvének érvényesülését az Unió intézményeiben, szerveiben, hivatalaiban és ügynökségeiben, amint azt az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke és az EUMSZ 298. cikke előírja. A nyitottság elvének gyakorlati megvalósítása érdekében a belső igazgatási eljárásokat ennek megfelelően kell kialakítani, valamint biztosítani kell a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(3a)

Az átláthatóság egyúttal megerősíti a helyes közigazgatás elvének érvényesülését az Unió intézményeiben, szerveiben, hivatalaiban és ügynökségeiben, amint azt az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke és az EUMSZ 298. cikke előírja. A nyitottság elvének gyakorlati megvalósítása érdekében a belső igazgatási eljárásokat ennek megfelelően kell kialakítani, valamint biztosítani kell a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat. [Mód. 4]

| (3b) | A nyilvánosság fokozza a polgárok uniós intézményekbe, szervekbe, hivatalokba és ügynökségekbe vetett bizalmát, mivel növeli az uniós döntéshozatali eljárásokra és az azzal kapcsolatos jogaikra vonatkozó ismereteiket. A nyilvánosság maga után vonja az adminisztratív és jogalkotási eljárások végrehajtásának átláthatóbbá válását is. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(3b)

A nyilvánosság fokozza a polgárok uniós intézményekbe, szervekbe, hivatalokba és ügynökségekbe vetett bizalmát, mivel növeli az uniós döntéshozatali eljárásokra és az azzal kapcsolatos jogaikra vonatkozó ismereteiket. A nyilvánosság maga után vonja az adminisztratív és jogalkotási eljárások végrehajtásának átláthatóbbá válását is. [Mód. 5]

| (3c) | A rendelet az átláthatóság elve normatív fontosságának hangsúlyozásával megerősíti a jogállamiság uniós kultúráját, és ezáltal a bűnmegelőzéshez is hozzájárul. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3c)

A rendelet az átláthatóság elve normatív fontosságának hangsúlyozásával megerősíti a jogállamiság uniós kultúráját, és ezáltal a bűnmegelőzéshez is hozzájárul. [Mód. 6]

| (4) | A dokumentumokhoz való hozzáférési jog általános elveit és köz- vagy magánérdeken alapuló korlátozásait a 2001. december 3-ától alkalmazandó 1049/2001/EK rendelet (4) állapítja meg.
  [Mód. 7] |
| --- | --- |

(4)

A dokumentumokhoz való hozzáférési jog általános elveit és köz- vagy magánérdeken alapuló korlátozásait a 2001. december 3-ától alkalmazandó 1049/2001/EK rendelet (4) állapítja meg.
  [Mód. 7]

| (5) | Az 1049/2001/EK rendelet végrehajtásnak első értékelését a 2004. január 30-án közzétett jelentés (5) tartalmazza. 2005. november 9-én a Bizottság úgy határozott, hogy megkezdi az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatát. 2006. április 4-én elfogadott állásfoglalásában (6) az Európai Parlament arra szólította fel a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a rendelet módosítására. 2007. április 18-án a Bizottság közzétette a rendelet felülvizsgálatáról szóló zöld könyvet (7) és nyilvános konzultációt kezdett.
  [Mód. 8] |
| --- | --- |

(5)

Az 1049/2001/EK rendelet végrehajtásnak első értékelését a 2004. január 30-án közzétett jelentés (5) tartalmazza. 2005. november 9-én a Bizottság úgy határozott, hogy megkezdi az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatát. 2006. április 4-én elfogadott állásfoglalásában (6) az Európai Parlament arra szólította fel a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a rendelet módosítására. 2007. április 18-án a Bizottság közzétette a rendelet felülvizsgálatáról szóló zöld könyvet (7) és nyilvános konzultációt kezdett.
  [Mód. 8]

| (6) | E rendelet célja, hogy a lehető legteljesebb érvényt szerezzen a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogának, és ezzel a hozzáféréssel kapcsolatban

  megállapítsa az e hozzáférést szabályozó
  általános elveket és korlátokat állapítson meg az EK-Szerződés 255. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

  a magán- vagy közérdekre való tekintettel engedélyezett kivételeket az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésével, valamint az EUMSZ 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt, az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nyitottságára vonatkozó rendelkezésekkel összhangban. Ezért a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó valamennyi egyéb szabálynak összhangban kell állnia e rendelettel, kivéve a kizárólag az Európai Unió Bíróságára, az Európai Központi Bankra és az Európai Beruházási Bankra vonatkozó különleges rendelkezéseket, amikor azok nem igazgatási tevékenységet végeznek. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(6)

E rendelet célja, hogy a lehető legteljesebb érvényt szerezzen a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jogának, és ezzel a hozzáféréssel kapcsolatban

  megállapítsa az e hozzáférést szabályozó
  általános elveket és korlátokat állapítson meg az EK-Szerződés 255. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

  a magán- vagy közérdekre való tekintettel engedélyezett kivételeket az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésével, valamint az EUMSZ 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt, az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nyitottságára vonatkozó rendelkezésekkel összhangban. Ezért a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó valamennyi egyéb szabálynak összhangban kell állnia e rendelettel, kivéve a kizárólag az Európai Unió Bíróságára, az Európai Központi Bankra és az Európai Beruházási Bankra vonatkozó különleges rendelkezéseket, amikor azok nem igazgatási tevékenységet végeznek. [Mód. 9]

| (7) | Mivel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdését az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés nem rendezi, az intézményeknek, hivataloknak, ügynökségeknek és szerveknek – amint azt az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 41. sz. nyilatkozat már kifejezésre juttatta – ebből a rendeletből kell iránymutatást kialakítaniuk a fenti szerződés hatálya alá tartozó tevékenységekkel kapcsolatos dokumentumokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdését az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés nem rendezi, az intézményeknek, hivataloknak, ügynökségeknek és szerveknek – amint azt az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 41. sz. nyilatkozat már kifejezésre juttatta – ebből a rendeletből kell iránymutatást kialakítaniuk a fenti szerződés hatálya alá tartozó tevékenységekkel kapcsolatos dokumentumokra vonatkozóan.

| (9) | 2006. szeptember 6-án az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló 1367/2006/EK rendeletet (8). A környezeti információkat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében e rendeletnek összhangban kell lennie az 1367/2006/EK rendeletnek. |
| --- | --- |

(9)

2006. szeptember 6-án az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló 1367/2006/EK rendeletet (8). A környezeti információkat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében e rendeletnek összhangban kell lennie az 1367/2006/EK rendeletnek.

| (10) | A személyes adatok közzététele tekintetében egyértelmű kapcsolatot kell megállapítani e rendelet és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (9) között.

  Az Unió intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a személyes adatokat az EUMSZ 16. cikkével, a Charta 8. cikkével, a vonatkozó uniós joggal és az Európai Unió Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatával összhangban kell kezelniük. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(10)

A személyes adatok közzététele tekintetében egyértelmű kapcsolatot kell megállapítani e rendelet és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (9) között.

  Az Unió intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a személyes adatokat az EUMSZ 16. cikkével, a Charta 8. cikkével, a vonatkozó uniós joggal és az Európai Unió Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatával összhangban kell kezelniük. [Mód. 10]

| (11) | Egyértelmű szabályokat kell megállapítani a tagállamoktól származó dokumentumok, valamint a harmadik felektől származó azon dokumentumok közzétételére vonatkozóan, amelyek a bírósági eljárások ügyiratának részét képezik, vagy amelyeket az intézmények a EK

  szervek, hivatalok vagy ügynökségek
  az
  uniós
  jog által rájuk ruházott vizsgálati hatáskörök alapján szereztek meg. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(11)

Egyértelmű szabályokat kell megállapítani a tagállamoktól származó dokumentumok, valamint a harmadik felektől származó azon dokumentumok közzétételére vonatkozóan, amelyek a bírósági eljárások ügyiratának részét képezik, vagy amelyeket az intézmények a EK

  szervek, hivatalok vagy ügynökségek
  az
  uniós
  jog által rájuk ruházott vizsgálati hatáskörök alapján szereztek meg. [Mód. 11]

| (12) | Szélesebb körű

  Az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban teljes
  hozzáférést kell biztosítani a dokumentumokhoz azokban az esetekben, amikor az intézmények
  a Szerződéseknek megfelelően
  jogalkotói minőségükben járnak el, beleértve a delegált jogköröket is, megőrizve ugyanakkor az intézményi döntéshozatali eljárások hatékonyságát. Ezeket a dokumentumokat a lehető legnagyobb mértékben közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni.

  az EUMSZ 290. cikkével, valamint a végrehajtási jogköröket az EUMSZ 291. cikkével összhangban, általános hatályú intézkedések elfogadása során
  .
  Az előkészítő jogalkotási dokumentumokat és az intézményközi eljárás különböző szakaszaira vonatkozó valamennyi kapcsolódó információt, valamint a Tanács munkacsoportjainak dokumentumait, a tagállamok küldöttségeiben részt vevő – a Tanács tagjaiként cselekvő – személyek nevét és beosztását, továbbá a háromoldalú párbeszéd első olvasatbeli dokumentumait elvileg azonnal és közvetlenül nyilvánossá kell tenni az interneten. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(12)

Szélesebb körű

  Az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban teljes
  hozzáférést kell biztosítani a dokumentumokhoz azokban az esetekben, amikor az intézmények
  a Szerződéseknek megfelelően
  jogalkotói minőségükben járnak el, beleértve a delegált jogköröket is, megőrizve ugyanakkor az intézményi döntéshozatali eljárások hatékonyságát. Ezeket a dokumentumokat a lehető legnagyobb mértékben közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni.

  az EUMSZ 290. cikkével, valamint a végrehajtási jogköröket az EUMSZ 291. cikkével összhangban, általános hatályú intézkedések elfogadása során
  .
  Az előkészítő jogalkotási dokumentumokat és az intézményközi eljárás különböző szakaszaira vonatkozó valamennyi kapcsolódó információt, valamint a Tanács munkacsoportjainak dokumentumait, a tagállamok küldöttségeiben részt vevő – a Tanács tagjaiként cselekvő – személyek nevét és beosztását, továbbá a háromoldalú párbeszéd első olvasatbeli dokumentumait elvileg azonnal és közvetlenül nyilvánossá kell tenni az interneten. [Mód. 12]

| (12a) | A jogalkotási szövegeket világosan és közérthetően kell megfogalmazni és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(12a)

A jogalkotási szövegeket világosan és közérthetően kell megfogalmazni és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. [Mód. 13]

| (12b) | A jogalkotás minőségének fokozását célzó, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által használt közös gyakorlati megoldások, szövegezési modellek és technikák tekintetében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az EUMSZ 295. cikke, valamint e rendelet értelmében megállapodásra kell jutniuk, és azokat az átláthatóság elvének – az uniós dokumentumok egységes formája és jogi egyértelműsége révén történő – javítása érdekében közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(12b)

A jogalkotás minőségének fokozását célzó, az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által használt közös gyakorlati megoldások, szövegezési modellek és technikák tekintetében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az EUMSZ 295. cikke, valamint e rendelet értelmében megállapodásra kell jutniuk, és azokat az átláthatóság elvének – az uniós dokumentumok egységes formája és jogi egyértelműsége révén történő – javítása érdekében közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. [Mód. 14]

| (12c) | A nem jogalkotási eljárásokhoz, például a kötelező jogi erejű intézkedésekhez, belső szervezeti intézkedésekhez, adminisztratív vagy költségvetési aktusokhoz kapcsolódó vagy politikai természetű (következtetések, ajánlások vagy állásfoglalások) dokumentumokat a Charta 41. cikkében említett, a helyes igazgatással kapcsolatos elv értelmében könnyen és a lehető legközvetlenebb módon hozzáférhetővé kell tenni. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(12c)

A nem jogalkotási eljárásokhoz, például a kötelező jogi erejű intézkedésekhez, belső szervezeti intézkedésekhez, adminisztratív vagy költségvetési aktusokhoz kapcsolódó vagy politikai természetű (következtetések, ajánlások vagy állásfoglalások) dokumentumokat a Charta 41. cikkében említett, a helyes igazgatással kapcsolatos elv értelmében könnyen és a lehető legközvetlenebb módon hozzáférhetővé kell tenni. [Mód. 15]

| (12d) | A felelős intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség valamennyi dokumentumtípus esetében a polgárok számára hozzáférhetővé teszi az alkalmazott belső eljárások munkafolyamatát, az eljárásért felelős szervezeti egységek megnevezését és hatáskörét, a kijelölt határidőket és azt, hogy mely hivatallal lehet felvenni a kapcsolatot. Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek megfelelően figyelembe kell venniük az európai ombudsman ajánlásait. Az EUMSZ 295. cikkével összhangban megállapodásra kell jutniuk a közös irányvonalakról, valamint arról, hogy az egyes szervezeti egységeknek miként kell a belső dokumentumokat nyilvántartásba venniük és besorolniuk az Unió érdekeinek esetleges sérelme esetén, valamint tárolniuk ideiglenes vagy történeti szükségletek kielégítése céljával, az e rendeletben lefektetett elvekkel összhangban. A fent nevezett szervezeti egységek következetes és összehangolt módon tájékoztatják a nyilvánosságot az e rendelet végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről, és alkalmazottaikat kiképzik arra, hogyan legyenek a polgárok segítségére az e rendelet alapján történő joggyakorlás során. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(12d)

A felelős intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség valamennyi dokumentumtípus esetében a polgárok számára hozzáférhetővé teszi az alkalmazott belső eljárások munkafolyamatát, az eljárásért felelős szervezeti egységek megnevezését és hatáskörét, a kijelölt határidőket és azt, hogy mely hivatallal lehet felvenni a kapcsolatot. Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek megfelelően figyelembe kell venniük az európai ombudsman ajánlásait. Az EUMSZ 295. cikkével összhangban megállapodásra kell jutniuk a közös irányvonalakról, valamint arról, hogy az egyes szervezeti egységeknek miként kell a belső dokumentumokat nyilvántartásba venniük és besorolniuk az Unió érdekeinek esetleges sérelme esetén, valamint tárolniuk ideiglenes vagy történeti szükségletek kielégítése céljával, az e rendeletben lefektetett elvekkel összhangban. A fent nevezett szervezeti egységek következetes és összehangolt módon tájékoztatják a nyilvánosságot az e rendelet végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről, és alkalmazottaikat kiképzik arra, hogyan legyenek a polgárok segítségére az e rendelet alapján történő joggyakorlás során. [Mód. 16]

| (13) | A jogalkotási folyamat átláthatósága kulcsfontosságú a polgárok számára. Ezért az intézményeknek aktívan terjeszteniük kell a jogalkotási folyamat részét képező dokumentumokat
  és javítaniuk kell a lehetséges kérelmezőkkel folytatott kommunikációt
  .
  Az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek alaphelyzetben a lehető legtöbb dokumentumtípust nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük honlapjaikon
  . A dokumentumok aktív terjesztését más területeken is ösztönözni kell. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(13)

A jogalkotási folyamat átláthatósága kulcsfontosságú a polgárok számára. Ezért az intézményeknek aktívan terjeszteniük kell a jogalkotási folyamat részét képező dokumentumokat
  és javítaniuk kell a lehetséges kérelmezőkkel folytatott kommunikációt
  .
  Az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek alaphelyzetben a lehető legtöbb dokumentumtípust nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük honlapjaikon
  . A dokumentumok aktív terjesztését más területeken is ösztönözni kell. [Mód. 17]

| (13a) | Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek a jogalkotási folyamat nyitottságának és átláthatóságának előmozdítása érdekében meg kell állapodniuk egymással a lobbisták és más érdekelt felek intézményközi nyilvántartása tekintetében. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(13a)

Az intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek a jogalkotási folyamat nyitottságának és átláthatóságának előmozdítása érdekében meg kell állapodniuk egymással a lobbisták és más érdekelt felek intézményközi nyilvántartása tekintetében. [Mód. 18]

| (15) | Meghatározott, minősített adatokat tartalmazó dokumentumoknak tartalmuk miatt különleges bánásmódot kell biztosítani. Intézményközi megállapodás útján kell rendelkezni arról, hogy az ilyen dokumentumok tartalmáról az Európai Parlamentet tájékoztassák.
  [Mód. 19] |
| --- | --- |

(15)

Meghatározott, minősített adatokat tartalmazó dokumentumoknak tartalmuk miatt különleges bánásmódot kell biztosítani. Intézményközi megállapodás útján kell rendelkezni arról, hogy az ilyen dokumentumok tartalmáról az Európai Parlamentet tájékoztassák.
  [Mód. 19]

| (16) | Az intézmények
  , szervek, hivatalok és ügynökségek
  munkájának nagyobb nyitottsága érdekében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak nemcsak az intézmények

  általuk
  összeállított dokumentumokhoz kell hozzáférést biztosítani, hanem a hozzájuk érkezett dokumentumokhoz is. Ebben az összefüggésben szükséges felhívni a figyelmet arra, hogy az Amszterdami Szerződés záróokmányához mellékelt 35. sz. nyilatkozat értelmében Egy tagállam kérheti a Bizottságot vagy a Tanácsot

  az intézményeket, szerveket, hivatalokat
  vagy
  ügynökségeket
  , hogy az e tagállamból származó dokumentumot a tagállam előzetes hozzájárulása nélkül
  magukon az intézményeken, szerveken, hivatalokon vagy ügynökségeken kívüli
  harmadik felekkel ne közölje. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(16)

Az intézmények
  , szervek, hivatalok és ügynökségek
  munkájának nagyobb nyitottsága érdekében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak nemcsak az intézmények

  általuk
  összeállított dokumentumokhoz kell hozzáférést biztosítani, hanem a hozzájuk érkezett dokumentumokhoz is. Ebben az összefüggésben szükséges felhívni a figyelmet arra, hogy az Amszterdami Szerződés záróokmányához mellékelt 35. sz. nyilatkozat értelmében Egy tagállam kérheti a Bizottságot vagy a Tanácsot

  az intézményeket, szerveket, hivatalokat
  vagy
  ügynökségeket
  , hogy az e tagállamból származó dokumentumot a tagállam előzetes hozzájárulása nélkül
  magukon az intézményeken, szerveken, hivatalokon vagy ügynökségeken kívüli
  harmadik felekkel ne közölje. [Mód. 20]

| (16a) | Az Európai Unió Bírósága egyértelművé tette, hogy a tagállamokkal folytatott konzultáció követelménye a tőlük származó dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmek tekintetében nem ruházza fel őket vétójoggal, vagy a nemzeti jogszabályokra és rendelkezésekre való hivatkozás jogával, továbbá, hogy az ilyen kérelmet fogadó intézmény kizárólag a jelen rendeletben szereplő kivételek alapján tagadhatja meg a hozzáférést (10). [Mód. 21] |
| --- | --- |

(16a)

Az Európai Unió Bírósága egyértelművé tette, hogy a tagállamokkal folytatott konzultáció követelménye a tőlük származó dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmek tekintetében nem ruházza fel őket vétójoggal, vagy a nemzeti jogszabályokra és rendelkezésekre való hivatkozás jogával, továbbá, hogy az ilyen kérelmet fogadó intézmény kizárólag a jelen rendeletben szereplő kivételek alapján tagadhatja meg a hozzáférést (10). [Mód. 21]

| (17) | Elvben az

  Az
  intézmények valamennyi dokumentumát hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. Ugyanakkor, bizonyos köz- és magánérdekeknek kivételek útján védelmet kell biztosítani. Az intézményeket fel kell jogosítani belső konzultációik és tanácskozásaik védelmére, ha az feladataik ellátása érdekében szükséges.

  Ez alól csak bizonyos
  köz- és
  magánérdekek védelme érdekében tehető kivétel, e kivételeket azonban átlátható szabályrendszer és eljárások mentén kell alkalmazni és az általános célnak a polgárok hozzáférési jogának érvényesítését kell tekinteni
  . A kivételek értékelése során az intézményeknek az Unió valamennyi tevékenységi területén figyelembe kell venniük a közösségi

  az uniós
  joganyagban szereplő, a személyes adatok védelmével kapcsolatos elveket. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(17)

Elvben az

  Az
  intézmények valamennyi dokumentumát hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. Ugyanakkor, bizonyos köz- és magánérdekeknek kivételek útján védelmet kell biztosítani. Az intézményeket fel kell jogosítani belső konzultációik és tanácskozásaik védelmére, ha az feladataik ellátása érdekében szükséges.

  Ez alól csak bizonyos
  köz- és
  magánérdekek védelme érdekében tehető kivétel, e kivételeket azonban átlátható szabályrendszer és eljárások mentén kell alkalmazni és az általános célnak a polgárok hozzáférési jogának érvényesítését kell tekinteni
  . A kivételek értékelése során az intézményeknek az Unió valamennyi tevékenységi területén figyelembe kell venniük a közösségi

  az uniós
  joganyagban szereplő, a személyes adatok védelmével kapcsolatos elveket. [Mód. 22]

| (18) | Az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésre irányuló valamennyi szabályzatnak összhangban kell lennie ezzel a rendelettel.

  Mivel e rendelet közvetlenül végrehajtja az EUMSZ 15. cikkét és a Charta 42. cikkét, a dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében meghatározott elvek és korlátok jogi elsőbbséget élveznek a valamely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által ettől eltérő jogalapon elfogadott minden más szabállyal, intézkedéssel vagy gyakorlattal szemben, amely további vagy szigorúbb kivételeket vezet be az e rendeletben előírtaknál. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(18)

Az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésre irányuló valamennyi szabályzatnak összhangban kell lennie ezzel a rendelettel.

  Mivel e rendelet közvetlenül végrehajtja az EUMSZ 15. cikkét és a Charta 42. cikkét, a dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében meghatározott elvek és korlátok jogi elsőbbséget élveznek a valamely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által ettől eltérő jogalapon elfogadott minden más szabállyal, intézkedéssel vagy gyakorlattal szemben, amely további vagy szigorúbb kivételeket vezet be az e rendeletben előírtaknál. [Mód. 23]

| (19) | A hozzáférési jog teljes mértékű tiszteletben tartása biztosításának érdekében kétszintű igazgatási eljárást kell alkalmazni, a bírósági eljárás vagy az európai ombudsmanhoz intézett panasz további lehetőségével. |
| --- | --- |

(19)

A hozzáférési jog teljes mértékű tiszteletben tartása biztosításának érdekében kétszintű igazgatási eljárást kell alkalmazni, a bírósági eljárás vagy az európai ombudsmanhoz intézett panasz további lehetőségével.

| (20) | Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a nyilvánosságot a hatályos rendelkezésekről tájékoztassák, és hogy alkalmazottaikat kiképezzék arra, hogyan legyenek a polgárok segítségére az e rendelet alapján történő joggyakorlás során. Annak érdekében, hogy a polgárok számára megkönnyítsék jogaik gyakorlását, az egyes intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek hozzáférést kell biztosítaniuk a dokumentumok nyilvántartásához. |
| --- | --- |

(20)

Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a nyilvánosságot a hatályos rendelkezésekről tájékoztassák, és hogy alkalmazottaikat kiképezzék arra, hogyan legyenek a polgárok segítségére az e rendelet alapján történő joggyakorlás során. Annak érdekében, hogy a polgárok számára megkönnyítsék jogaik gyakorlását, az egyes intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek hozzáférést kell biztosítaniuk a dokumentumok nyilvántartásához.

| (21) | Bár ennek a rendeletnek se nem célja, se nem következménye a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti joganyag módosítása, mindazonáltal egyértelmű, hogy – az intézmények és a tagállamok közötti lojális együttműködés elve alapján – a tagállamoknak ügyelniük kell arra, hogy ne akadályozzák e rendelet megfelelő alkalmazását, és tiszteletben kell tartaniuk az intézmények biztonsági szabályzatát. |
| --- | --- |

(21)

Bár ennek a rendeletnek se nem célja, se nem következménye a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti joganyag módosítása, mindazonáltal egyértelmű, hogy – az intézmények és a tagállamok közötti lojális együttműködés elve alapján – a tagállamoknak ügyelniük kell arra, hogy ne akadályozzák e rendelet megfelelő alkalmazását, és tiszteletben kell tartaniuk az intézmények biztonsági szabályzatát.

| (22) | Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak, az igazságügyi hatóságoknak vagy a nyomozást végző szerveknek a már meglévő, a dokumentumokhoz való hozzáférési jogát.
  [Mód. 24] |
| --- | --- |

(22)

Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak, az igazságügyi hatóságoknak vagy a nyomozást végző szerveknek a már meglévő, a dokumentumokhoz való hozzáférési jogát.
  [Mód. 24]

| (23) | Az EK-Szerződés 255.

  EUMSZ 15
  . cikkének (3) bekezdésével
  és az e rendeletben foglalt elvekkel és szabályokkal
  összhangban, valamennyi intézménynek,
  szervnek, hivatalnak és ügynökségnek a
  saját eljárási szabályzatában rögzítenie kell a
  saját
  dokumentumaihoz,
  valamint az igazgatási feladataival kapcsolatos egyéb dokumentumokhoz
  való hozzáférésre vonatkozó különös rendelkezéseket. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(23)

Az EK-Szerződés 255.

  EUMSZ 15
  . cikkének (3) bekezdésével
  és az e rendeletben foglalt elvekkel és szabályokkal
  összhangban, valamennyi intézménynek,
  szervnek, hivatalnak és ügynökségnek a
  saját eljárási szabályzatában rögzítenie kell a
  saját
  dokumentumaihoz,
  valamint az igazgatási feladataival kapcsolatos egyéb dokumentumokhoz
  való hozzáférésre vonatkozó különös rendelkezéseket. [Mód. 25]

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Cél

E rendelet célja, hogy:

| a) | az EUMSZ 15. cikkével összhangban
  a köz- vagy magánérdek alapján olyan módon határozza meg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: az intézmények)

  Unió intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek
  dokumentumaihoz való, az EK-Szerződés 255. cikkében előírt hozzáférési jogra irányadó elveket, feltételeket és korlátozásokat, hogy az ilyen dokumentumokhoz a nyilvánosság lehető legszélesebb körű hozzáférését biztosítsa; [Mód. 26] |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 15. cikkével összhangban
  a köz- vagy magánérdek alapján olyan módon határozza meg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: az intézmények)

  Unió intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek
  dokumentumaihoz való, az EK-Szerződés 255. cikkében előírt hozzáférési jogra irányadó elveket, feltételeket és korlátozásokat, hogy az ilyen dokumentumokhoz a nyilvánosság lehető legszélesebb körű hozzáférését biztosítsa; [Mód. 26]

| b) | megállapítsa az e jog lehető legegyszerűbb módon történő gyakorlását biztosító szabályokat; |
| --- | --- |

b)

megállapítsa az e jog lehető legegyszerűbb módon történő gyakorlását biztosító szabályokat;

| c) | elősegítse a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos

  az átlátható és
  helyes igazgatási gyakorlatot
  a dokumentumokhoz való hozzáférés javítása érdekében, és különösen a nagyobb átláthatóságra, elszámoltathatóságra és demokráciára vonatkozó átfogó célkitűzés teljesítését
  . [Mód. 27] |
| --- | --- |

c)

elősegítse a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos

  az átlátható és
  helyes igazgatási gyakorlatot
  a dokumentumokhoz való hozzáférés javítása érdekében, és különösen a nagyobb átláthatóságra, elszámoltathatóságra és demokráciára vonatkozó átfogó célkitűzés teljesítését
  . [Mód. 27]

2. cikk

Kedvezményezettek és hatály

(1)   Bármely természetes vagy jogi személy
  , illetve a természetes vagy jogi személyek bármely szervezete
  jogosult az uniós intézmények
  , szervek, hivatalok és ügynökségek
  dokumentumaihoz hozzáférni az e rendeletben meghatározott elvek, feltételek és korlátok szerint.

(2)   Ez a rendelet az intézmény birtokában lévő dokumentumokra vonatkozik, nevezetesen azokra, amelyeket az intézmény állított ki, vagy azok hozzá érkeztek az illetékességi körébe tartozó szakpolitikákkal, tevékenységekkel és határozatokkal kapcsolatos ügyekre vonatkozóan, az Európai Unió valamennyi tevékenységi területén.

(3)   A 4. és a 9. cikk sérelme nélkül, a dokumentumokat a nyilvánosság számára írásbeli kérelem alapján vagy közvetlenül elektronikus formában vagy nyilvántartáson keresztül teszik hozzáférhetővé. Különösen a jogalkotási eljárás folyamán összeállított vagy megküldött dokumentumokat kell közvetlenül hozzáférhetővé tenni a 12. cikknek megfelelően.

(4)   A 9. cikk (1) bekezdésében meghatározott minősített dokumentumokat e cikknek megfelelően különleges bánásmódban kell részesíteni.

(5)   E rendelet nem vonatkozik az intézményektől eltérő felek által a bíróságokhoz benyújtott dokumentumokra.

(6)   Az EK jogszabályok által az érdekelt felek külön hozzáférési jogának sérelme nélkül, a vizsgálatokra vagy egyedi hatályú igazgatási aktusra vonatkozó eljárások aktájához tartozó dokumentumokat nem lehet nyilvánosan hozzáférhetővé tenni mindaddig, amíg a vizsgálat le nem zárul vagy ezen aktusok véglegessé nem válnak. Az intézmények által a fenti vizsgálatok keretében összegyűjtött, illetve természetes vagy jogi személyektől szerzett információkat tartalmazó dokumentumokat nem lehet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni.

(7)   Ez a rendelet nem érinti az intézmények által birtokolt dokumentumokhoz való azon nyilvános hozzáférési jogokat, amelyek nemzetközi jogi okmányokból vagy az azokat végrehajtó intézmények jogi aktusaiból származhatnak.
  [Mód. 28]

2a. cikk

Hatály

(1)
     
  Ez a rendelet az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei birtokában lévő összes dokumentumra alkalmazandó, azaz minden olyan dokumentumra, amelyet az adott szervezeti egység készített, kapott vagy birtokol, az Európai Unió valamennyi tevékenységi területére vonatkozóan. Ez a rendelet az Európai Bíróságra, az Európai Központi Bankra és az Európai Beruházási Bankra csak igazgatási feladataik ellátása tekintetében alkalmazandó.

(2)
     
  A dokumentumok hozzáférhetővé tétele vagy az Európai Unió Hivatalos Lapjában történik elektronikus formában, vagy valamely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség hivatalos nyilvántartásában, vagy írásbeli kérelem alapján. A jogalkotási eljárás során összeállított vagy kapott dokumentumokat közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni a 12. cikknek megfelelően.

(3)
     
  Ez a rendelet nem érinti az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek birtokában lévő dokumentumokhoz való azon megerősített nyilvános hozzáférési jogokat, amelyek nemzetközi jogi eszközökből vagy az intézmények azokat végrehajtó jogi aktusaiból vagy a tagállamok szabályozásából származhatnak. [Mód. 29]

3. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „dokumentum”: az adathordozótól (papír, elektronikus forma vagy hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül
  az Unió valamely intézménye, szerve, hivatala vagy ügynöksége feladatkörébe tartozó üggyel kapcsolatos
  bármely olyan adattartalom, amelyet egy intézmény hivatalosan elkészített és egy vagy több címzettnek továbbított, vagy egyéb módon nyilvántartásba vett, vagy egy intézmény kapott; Az elektronikus adattároló, -kezelő és -lekérdező rendszerekben -
  beleértve az intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség munkájához felhasznált külső rendszereket -
  szereplő adatok akkor tekinthetők dokumentumoknak, ha azok nyomtatott vagy elektronikus példányban a már meglévő rendszereszközök

  dokumentumnak minősülnek, ha az adott rendszer üzemeltetésére ésszerűen rendelkezésre álló bármely eszköz
  segítségével hozzáférhetőek

  hozzáférhetők. Amennyiben egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség új elektronikus adattárolási rendszert kíván létrehozni vagy jelentős mértékben meg akar változtatni egy már létező rendszert, értékelnie kell a hozzáférési jogra gyakorolt várható hatásokat, biztosítania kell, hogy a hozzáférési jog, mint alapvető jog garantált legyen, és az átláthatóság célkitűzésének elősegítése jegyében kell eljárnia. Az elektronikus adattároló rendszerek lekérdezési funkcióit át kell alakítani oly módon, hogy e rendszerek a lakossági lekérdezéseknek is eleget tudjanak tenni;

aa)
     
  „minősített dokumentum”
  :

ab)
     
  „jogalkotási aktus”
  :

ac)
     
  „igazgatási feladat”
  :

ad)
     
  „levéltári rendszer”
  :

ae)
     
  „történeti levéltár”
  :

Az a)–ac) pontokban található meghatározások szerinti dokumentumok valamennyi kategóriájának részletes felsorolását közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek internetes oldalain, amely szervezeti egységeknek meg kell egyezniük az archiválásra vonatkozó közös feltételekről is, és azokat közzé kell tenniük;

b)   „harmadik fél”: természetes vagy jogi személy, vagy pedig az érintett intézményen,
  szerven, hivatalon vagy ügynökségen
  kívüli szervezet, beleértve a tagállamokat, más közösségi

  uniós
  vagy a Közösségen

  Unión
  kívüli intézményeket és szerveket, valamint harmadik országokat. [Mód. 30]

3a. cikk

A dokumentumok minősítésére és a minősítés megszüntetésére irányuló eljárás

(1)
     
  Amennyiben a 4. cikk (1) bekezdése értelmében közpolitikai érdek fűződik hozzá, továbbá az uniós és nemzeti szintű parlamenti ellenőrzés sérelme nélkül, az adott intézmény, szerv vagy ügynökség minősíti a dokumentumot, ha annak közzététele aláásná az Unió, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeinek védelmét nevezetesen a közbiztonsági, védelmi és katonai ügyek terén. A dokumentum részben vagy egészében minősíthető. A dokumentumok minősítése a következők szerint történik:

a)
     
  „EU SZIGORÚAN TITKOS”
  :

b)
     
  „EU TITKOS”
  :

c)
     
  „EU BIZALMAS”
  :

d)
     
  „EU KORLÁTOZOTT”
  :

(2)
     
  A dokumentumok csak akkor kapnak minősítést, ha ez szükséges. Ha lehetséges, a kibocsátók a minősített dokumentumokon meghatározzák azt az időpontot vagy határidőt, amikortól vagy amelynek lejártát követően a tartalom visszaminősíthető vagy minősítése megszüntethető. Egyéb esetben a dokumentumokat legalább ötévente felül kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy az eredeti minősítés továbbra is szükséges-e. A minősítést világosan és szabályosan kell jelölni, és a minősítés csak addig tartható fenn, amíg az információk védelemre szorulnak. A dokumentumok minősítése, későbbi visszaminősítése vagy a minősítés megszüntetése a minősített dokumentumot kibocsátó intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség feladata, vagy pedig azon intézményé, szervé, hivatalé vagy ügynökségé, amely a minősített dokumentumot harmadik féltől vagy egy másik intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől megkapta.

(3)
     
  Az Unió egyéb intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei hozzáférési jogának sérelme nélkül a minősített dokumentumokat a kibocsátó intézmény beleegyezésével lehet harmadik félnek átadni. Amennyiben egy minősített dokumentum feldolgozásában több intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség is részt vesz, ugyanazt a minősítést kell biztosítaniuk, és amennyiben azok a védelem mértékét nem egyformán ítélik meg, közvetítést kell kezdeményezni. A jogalkotási eljárásokhoz kapcsolódó dokumentumok nem minősíthetők; a végrehajtási intézkedéseket alkalmazásuk előtt minősíteni kell, feltéve, ha a minősítés szükséges, és célja a magát az intézkedést érintő valamely káros hatás megelőzése. A bizalmas információk megosztására vonatkozó nemzetközi megállapodásokat az Unió nevében kötik, és nem biztosítanak semmilyen jogot harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek arra, hogy megakadályozzák az Európai Parlament hozzáférését e bizalmas információkhoz.

(4)
     
  A 7. és 8. cikkben megállapított eljárások alapján a minősített dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekkel csak azok a személyek foglalkozhatnak, akik jogosultak betekinteni ezekbe a dokumentumokba. Ezek a személyek azt is értékelik, hogy a minősített dokumentumokra milyen hivatkozások tehetők nyilvántartásban.

(5)
     
  A minősített dokumentumok a kibocsátó hozzájárulásával vehetők fel az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nyilvántartásába, illetőleg adhatók ki.

(6)
     
  A minősített dokumentumhoz való hozzáférés megtagadása mellett döntő intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség olyan módon indokolja meg határozatát, hogy ne sértse a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek alapján védelemben részesített érdekeket.

(7)
     
  A nemzeti szintű parlamenti ellenőrzés sérelme nélkül, a tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy az Unió minősített dokumentumaira irányuló kérelmek elbírálása során tiszteletben tartják az e rendeletben foglalt elveket.

(8)
     
  Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nyilvánosságra hozzák a minősített dokumentumokra vonatkozó szabályaikat. [Mód. 31]

4. cikk

Kivételek

(1)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek megtagadják a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel hátrányosan befolyásolná a következők védelmét a közérdek tekintetében:

| a) | közbiztonság, ideértve a természetes vagy jogi személyek biztonságát is;

  az Unió, illetve egy
  vagy
  több tagállam közbiztonsága
  ; [Mód. 32] |
| --- | --- |

a)

közbiztonság, ideértve a természetes vagy jogi személyek biztonságát is;

  az Unió, illetve egy
  vagy
  több tagállam közbiztonsága
  ; [Mód. 32]

| b) | védelmi és katonai ügyek; |
| --- | --- |

b)

védelmi és katonai ügyek;

| c) | nemzetközi kapcsolatok; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi kapcsolatok;

| d) | a Közösség

  az Unió
  vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikája; [Mód. 33] |
| --- | --- |

d)

a Közösség

  az Unió
  vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikája; [Mód. 33]

| e) | a környezet, például a ritka fajok költőhelyei. |
| --- | --- |

e)

a környezet, például a ritka fajok költőhelyei.

(2)   Az intézmények
  , szervek, hivatalok és ügynökségek
  megtagadják a dokumentumokhoz való hozzáférést, ha a közzététel hátrányosan befolyásolná a következők védelmét: [Mód. 34]

| a) | természetes vagy jogi személyek kereskedelmi érdekei; |
| --- | --- |

a)

természetes vagy jogi személyek kereskedelmi érdekei;

| b) | szellemi tulajdonjogok; |
| --- | --- |

b)

szellemi tulajdonjogok;

| c) | a bírósági eljárásokra vonatkozó
  jogi tanácsadás és bírósági, választottbírósági és vitarendezési eljárások ; [Mód. 35] |
| --- | --- |

c)

a bírósági eljárásokra vonatkozó
  jogi tanácsadás és bírósági, választottbírósági és vitarendezési eljárások ; [Mód. 35]

| d) | ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok célja; |
| --- | --- |

d)

ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok célja;

| e) | a kiválasztási

  közbeszerzési
  eljárások tárgyilagossága és pártatlansága
  az érintett szerződő intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség döntéshozataláig, illetve az értékelő bizottság tárgyilagossága és pártatlansága személyzetfelvételhez vezető eljárások esetén a kinevező hatóság döntéshozataláig
  . [Mód. 36] |
| --- | --- |

e)

a kiválasztási

  közbeszerzési
  eljárások tárgyilagossága és pártatlansága
  az érintett szerződő intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség döntéshozataláig, illetve az értékelő bizottság tárgyilagossága és pártatlansága személyzetfelvételhez vezető eljárások esetén a kinevező hatóság döntéshozataláig
  . [Mód. 36]

(3)   Az alábbi

  Egy intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által belső használatra készített, vagy általa egy olyan üggyel kapcsolatban kapott
  dokumentumokhoz való hozzáférést meg kell tagadni, ha a dokumentumok

  amelyben még nem hozott döntést, csak akkor lehet visszautasítani,
  ha
  azok
  közzététele az intézmény

  tartalmuk és a helyzet objektív körülményei miatt nyilvánvalóan és súlyosan veszélyeztetné a
  döntéshozatali eljárást súlyosan veszélyeztetné.

| a) | olyan ügyre vonatkozó dokumentumok, amellyel kapcsolatban még nem született határozat; |
| --- | --- |

a)

olyan ügyre vonatkozó dokumentumok, amellyel kapcsolatban még nem született határozat;

| b) | az érintett intézményeken belüli tárgyalások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott, állásfoglalásokat tartalmazó dokumentumok a döntés meghozatalát követően is.
  [Mód. 37] |
| --- | --- |

b)

az érintett intézményeken belüli tárgyalások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott, állásfoglalásokat tartalmazó dokumentumok a döntés meghozatalát követően is.
  [Mód. 37]

(4)   A (2)

  közzétételhez fűződő közérdek (1)
  -(3) bekezdés szereplő kivételek alkalmazandók, kivéve, ha a közzétételhez nyomós közérdek fűződik. A (2) bekezdés a) pontja tekintetében a

  szerinti mérlegelése során
  közzétételhez fűződő nyomós közérdek akkor áll fenn, ha a kért információ a

  dokumentum az alapvető jogok védelmével és a jogállamisággal, a közfinanszírozás hatékony és eredményes gazdálkodásával vagy az egészséges lakókörnyezethez való joggal – beleértve a
  környezetbe történő kibocsátásokkal

  kibocsátásokat -
  kapcsolatos.
  A kivételek egyikével élni kívánó intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek objektív és egyedi értékelést kell készítenie és ki kell mutatnia, hogy a védett érdek sérülésének kockázata előrelátható és nem csupán feltételezett, és meg kell határoznia, hogy a kérdéses dokumentumhoz való hozzáférés miként veszélyeztethetné kifejezetten és ténylegesen a védett érdeket.

  [Mód. 38]

(4a)
     
  Azon dokumentumok – például a ritka fajok szaporodási helyeivel kapcsolatos dokumentumok – esetében, amelyek közzététele a környezet védelmét veszélyeztetné, a közzététel csak az 1367/2006/EK rendelettel összhangban hajtható végre. [Mód. 39]

(5)   Köztisztviselők, közalkalmazottak és érdekképviselők nevét, címét és beosztását szakmai tevékenységükkel kapcsolatban közzéteszik, kivéve, ha adott körülmények között a közzététel kedvezőtlenül érintené az érintett személyeket. Egyéb személyes adatokat a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló EK jogszabályokban a jogszerű feldolgozásra vonatkozóan megállapított feltételeknek megfelelően teszik közzé.

  Személyes adatok kizárólag abban az esetben tehetők közzé, ha a közzététel nem sérti az érintett személy magánélethez való jogát vagy személyének sértetlenségét. Nem merül fel sérelem:

| — | ha az adat kizárólag az érintett személy szakmai tevékenységére vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt; |
| --- | --- |

—

ha az adat kizárólag az érintett személy szakmai tevékenységére vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt;

| — | ha az adat kizárólag közfeladatot ellátó személyre vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt vagy vele kapcsolatban álló más személyeket; |
| --- | --- |

—

ha az adat kizárólag közfeladatot ellátó személyre vonatkozik, kivéve, ha adott körülmények között okkal feltételezhető, hogy a közzététel hátrányosan érintené az adott személyt vagy vele kapcsolatban álló más személyeket;

| — | ha az adatot az érintett személy hozzájárulásával már közzétették. |
| --- | --- |

—

ha az adatot az érintett személy hozzájárulásával már közzétették.

Személyes adatokat mindazonáltal közzé kell tenni, ha azt nyomós közérdek megköveteli. Ilyen esetben az érintett intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek meg kell neveznie a közérdeket. Meg kell indokolnia továbbá, hogy az adott esetben a közérdek miért múlja felül az érintett személy érdekeit.

Amennyiben valamely intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség e bekezdés alapján megtagadja a dokumentumhoz való hozzáférést, mérlegelnie kell, hogy biztosítható-e a dokumentumhoz való részleges hozzáférés. [Mód. 40]

(6)   Ha a kivételek bármelyike a kért dokumentumnak csak részeit érinti, a dokumentum fennmaradó részei közzétehetők.

(7)   Az e cikkben megállapított kivételek csak azon időtartam alatt érvényesek, amely alatt a védelem a dokumentum tartalma alapján indokolt.

  nem alkalmazandók az általános hatályú jogalkotási aktust, illetve felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktust létrehozó eljárások keretében megküldött dokumentumokra
  .
  A kivétel nem vonatkozik továbbá az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek részére a politikák kidolgozásának lobbisták és más érdekelt felek részéről történő befolyásolása céljából biztosított dokumentumokra sem.
  A kivételek maximum

  csak azon időtartamra alkalmazhatók, amely alatt az a dokumentum tartalma alapján indokolt, de minden esetben

  legfeljebb 30 éves időtartamra alkalmazhatók. A személyes adatok vagy a kereskedelmi érdekek védelmére vonatkozó kivételek hatálya alá eső dokumentumok és a minősített dokumentumok esetében a kivételek szükség esetén ezen időtartam elteltét követően is alkalmazhatók.
  [Mód. 41]

(7a)
     
  Az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek kutatás céljából kiváltságos hozzáférést biztosíthatnak az (1)-(3) bekezdés szerinti dokumentumokhoz. Kiváltságos hozzáférés esetén az információt csak annak felhasználására vonatkozó megfelelő korlátozások függvényében lehet rendelkezésre bocsátani. [Mód. 42]

5. cikk

Konzultációk


  Harmadik felekkel történő konzultáció

(1)   A harmadik személyek dokumentumait illetően az intézmények
  , szervek, hivatalok és ügynökségek
  kötelesek a harmadik személlyel egyeztetni annak megállapítása érdekében, hogy a 4. cikkben említett valamely kivétel alkalmazható-e, kivéve, ha egyértelmű, hogy a dokumentum közzétehető, illetve nem tehető közzé.

(2)   Amennyiben a kérelem egy tagállamtól származó dokumentumra vonatkozik – és nem jogalkotási aktusok vagy általános hatályú nem jogalkotási aktusok
  , illetve felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási aktusok
  elfogadására irányuló eljárások folyamán megküldött dokumentumokról van szó – konzultálni kell az érintett tagállam hatóságaival
  , amennyiben kétség merül fel a tekintetben, hogy a dokumentumra vonatkozik-e a kivételek valamelyike
  . A dokumentummal rendelkező intézmény közzéteszi a dokumentumot, hacsak a tagállam – a 4. cikkben említett kivételek vagy nemzeti jogszabályainak a szóban forgó dokumentum nyilvánosságra hozatalát megakadályozó különös rendelkezései alapján – nem indokolja annak visszatartását,
  és saját belátása szerint döntést hoz arról, hogy a kivételek vonatkoznak-e az érintett dokumentumra
  . Az intézmény megvizsgálja a tagállam által közölt indokokat aszerint, hogy azok az e rendeletben megállapított kivételeken alapulnak-e

(3)   Ha valamely tagállamhoz a birtokában lévő, valamely intézménytől
  , szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől
  származó dokumentum iránti kérelem érkezik, a tagállam konzultál az érintett intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel olyan döntés meghozatala érdekében, amely nem veszélyezteti e rendelet céljait, kivéve, ha egyértelmű, hogy a dokumentum közzétehető, illetve nem tehető közzé. A tagállam a kérelmet átirányíthatja az érintett intézményhez, szervhez, hivatalhoz vagy ügynökséghez. [Mód. 43]

5a. cikk

Jogalkotási aktusok

(1)
     
  A demokráciának az EUSZ 9–12. cikkében ismertetett alapelveivel, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a jogalkotói minőségben eljáró intézményeknek, beleértve az átruházott és végrehajtási jogköröket is, valamint a Tanács tagjaiként eljáró tagállamoknak a lehető legszélesebb körű hozzáférést kell biztosítaniuk tevékenységeikhez.

(2)
     
  A jogalkotási programokhoz, a civil társadalommal folytatott előzetes konzultációkhoz és a hatásvizsgálatokhoz kapcsolódó dokumentumokat, valamint a jogalkotási folyamatot érintő egyéb előkészítő dokumentumokat és az uniós jogszabályok és politikák végrehajtásához és alkalmazásához kapcsolódó dokumentumokat felhasználóbarát intézményközi weboldalon hozzáférhetővé kell tenni, és az Európai Unió Hivatalos Lapjának külön sorozatában meg kell jelentetni.

(3)
     
  A jogalkotási folyamat során a döntéshozatali folyamatban részt vevő intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek az Európai Unió Hivatalos Lapjának külön sorozatában, valamint az adott folyamat életciklusát végigkövető közös weboldalon közzéteszik előkészítő dokumentumaikat és az azzal összefüggő valamennyi információt, többek között a jogi véleményeket.

(4)
     
  Elfogadás után a jogalkotási aktusokat a 13. cikkben foglaltak szerint közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában. [Mód. 44]

6. cikk

Kérelmek

(1)   A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmeket írásban kell előterjeszteni, beleértve az elektronikus formát is, az EK-Szerződés 314. cikkében EUSZ 55. cikkének (1) bekezdésében említett nyelvek valamelyikén és megfelelő pontossággal ahhoz, hogy az intézmény a dokumentumot azonosítani tudja. A kérelmező nem köteles megindokolni a kérelmet. [Mód. 45]

(2)   Ha a kérelem nem elég pontos, vagy ha a kért dokumentumokat nem lehet beazonosítani, az
  érintett
  intézmény
  , szerv, hivatal vagy ügynökség 15 munkanapon belül
  felkéri a kérelmezőt, hogy pontosítsa a kérelmet, és ennek során a kérelmező számára segítséget nyújt, például azzal, hogy tájékoztatja a nyilvános dokumentum-nyilvántartások használatáról. A 7. és 8. cikkben előírt határidők akkor kezdődnek, amikor az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség megkapta a kért pontosításokat. [Mód. 46]

(3)   Ha a kérelem jelentős terjedelmű vagy nagyszámú dokumentumra vonatkozik, az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem hivatalos úton tárgyalhat a kérelmezővel a méltányos és gyakorlati megoldás érdekében.

(4)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek a polgároknak tájékoztatást és segítséget nyújtanak azzal kapcsolatosan, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket hogyan és hol lehet benyújtani.

7. cikk

Első kérelmek feldolgozása

(1)   A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmet haladéktalanul el kell bírálni. A kérelmezőnek átvételi elismervényt kell küldeni. Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség a kérelem iktatásától számított 15 munkanapon belül vagy megadja a hozzáférést a kért dokumentumhoz, és a 10. cikknek megfelelően ezen időtartamon belül biztosítja a hozzáférést, vagy írásbeli, indoklással ellátott válaszban teljesen vagy részlegesen elutasítja a kérelmet, továbbá tájékoztatja a kérelmezőt arról a jogáról, hogy a (4) bekezdésnek megfelelően megerősítő kérelmet nyújthat be.

(2)   Kivételes esetekben, például amikor a kérelem jelentős terjedelmű vagy igen nagyszámú dokumentumra vonatkozik, az (1) bekezdésben előírt határidő
  egyetlen alkalommal, legfeljebb
  15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt erről előzetesen értesítették, mely értesítés részletes indoklást tartalmaz. [Mód. 47]

(3)   
  Az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség értesíti a kérelmezőt, hogy egy későbbi időpontban valószínűleg lehetővé válik-e a dokumentumhoz való részleges vagy teljes hozzáférés, és ha igen, mikor.

  Teljes vagy részleges elutasítás esetén

A
  kérelmező az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség válaszának átvételétől számított 15 munkanapon belül megerősítő kérelmet nyújthat be, amelyben azt álláspontja felülvizsgálatára kéri. [Mód. 48]

(4)   Amennyiben az intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség nem válaszol az előírt határidőn belül, a kérelmező megerősítő kérelem benyújtására jogosult.

(4a)
     
  Minden intézmény, szerv, hivatal és ügynökség kinevez egy személyt, aki a jelen cikkben meghatározott valamennyi határidő betartásának ellenőrzéséért felel. [Mód. 49]

8. cikk

Megerősítő kérelmek feldolgozása

(1)   A megerősítő kérelmet haladéktalanul el kell bírálni. Az érintett intézmény
  , szerv, hivatal vagy ügynökség
  az ilyen kérelem iktatásától számított 30

  legfeljebb 15
  munkanapon belül vagy megadja a hozzáférést a kért dokumentumhoz, és a 10. cikknek megfelelően ezen időtartamon belül biztosítja a hozzáférést, vagy írásbeli, indoklással ellátott válaszban teljesen vagy részlegesen elutasítja a kérelmet. Teljes vagy részleges elutasítás esetében
  ez
  az intézmény
  , szerv, hivatal vagy ügynökség
  tájékoztatja a kérelmezőt a rendelkezésre álló jogorvoslatokról. [Mód. 50]

(2)   Kivételes esetekben, például amikor a kérelem jelentős terjedelmű vagy igen nagyszámú dokumentumra vonatkozik, az (1) bekezdésben előírt határidő
  egyetlen alkalommal, legfeljebb
  15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt erről előzetesen értesítették, mely értesítés részletes indoklást tartalmaz. [Mód. 51]

(3)   Teljes vagy részleges elutasítás esetén a kérelmező a Törvényszéken eljárást indíthat az intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel szemben, és/vagy panasszal fordulhat az európai ombudsmanhoz az EUMSZ 263. cikkében, illetve 228. cikkében megállapított feltételek szerint.

(4)   
  Végleges
  elutasító válasznak minősül, ha az intézmény
  , szerv, hivatal vagy ügynökség
  nem válaszol az előírt határidőn belül, amely arra jogosítja a kérelmezőt, hogy bírósági eljárást indítson az intézménnyel, szervvel, hivatallal vagy ügynökséggel szemben, és/vagy panasszal forduljon az európai ombudsmanhoz az EK-Szerződés

  a Szerződések
  vonatkozó rendelkezései alapján. [Mód. 52]

8a. cikk

Új kérelmek

Amennyiben a megkapott dokumentumokat követően a kérelmező további dokumentumokat kér egy intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől, e kérés a 7. és 8. cikknek megfelelően új kérelemként kezelendő. [Mód. 53]

9. cikk

Minősített dokumentumok kezelése

(1)   A minősített dokumentumok az intézményektől vagy az általuk létesített ügynökségektől, tagállamoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől származó, az érintett intézmény szabályainak megfelelően "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" vagy "CONFIDENTIEL" minősítésű dokumentumok, amelyek védelme az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállama alapvető érdeke a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó területeken, nevezetesen közbiztonsági, védelmi és katonai ügyekben.

(2)   A 7. és 8. cikkben megállapított eljárások alapján a minősített dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekkel csak azok a személyek foglalkozhatnak, akik jogosultak betekinteni ezekbe a dokumentumokba. Ezek a személyek, a 11. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, azt is értékelik, hogy a minősített dokumentumokra milyen hivatkozások tehetők a nyilvános nyilvántartásban.

(3)   A minősített dokumentumok csak a kibocsátó hozzájárulásával vehetők fel a nyilvántartásba, illetőleg adhatók ki.

(4)   A minősített dokumentumhoz való hozzáférés megtagadása mellett döntő intézmény olyan módon indokolja meg határozatát, hogy ne sértse a 4. cikk alapján védelemben részesített érdekeket.

(5)   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy a minősített dokumentumokra irányuló kérelmek elbírálása során tiszteletben tartsák az e cikkben, valamint a 4. cikkben foglalt elveket.

(6)   Az intézmények a minősített dokumentumokra vonatkozó szabályaikat nyilvánosságra hozzák.

(7)   A Bizottság és a Tanács az intézmények között elfogadott megállapodásoknak megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet a minősített dokumentumok tekintetében.
  [Mód. 54]

10. cikk

Hozzáférés a kérelem alapján

(1)   A kérelmező helyszíni tanulmányozás vagy másolat átvétele útján férhet hozzá a dokumentumhoz, beleértve adott esetben az elektronikus másolatot is, ahogyan az a kérelmező igényeinek jobban megfelel.

(2)   Ha a dokumentum nyilvánosan elérhető és az a kérelmező számára könnyen hozzáférhető, az érintett intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség a dokumentumokhoz való hozzáférés biztosításának kötelezettségét úgy is teljesítheti, hogy elmagyarázza a kérelmezőnek a kért dokumentumhoz való hozzáférés módját.

(3)   A dokumentumokat a meglévő változatban és formában kell közzétenni (beleértve az elektronikus vagy az olyan alternatív formákat is, mint például a Braille-írás, nagybetűvel való szedés vagy hangszalag), a kérelmező igényeinek teljes mértékű figyelembevételével.

(3a)
     
  A dokumentum tartalmát látássérülés, munkanyelv vagy az operációs rendszer alapján történő megkülönböztetés nélkül bocsátják rendelkezésre. Az intézmények, hivatalok, szervek és ügynökségek biztosítják a kérelmező számára a dokumentumok tartalmához való tényleges hozzáférést technikai megkülönböztetés nélkül. [Mód. 55]

(4)   A másolatok elkészítésének és elküldésének költsége a kérelmezőre áthárítható. Ez a díj nem haladhatja meg a másolatok elkészítésének és elküldésének tényleges költségét. Ingyenes a helyszíni tanulmányozás, az 20

  50 db
  A4-es méretű oldalnál kevesebb másolat és a közvetlen hozzáférés elektronikus formában vagy a nyilvántartáson keresztül. [Mód. 56]

(5)   E rendelet nem tér el a hozzáféréssel kapcsolatos uniós vagy nemzeti jogszabályokban megállapított olyan sajátos módozatoktól, mint például a díjfizetés.

11. cikk

Nyilvántartások

(1)   Az e rendelet alapján a polgárokat megillető jogok megvalósulása érdekében minden intézmény, szerv, hivatal és ügynökség nyilvános hozzáférést biztosít a dokumentumok nyilvántartásához. A nyilvántartáshoz való hozzáférést elektronikus formában kell biztosítani. A dokumentumokra való hivatkozásokat haladéktalanul fel kell venni a nyilvántartásba.

(2)   Az egyes dokumentumokra nézve a nyilvántartás tartalmaz hivatkozási számot (beleértve adott esetben az intézményközi hivatkozást is), a dokumentum tárgyát és/vagy a dokumentum tartalmának rövid leírását, valamint a dokumentum kézhezvételének, összeállításának vagy nyilvántartásba vételének időpontját. A hivatkozás oly módon történik, hogy az ne sértse a 4. cikkben szereplő érdekek védelmét.

(3)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek
  a nyilvántartások közötti koordináció biztosítása érdekében
  haladéktalanul meghozzák a nyilvántartás

  az intézményi nyilvántartások közös felhasználói felületének
  létrehozásához szükséges intézkedéseket.; a nyilvántartás működése megkezdésének legkésőbbi időpontja 2002. június 3.
  [Mód. 57]

12. cikk

Közvetlen hozzáférés a dokumentumokhoz

(1)   A 4. és 9. cikk figyelembevételével az EU jogalkotási aktusok

  Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek
  a
  dokumentumokat a nyilvánosság számára elektronikus formában
  vagy
  nyilvántartáson keresztül közvetlenül hozzáférhetővé teszik, különösen azokat, amelyeket az Unió jogalkotási aktusainak vagy
  általános hatályú felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok

  aktusainak
  elfogadására irányuló eljárások folyamán összeállított

  állítottak össze
  vagy megküldött dokumentumokat a nyilvánosság számára közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni

  küldtek meg. [Mód. 58]

(2)   Ha lehetséges, más dokumentumokat, nevezetesen a politika vagy stratégia fejlesztésére vonatkozó dokumentumokat is közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni elektronikus formában.

(3)   Ha a nyilvántartáson keresztül nem biztosítanak közvetlen hozzáférést, a nyilvántartásban, amennyiben az lehetséges, fel kell tüntetni, hogy a dokumentum hol található.

(4)   Minden intézmény, szerv, hivatal és ügynökség saját eljárási szabályzatában határozza meg, mely egyéb dokumentumkategóriákat tesz
  proaktívan közvetlenül hozzáférhetővé
  a nyilvánosság számára hozzáférhetővé. [Mód. 59]

13. cikk

A dokumentumok közzététele a Hivatalos Lapban

(1)   Az EUMSZ 297. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett jogi aktusok mellett, figyelembe véve e rendelet 4. cikkét, a következő dokumentumokat kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában:

| a) | bizottsági javaslatok és a tagállamok egy csoportjának az EUMSZ 76. cikkén alapuló kezdeményezései; |
| --- | --- |

a)

bizottsági javaslatok és a tagállamok egy csoportjának az EUMSZ 76. cikkén alapuló kezdeményezései;

| b) | a Tanács által az EK-Szerződés 251. és 252.

  EUMSZ 294.
  cikkében említett eljárásoknak

  eljárásnak
  megfelelően elfogadott közös álláspontok és az ezen álláspontok alapjául szolgáló okok, valamint az Európai Parlament álláspontjai ezekben az eljárásokban; [Mód. 60] |
| --- | --- |

b)

a Tanács által az EK-Szerződés 251. és 252.

  EUMSZ 294.
  cikkében említett eljárásoknak

  eljárásnak
  megfelelően elfogadott közös álláspontok és az ezen álláspontok alapjául szolgáló okok, valamint az Európai Parlament álláspontjai ezekben az eljárásokban; [Mód. 60]

| c) | az EUSZ 25. cikkének megfelelően elfogadott jogi aktusok; |
| --- | --- |

c)

az EUSZ 25. cikkének megfelelően elfogadott jogi aktusok;

| f) | a Közösség

  az Európai Unió
  által vagy az EU-Szerződés 24.EUSZ

  37.
  cikkének
  , valamint az EUMSZ 207. és 218. cikkének
  megfelelően megkötött nemzetközi megállapodások. [Mód. 61] |
| --- | --- |

f)

a Közösség

  az Európai Unió
  által vagy az EU-Szerződés 24.EUSZ

  37.
  cikkének
  , valamint az EUMSZ 207. és 218. cikkének
  megfelelően megkötött nemzetközi megállapodások. [Mód. 61]

(2)   Amennyiben lehetséges, a következő dokumentumokat kell közzétenni a Hivatalos Lapban:

| a) | valamely tagállam, illetve az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által az EUSZ 30. cikke alapján előterjesztett kezdeményezések, |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam, illetve az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által az EUSZ 30. cikke alapján előterjesztett kezdeményezések,

| c) | az EUMSZ 297. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő jogi aktusok, ajánlások és vélemények. |
| --- | --- |

c)

az EUMSZ 297. cikkének (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő jogi aktusok, ajánlások és vélemények.

(3)   Az egyes intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek saját eljárási szabályzatukban megállapíthatják, mely további dokumentumokat teszik közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

14. cikk

Tájékoztatás

(1)   Az egyes intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a nyilvánosságot tájékoztassák az e rendelet alapján őket megillető jogokról.

(2)   A tagállamok együttműködnek az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel a polgárok tájékoztatása során.

14a. cikk

Tájékoztatási tisztviselő

(1)
     
  Minden egyes intézmény, szerv, hivatal és ügynökség valamennyi általános igazgatási egysége tájékoztatási tisztviselőt nevez ki, aki az adott igazgatási egységen belül biztosítja az e rendelet rendelkezéseinek való megfelelést és a helyes igazgatási gyakorlat alkalmazását.

(2)
     
  A tájékoztatási tisztviselő meghatározza, hogy mely információkat célszerű közzétenni a következőkkel kapcsolatban:

| a) | e rendelet végrehajtása, |
| --- | --- |

a)

e rendelet végrehajtása,

| b) | helyes gyakorlat; |
| --- | --- |

b)

helyes gyakorlat;

továbbá biztosítja ezen információk megfelelő formában és módon történő terjesztését.

(3)
     
  A tájékoztatási tisztviselő felméri, hogy a saját általános igazgatási egységének szolgálatai követik-e a helyes gyakorlatot.

(4)
     
  A tájékoztatási tisztviselő az információt kérelmező személyt másik általános igazgatási egységhez irányíthatja, amennyiben a kérdéses információ nem az ő egységének hatáskörébe, hanem ugyanazon intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség másik egységének hatáskörébe tartozik, feltéve, hogy a szóban forgó mási kegység birtokában van ennek az információnak. [Mód. 62]

14b. cikk

A helyes és nyitott igazgatás elve

Az EUMSZ 298. cikkében előírt szabályok elfogadása előtti átmeneti időszakban, az Alapjogi Charta 41. cikkében szereplő követelmények tiszteletben tartásával az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek a helyes hivatali magatartási kódex alapján általános iránymutatásokat fogadnak el és tesznek közzé a bizalmas ügykezeléssel és a szakmai titoktartással kapcsolatos, az EUMSZ 339. cikkében előírt kötelezettségeknek, a kiegyensúlyozott és átlátható igazgatásból eredő kötelezettségeknek, valamint a személyes adatoknak a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) összhangban történő védelmének hatályára vonatkozólag. Ezen iránymutatásoknak a jelen rendelet be nem tartása esetén alkalmazandó szankciókat is tartalmazniuk kell, az Európai Unió tisztviselőinek Személyzeti Szabályzatával, az Európai Unió egyéb közalkalmazottainak alkalmazási feltételeivel, valamint az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek belső szabályzatával összhangban. [Mód. 63]

15. cikk

Ügyviteli gyakorlat az

  Az ügyvitel átláthatóságának gyakorlata az
  intézményekben
  , szerveknél, hivatalokban és ügynökségeknél [Mód. 64]

(1)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek megfelelő ügyviteli gyakorlatot dolgoznak ki annak érdekében, hogy elősegítsék az e rendelet által biztosított hozzáférési jog gyakorlását.

(1a)
     
  Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek világos és átlátható módon tájékoztatják a polgárokat szervezeti felépítésükről a belső egységek hatásköreinek, a belső munkafolyamatoknak és a hatáskörükbe tartozó eljárások várható határidejének, valamint annak a részlegnek a megjelölésével, amelyhez a polgárok segítségért, tájékoztatásért vagy közigazgatási jogorvoslatért fordulhatnak. [Mód. 65]

(2)   Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek intézményközi bizottságot állítanak fel az eljárásmódok tanulmányozása, a lehetséges konfliktusok feloldása és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáféréssel kapcsolatos jövőbeni fejlesztések megvitatása érdekében.

(2a)
     
  Az Unió költségvetésére, annak végrehajtására és az uniós források és támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó dokumentumokat nyilvánossá és a polgárok számára hozzáférhetővé kell tenni.

Az ilyen dokumentumokat külön weboldalon és adatbázisban, valamint az Unión belüli pénzügyi átláthatóság biztosítása érdekében létrehozott adatbázisban is hozzáférhetővé kell tenni. [Mód. 66]

16. cikk

Másolat készítése a dokumentumokról

Ez a rendelet nem érinti a szerzői jogra vonatkozó azon hatályban lévő szabályokat, amelyek korlátozhatják harmadik személy másolatszerzési, másolatkészítési vagy hasznosítási jogát a közzétett dokumentumok vonatkozásában. [Mód. 67]

17. cikk

Jelentések

Az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek évente jelentést tesznek közzé az előző évre vonatkozóan, azon esetek számának megjelölésével, amikor a dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadták, a megtagadás indokainak és a nyilvántartásba be nem jegyzett minősített dokumentumok számának megadásával.

| (1a) | A Bizottság legkésőbb .... -ig (12) jelentést tesz közzé e rendelet végrehajtásáról, és ajánlásokat, köztük adott esetben a jelenlegi helyzet változása miatt szükségessé váló javaslatokat tesz e rendelet felülvizsgálatára, valamint az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek intézkedéseire vonatkozó cselekvési programot dolgoz ki. [Mód. 69] |
| --- | --- |

(1a)

A Bizottság legkésőbb .... -ig (12) jelentést tesz közzé e rendelet végrehajtásáról, és ajánlásokat, köztük adott esetben a jelenlegi helyzet változása miatt szükségessé váló javaslatokat tesz e rendelet felülvizsgálatára, valamint az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek intézkedéseire vonatkozó cselekvési programot dolgoz ki. [Mód. 69]

18. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1049/2001/EK rendelet [...]-án/-én hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, a mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2011. december 15-i álláspontja.

1

(2)  
  HL L 145., 2001.5.31., 43. o
  .

2

HL L 145., 2001.5.31., 43. o

(3)  

  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

3

HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(4)  
  HL L 145., 2001.5.31., 43. o
  .

4

HL L 145., 2001.5.31., 43. o

(5)  COM(2004) 45.

5

COM(2004) 45.

(6)  [ ...]

6

[ ...]

(7)  COM(2007) 185.

7

COM(2007) 185.

(8)  HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

8

(9)  
  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

9

HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(10)  
  A C-64/05. P. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben 2007. december 18-án hozott ítélet (EBHT 2007., I-11389. o.).

10

A C-64/05. P. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben 2007. december 18-án hozott ítélet (EBHT 2007., I-11389. o.).

(11)  

  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

11

HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(12)  Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

12

2011. december 15., csütörtökMELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT (1)

| 1049/2001/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | 2. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | — |
| 2. cikk (3) bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (4) bekezdés | 2. cikk (3) bekezdés |
| 2. cikk (5) bekezdés | 2. cikk (4) bekezdés |
| — | 2. cikk (5) bekezdés |
| — | 2. cikk (6) bekezdés |
| 2. cikk (6) bekezdés | 2. cikk (7) bekezdés |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk (1) bekezdés a) pont | 4. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (1) bekezdés b) pont | 4. cikk (5) bekezdés |
| 4. cikk (2) bekezdés | 4. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk (3) bekezdés | 4. cikk (3) bekezdés |
| 4. cikk (4) bekezdés | 5. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (5) bekezdés | 5. cikk (2) bekezdés |
| — | 4. cikk (4) bekezdés |
| 4. cikk (6) bekezdés | 4. cikk (6) bekezdés |
| 4. cikk (7) bekezdés | 4. cikk (7) bekezdés |
| 5. cikk | 5. cikk (3) bekezdés |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk | 11. cikk |
| 12. cikk | 12. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14. cikk | 14. cikk |
| 15. cikk | 15. cikk |
| 16. cikk | 16. cikk |
| 17. cikk (1) bekezdés | 17. cikk |
| 17. cikk (2) bekezdés | — |
| 18. cikk | — |
| — | 18. cikk |
| — | 19. cikk |
| — | Melléklet |

1049/2001/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk (1) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

—

2. cikk (3) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

2. cikk (5) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

—

2. cikk (5) bekezdés

—

2. cikk (6) bekezdés

2. cikk (6) bekezdés

2. cikk (7) bekezdés

3. cikk

3. cikk

4. cikk (1) bekezdés a) pont

4. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés b) pont

4. cikk (5) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

4. cikk (3) bekezdés

4. cikk (4) bekezdés

5. cikk (1) bekezdés

4. cikk (5) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

—

4. cikk (4) bekezdés

4. cikk (6) bekezdés

4. cikk (6) bekezdés

4. cikk (7) bekezdés

4. cikk (7) bekezdés

5. cikk

5. cikk (3) bekezdés

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

14. cikk

15. cikk

15. cikk

16. cikk

16. cikk

17. cikk (1) bekezdés

17. cikk

17. cikk (2) bekezdés

—

18. cikk

—

—

18. cikk

—

19. cikk

—

Melléklet

---

(1)  A megfelelési táblázatot a végső jogi aktus jogász-nyelvészi ellenőrzése során frissítik majd.

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/178 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/178

---

2011. december 15., csütörtökEurópai Tengerbiztonsági Ügynökség ***I

P7_TA(2011)0581

Az Európai Parlament 2011. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD))

2013/C 168 E/46

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0611), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0611),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) és 100. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0343/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) és 100. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0343/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0372/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség hatásköreinek kiterjesztése tekintetében a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról szóló, 2006. május 17-én az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás (2) 47. pontját kell alkalmazni; hangsúlyozza, hogy abban az esetben, ha a jogalkotási hatóság a hatáskör kiterjesztése mellett dönt, ez nem befolyásolhatja a költségvetési hatóság éves költségvetési eljárással kapcsolatos döntéseit; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség hatásköreinek kiterjesztése tekintetében a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról szóló, 2006. május 17-én az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás (2) 47. pontját kell alkalmazni; hangsúlyozza, hogy abban az esetben, ha a jogalkotási hatóság a hatáskör kiterjesztése mellett dönt, ez nem befolyásolhatja a költségvetési hatóság éves költségvetési eljárással kapcsolatos döntéseit;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 68. o.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

2011. december 15., csütörtökP7_TC1-COD(2010)0303

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. december 15-én került elfogadásra az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktustervezet nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Erika nevű olajszállító tartályhajó balesetét és az abból eredő pusztító olajszennyezést követően elfogadott,
  1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tengeri biztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése céljából létrehozta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség). [Mód. 1] |
| --- | --- |

(1)

Az Erika nevű olajszállító tartályhajó balesetét és az abból eredő pusztító olajszennyezést követően elfogadott,
  1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a tengeri biztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése céljából létrehozta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség). [Mód. 1]

| (1a) | A Prestige nevű olajszállító tartályhajó 2002-es balesetét követően az 1406/2002/EK rendeletet úgy módosították, hogy az ügynökség nagyobb hatáskörrel rendelkezzen a szennyezés elleni küzdelem tekintetében. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(1a)

A Prestige nevű olajszállító tartályhajó 2002-es balesetét követően az 1406/2002/EK rendeletet úgy módosították, hogy az ügynökség nagyobb hatáskörrel rendelkezzen a szennyezés elleni küzdelem tekintetében. [Mód. 2]

| (2) | Az ügynökség igazgatási tanácsa
  (a továbbiakban: igazgatási tanács)
  az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007-ben független külső értékelést készíttetett a rendelet végrehajtásáról. Az értékelés alapján 2008 júniusában ajánlásokat tett az 1406/2002/EK rendelet, az ügynökség
  , annak hatásköre
  és munkamódszerei rendeletnek, az ügynökségnek és az ügynökség munkamódszereinek a módosításával kapcsolatban. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(2)

Az ügynökség igazgatási tanácsa
  (a továbbiakban: igazgatási tanács)
  az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007-ben független külső értékelést készíttetett a rendelet végrehajtásáról. Az értékelés alapján 2008 júniusában ajánlásokat tett az 1406/2002/EK rendelet, az ügynökség
  , annak hatásköre
  és munkamódszerei rendeletnek, az ügynökségnek és az ügynökség munkamódszereinek a módosításával kapcsolatban. [Mód. 3]

| (3) | Az 1406/2002/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit a külső értékelés megállapításai, az igazgatási tanács ajánlásai és
  az általa 2010 márciusában elfogadott
  többéves stratégia alapján pontosítani és frissíteni kell.
  Miközben az ügynökség a tengeri biztonsággal kapcsolatos kiemelt feladatokra összpontosít,

  Az ügynökségnek emellett számos olyan új feladatot kell kapnia, amely tükrözi az uniós és a nemzetközi tengerbiztonsági politika fejlődését.
  Figyelembe véve az Unió költségvetésének korlátait, jelentős

  Jelentős átvilágításokra és átszervezésekre van szükség a költség- és költségvetési hatékonyság biztosítása
  és az átfedések elkerülése
  érdekében.
  Az

  Ez lehetővé teszi, hogy az ügynökség az új feladatok személyzeti
  szükségleteit, amennyiben lehetséges,

  szükségletének egyharmadát belső átszervezéssel fedezze

  kell fedezni
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(3)

Az 1406/2002/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit a külső értékelés megállapításai, az igazgatási tanács ajánlásai és
  az általa 2010 márciusában elfogadott
  többéves stratégia alapján pontosítani és frissíteni kell.
  Miközben az ügynökség a tengeri biztonsággal kapcsolatos kiemelt feladatokra összpontosít,

  Az ügynökségnek emellett számos olyan új feladatot kell kapnia, amely tükrözi az uniós és a nemzetközi tengerbiztonsági politika fejlődését.
  Figyelembe véve az Unió költségvetésének korlátait, jelentős

  Jelentős átvilágításokra és átszervezésekre van szükség a költség- és költségvetési hatékonyság biztosítása
  és az átfedések elkerülése
  érdekében.
  Az

  Ez lehetővé teszi, hogy az ügynökség az új feladatok személyzeti
  szükségleteit, amennyiben lehetséges,

  szükségletének egyharmadát belső átszervezéssel fedezze

  kell fedezni
  . [Mód. 4]

| (3a) | Ezt az átszervezést a tagállami ügynökségekkel való koordinációnak kell kísérnie. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(3a)

Ezt az átszervezést a tagállami ügynökségekkel való koordinációnak kell kísérnie. [Mód. 5]

| (3b) | Az ügynökség már bizonyította, hogy egyes feladatokat, például a műholdas megfigyelő rendszerek üzemeltetését uniós szinten hatékonyabban lehet elvégezni. Amikor ezeket a rendszereket egyéb szakpolitikai célkitűzések előmozdítására lehet használni, az költségvetési megtakarítást jelent a tagállamoknak, és valódi európai hozzáadott értéket képez. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3b)

Az ügynökség már bizonyította, hogy egyes feladatokat, például a műholdas megfigyelő rendszerek üzemeltetését uniós szinten hatékonyabban lehet elvégezni. Amikor ezeket a rendszereket egyéb szakpolitikai célkitűzések előmozdítására lehet használni, az költségvetési megtakarítást jelent a tagállamoknak, és valódi európai hozzáadott értéket képez. [Mód. 6]

| (3c) | Annak érdekében, hogy az ügynökség megfelelően el tudja látni az e rendeletben rábízott új feladatköröket, hacsak korlátozott mértékben is, de növelni kell erőforrásait. Ennek a költségvetési eljárás során különleges figyelmet kell szentelni. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(3c)

Annak érdekében, hogy az ügynökség megfelelően el tudja látni az e rendeletben rábízott új feladatköröket, hacsak korlátozott mértékben is, de növelni kell erőforrásait. Ennek a költségvetési eljárás során különleges figyelmet kell szentelni. [Mód. 7]

| (4) | Az ügynökség konkrét irányításával kapcsolatos rendelkezések némelyike pontosításra szorul. A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) meghatározott uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos külön felelősségét figyelembe véve szakpolitikai útmutatást kell nyújtania az ügynökségnek annak feladatai teljesítése során, teljes mértékben tiszteletben tartva az ügynökség jogállását és az ügynökség ügyvezető igazgatójának függetlenségét az 1406/2002/EK rendelet szerint. |
| --- | --- |

(4)

Az ügynökség konkrét irányításával kapcsolatos rendelkezések némelyike pontosításra szorul. A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) meghatározott uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos külön felelősségét figyelembe véve szakpolitikai útmutatást kell nyújtania az ügynökségnek annak feladatai teljesítése során, teljes mértékben tiszteletben tartva az ügynökség jogállását és az ügynökség ügyvezető igazgatójának függetlenségét az 1406/2002/EK rendelet szerint.

| (4a) | Az igazgatási tanács tagjainak kinevezése során teljes körűen figyelemmel kell lenni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására. Az elnök és az alelnök megválasztása, illetve a harmadik országok képviselőinek kijelölése során is figyelemmel kell lenni e célkitűzésre. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(4a)

Az igazgatási tanács tagjainak kinevezése során teljes körűen figyelemmel kell lenni a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására. Az elnök és az alelnök megválasztása, illetve a harmadik országok képviselőinek kijelölése során is figyelemmel kell lenni e célkitűzésre. [Mód. 8]

| (5) | Az ügynökségnek az Európai Unió érdekét kell szolgálnia,
  és követnie kell a Bizottság iránymutatásait
  . Ide tartoznak azok az esetek is, amikor az ügynökség az Unió területén kívül jár el egy hatáskörébe tartozó ügyben,
  a harmadik országokkal folytatott műszaki és tudományos együttműködés révén előmozdítva az Unió tengerbiztonsági politikáját
  . [Mód. 9] |
| --- | --- |

(5)

Az ügynökségnek az Európai Unió érdekét kell szolgálnia,
  és követnie kell a Bizottság iránymutatásait
  . Ide tartoznak azok az esetek is, amikor az ügynökség az Unió területén kívül jár el egy hatáskörébe tartozó ügyben,
  a harmadik országokkal folytatott műszaki és tudományos együttműködés révén előmozdítva az Unió tengerbiztonsági politikáját
  . [Mód. 9]

| (5a | Az ügynökség egy tagállam kérésére további költséghatékony intézkedésekkel támogatja a tengeri szennyezés – többek között a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítmények által okozott szennyezések – elleni küzdelmet. Harmadik országokban előforduló tengeri szennyezés esetén az ügynökség az Európai Bizottság kérésére jár el. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(5a

Az ügynökség egy tagállam kérésére további költséghatékony intézkedésekkel támogatja a tengeri szennyezés – többek között a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítmények által okozott szennyezések – elleni küzdelmet. Harmadik országokban előforduló tengeri szennyezés esetén az ügynökség az Európai Bizottság kérésére jár el. [Mód. 10]

| (6) | Az ügynökségnek a hatáskörét érintő kutatási tevékenységek esetében fokozott segítséget kell nyújtania a Bizottságnak
  és a tagállamoknak
  . A meglévő uniós kutatási keretben folyó munkával való párhuzamos tevékenységeket azonban kerülni kell. Az ügynökség különösen nem irányíthat kutatási projekteket.
  Az ügynökség hatáskörének kiterjesztésekor ügyelni kell a feladatok világos és pontos leírására, valamint a párhuzamosan végzett feladatok és a félreértések elkerülésére. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(6)

Az ügynökségnek a hatáskörét érintő kutatási tevékenységek esetében fokozott segítséget kell nyújtania a Bizottságnak
  és a tagállamoknak
  . A meglévő uniós kutatási keretben folyó munkával való párhuzamos tevékenységeket azonban kerülni kell. Az ügynökség különösen nem irányíthat kutatási projekteket.
  Az ügynökség hatáskörének kiterjesztésekor ügyelni kell a feladatok világos és pontos leírására, valamint a párhuzamosan végzett feladatok és a félreértések elkerülésére. [Mód. 11]

| (6a) | Tekintettel az új innovatív alkalmazások és szolgáltatások fejlődésére, valamint a határok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozására törekvő, már meglévő alkalmazások és szolgáltatások javulására, az ügynökségnek teljes mértékben ki kell használnia az EGNOS, a Galileo és a GMES programok által biztosított lehetőségeket. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(6a)

Tekintettel az új innovatív alkalmazások és szolgáltatások fejlődésére, valamint a határok nélküli európai tengeri szállítási térség létrehozására törekvő, már meglévő alkalmazások és szolgáltatások javulására, az ügynökségnek teljes mértékben ki kell használnia az EGNOS, a Galileo és a GMES programok által biztosított lehetőségeket. [Mód. 12]

| (7) | Miután a 2850/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által a véletlen és a szándékos tengerszennyezés területén történő együttműködés érdekében létrehozott uniós keret hatályát veszti (4), az ügynökségnek folytatnia kell az elévült keretben folytatott egyes tevékenységeket, elsősorban a tengeri szennyezés elhárítását célzó készültséggel és a szennyezés elleni fellépéssel foglalkozó szaktanácsadó csoport szaktudására támaszkodva. |
| --- | --- |

(7)

Miután a 2850/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által a véletlen és a szándékos tengerszennyezés területén történő együttműködés érdekében létrehozott uniós keret hatályát veszti (4), az ügynökségnek folytatnia kell az elévült keretben folytatott egyes tevékenységeket, elsősorban a tengeri szennyezés elhárítását célzó készültséggel és a szennyezés elleni fellépéssel foglalkozó szaktanácsadó csoport szaktudására támaszkodva.

| (7a) | Az ügynökség részletes tájékoztatást nyújt a tagállamoknak a hajók által okozott szennyezésekről annak érdekében, hogy eleget tudjanak tenni a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) foglalt kötelezettségeiknek. A végrehajtás hatékonysága és a szankciók azonban országonként jelentősen eltérnek annak ellenére, hogy a szennyezés más országok vizeit is elérheti. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(7a)

Az ügynökség részletes tájékoztatást nyújt a tagállamoknak a hajók által okozott szennyezésekről annak érdekében, hogy eleget tudjanak tenni a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) foglalt kötelezettségeiknek. A végrehajtás hatékonysága és a szankciók azonban országonként jelentősen eltérnek annak ellenére, hogy a szennyezés más országok vizeit is elérheti. [Mód. 13]

| (8) | A közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázkitermelésnek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira. Az ügynökség beavatkozási lehetőségeinek felhasználását kifejezetten ki kell terjeszteni az említett tevékenységekből származó
  szennyezésekre

  szennyezések
  bekövetkezése
  esetén
  tett
  intézkedésekre. Az ügynökségnek továbbá a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók által okozott szennyezés megelőzése és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén szerzett szaktudásával segítenie kell a Bizottságot az olaj- és gázkitermelő mobil tengeri létesítmények biztonságának a lehetséges hiányosságok azonosítása érdekében folytatott vizsgálatában.
  E további – az ügynökség meglévő tudásának és szakértelmének kihasználásán keresztül európai többletértéket teremtő – feladat ellátása érdekében megfelelő anyagi és személyzeti forrásokat kell biztosítani az ügynökség számára.

  [Mód. 14] |
| --- | --- |

(8)

A közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázkitermelésnek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira. Az ügynökség beavatkozási lehetőségeinek felhasználását kifejezetten ki kell terjeszteni az említett tevékenységekből származó
  szennyezésekre

  szennyezések
  bekövetkezése
  esetén
  tett
  intézkedésekre. Az ügynökségnek továbbá a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók által okozott szennyezés megelőzése és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén szerzett szaktudásával segítenie kell a Bizottságot az olaj- és gázkitermelő mobil tengeri létesítmények biztonságának a lehetséges hiányosságok azonosítása érdekében folytatott vizsgálatában.
  E további – az ügynökség meglévő tudásának és szakértelmének kihasználásán keresztül európai többletértéket teremtő – feladat ellátása érdekében megfelelő anyagi és személyzeti forrásokat kell biztosítani az ügynökség számára.

  [Mód. 14]

| (8a) | A hajók által okozott olajszennyezések fényképes rögzítésére az ügynökség által jelenleg is használt CleanSeaNet rendszert kell alkalmazni a part menti vagy tengeri létesítmények által okozott szennyezések felderítésére és rögzítésére. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(8a)

A hajók által okozott olajszennyezések fényképes rögzítésére az ügynökség által jelenleg is használt CleanSeaNet rendszert kell alkalmazni a part menti vagy tengeri létesítmények által okozott szennyezések felderítésére és rögzítésére. [Mód. 15]

| (8b) | A belső piac megteremtése érdekében optimalizálni kell a tengeri kabotázs igénybevételét, és csökkenteni kell a hajókat terhelő adminisztratív költségeket. Az ún. „kék övezet” projekt hozzájárulna a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló kereskedelmi hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeinek enyhítéséhez. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(8b)

A belső piac megteremtése érdekében optimalizálni kell a tengeri kabotázs igénybevételét, és csökkenteni kell a hajókat terhelő adminisztratív költségeket. Az ún. „kék övezet” projekt hozzájárulna a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló kereskedelmi hajókra vonatkozó jelentések alaki követelményeinek enyhítéséhez. [Mód. 16]

| (9) | Az Unió 2018-ig terjedő, átfogó tengeri közlekedési stratégiát dolgozott ki, amelynek részét képezi az „e-tengerészet” koncepciója is. Emellett pedig uniós tengerfelügyeleti hálózat kiépítésén dolgozik. Az ügynökség olyan tengeri rendszerekkel és alkalmazásokkal rendelkezik, amelyek e szakpolitikák végrehajtása
  , valamint elsősorban a „kék övezet” projekt
  szempontjából fontosak. Az ügynökségnek ezért ezeket a rendszereket és adatokat elérhetővé kell tennie az érdekelt felek számára. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(9)

Az Unió 2018-ig terjedő, átfogó tengeri közlekedési stratégiát dolgozott ki, amelynek részét képezi az „e-tengerészet” koncepciója is. Emellett pedig uniós tengerfelügyeleti hálózat kiépítésén dolgozik. Az ügynökség olyan tengeri rendszerekkel és alkalmazásokkal rendelkezik, amelyek e szakpolitikák végrehajtása
  , valamint elsősorban a „kék övezet” projekt
  szempontjából fontosak. Az ügynökségnek ezért ezeket a rendszereket és adatokat elérhetővé kell tennie az érdekelt felek számára. [Mód. 17]

| (9a) | Az „egységes európai tengeri szállítási térség” kialakításához való hozzájárulás és a tengeri szennyezés megelőzése, valamint az ellene való fellépés előmozdítása érdekében szinergiát kell teremteni a nemzeti végrehajtó hatóságok között, ideértve a nemzeti parti őrségeket is. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(9a)

Az „egységes európai tengeri szállítási térség” kialakításához való hozzájárulás és a tengeri szennyezés megelőzése, valamint az ellene való fellépés előmozdítása érdekében szinergiát kell teremteni a nemzeti végrehajtó hatóságok között, ideértve a nemzeti parti őrségeket is. [Mód. 18]

| (9b) | Az ügynökség segíti a Bizottságot és a tagállamokat az Unió „e-tengerészetnek” nevezett kezdeményezésének kidolgozásában és megvalósításában, amely a hajózási ágazat hatékonyságának javítását célozza meg az informatika hatékonyabb felhasználásával, az illetékes hatóságok feladatköreinek sérelme nélkül. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(9b)

Az ügynökség segíti a Bizottságot és a tagállamokat az Unió „e-tengerészetnek” nevezett kezdeményezésének kidolgozásában és megvalósításában, amely a hajózási ágazat hatékonyságának javítását célozza meg az informatika hatékonyabb felhasználásával, az illetékes hatóságok feladatköreinek sérelme nélkül. [Mód. 19]

| (9c) | Tekintettel annak jelentőségére, hogy a nyugdíjba vonuló generáció felváltása céljából Európának folyamatosan új, magasan képzett tengerészeket kell vonzania, az ügynökségnek támogatnia kell a tagállamokat és a Bizottságot a tengerészeti képzés előmozdításában. Konkrétabban azon kell munkálkodnia, hogy az Erasmus-modell mintájára megossza a bevált gyakorlatokat és előmozdítsa a cserekapcsolatokat a tengerészeti képzéssel foglalkozó intézmények között. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(9c)

Tekintettel annak jelentőségére, hogy a nyugdíjba vonuló generáció felváltása céljából Európának folyamatosan új, magasan képzett tengerészeket kell vonzania, az ügynökségnek támogatnia kell a tagállamokat és a Bizottságot a tengerészeti képzés előmozdításában. Konkrétabban azon kell munkálkodnia, hogy az Erasmus-modell mintájára megossza a bevált gyakorlatokat és előmozdítsa a cserekapcsolatokat a tengerészeti képzéssel foglalkozó intézmények között. [Mód. 20]

| (10) | Uniós szinten az ügynökség mértékadó forrása lett a tengeri forgalmi adatoknak, amelyek más uniós tevékenységek esetén is fontosak és szerepet játszanak. Tevékenységai révén az ügynökségnek
  – –
  közre kell működnie a meghatározott partvédelmi

  tengeri szennyezés megelőzésével és az ellene folytatott küzdelemmel kapcsolatos
  tevékenységekre irányuló, uniós szintű szinergiák megerősítésében, különösen a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzéssel, a tengeri forgalom és a hajózási útvonalak ellenőrzésével, valamint a lehetséges környezetszennyezők nyomon követéséhez nyújtott segítséggel, így támogatva
  az információk és bevált gyakorlatok különböző parti őrségi szolgálatok közötti cseréjét
  . Emellett az ügynökség által végzett adatfigyelés és -gyűjtés keretében alapvető információkat kell szerezni
  például a kalózkodásról, valamint
  arról, hogy a tengeri olaj- és
  gázfeltárás, -kitermelés és -szállítás

  gázkitermelés a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre nézve milyen potenciális veszélyeket hordoz magában. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(10)

Uniós szinten az ügynökség mértékadó forrása lett a tengeri forgalmi adatoknak, amelyek más uniós tevékenységek esetén is fontosak és szerepet játszanak. Tevékenységai révén az ügynökségnek
  – –
  közre kell működnie a meghatározott partvédelmi

  tengeri szennyezés megelőzésével és az ellene folytatott küzdelemmel kapcsolatos
  tevékenységekre irányuló, uniós szintű szinergiák megerősítésében, különösen a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzéssel, a tengeri forgalom és a hajózási útvonalak ellenőrzésével, valamint a lehetséges környezetszennyezők nyomon követéséhez nyújtott segítséggel, így támogatva
  az információk és bevált gyakorlatok különböző parti őrségi szolgálatok közötti cseréjét
  . Emellett az ügynökség által végzett adatfigyelés és -gyűjtés keretében alapvető információkat kell szerezni
  például a kalózkodásról, valamint
  arról, hogy a tengeri olaj- és
  gázfeltárás, -kitermelés és -szállítás

  gázkitermelés a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre nézve milyen potenciális veszélyeket hordoz magában. [Mód. 21]

| (10a) | Az ádeni-öbölbeli, illetve az Indiai-óceán nyugati részén történő kalózkodás fokozott kockázata elleni küzdelem érdekében az ügynökségnek közölnie kell az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével az Unió lobogója alatt ezeken a nagyon kockázatosnak tekintett területeken közlekedő hajók pontos helyzetét. Ez idáig nem minden tagállam adta hozzájárulását ezen adatok közzétételéhez. Ez a rendelet hivatott a tagállamokat erre kényszeríteni az ügynökség kalózkodás elleni küzdelemben betöltött szerepének megerősítése érdekében. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(10a)

Az ádeni-öbölbeli, illetve az Indiai-óceán nyugati részén történő kalózkodás fokozott kockázata elleni küzdelem érdekében az ügynökségnek közölnie kell az uniós tengeri haderő Atalanta műveletével az Unió lobogója alatt ezeken a nagyon kockázatosnak tekintett területeken közlekedő hajók pontos helyzetét. Ez idáig nem minden tagállam adta hozzájárulását ezen adatok közzétételéhez. Ez a rendelet hivatott a tagállamokat erre kényszeríteni az ügynökség kalózkodás elleni küzdelemben betöltött szerepének megerősítése érdekében. [Mód. 22]

| (11) | Az ügynökség emellett rendszereivel, alkalmazásaival, szaktudásával és adataival jelentősen hozzájárulhat a tengervizek jó környezeti állapotának elérésére irányuló célkitűzés megvalósításához a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (6), különösen annak a hajózással kapcsolatos, például a ballasztvízzel, a tengeri hulladékkal és a víz alatti zajjal kapcsolatos elemeinek megfelelően. |
| --- | --- |

(11)

Az ügynökség emellett rendszereivel, alkalmazásaival, szaktudásával és adataival jelentősen hozzájárulhat a tengervizek jó környezeti állapotának elérésére irányuló célkitűzés megvalósításához a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (6), különösen annak a hajózással kapcsolatos, például a ballasztvízzel, a tengeri hulladékkal és a víz alatti zajjal kapcsolatos elemeinek megfelelően.

| (11a) | A kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés terén az Unió szorosan követi a a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésekről szóló párizsi egyetértési megállapodásban foglaltakat. A hatékonyság maximalizálása érdekében az ügynökségnek és a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésekről szóló párizsi egyetértési megállapodás titkárságának a lehető legszorosabban együtt kell működnie, míg a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk a hatékonyság kiterjesztésére irányuló további lehetőségeket.

  [Mód. 23] |
| --- | --- |

(11a)

A kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés terén az Unió szorosan követi a a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésekről szóló párizsi egyetértési megállapodásban foglaltakat. A hatékonyság maximalizálása érdekében az ügynökségnek és a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésekről szóló párizsi egyetértési megállapodás titkárságának a lehető legszorosabban együtt kell működnie, míg a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk a hatékonyság kiterjesztésére irányuló további lehetőségeket.

  [Mód. 23]

| (11b) | Az ügynökség szaktudása a tengeri környezetben történő szennyezésre és balesetekre irányuló beavatkozások területén értékes lehet az olaj- és gázfeltárás, és -kitermelés engedélyezésével kapcsolatos útmutatás kialakításában is. Az ügynökségnek ezért segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat e feladat ellátásában. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(11b)

Az ügynökség szaktudása a tengeri környezetben történő szennyezésre és balesetekre irányuló beavatkozások területén értékes lehet az olaj- és gázfeltárás, és -kitermelés engedélyezésével kapcsolatos útmutatás kialakításában is. Az ügynökségnek ezért segítenie kell a Bizottságot és a tagállamokat e feladat ellátásában. [Mód. 24]

| (12) | Az ügynökség ellenőrzésekkel segíti a Bizottságot az uniós jogszabályok végrehajtásának eredményességét értékelő munkájában. Az ügynökség, a Bizottság, az igazgatási tanács és a tagállamok szerepét világosan meg kell határozni. |
| --- | --- |

(12)

Az ügynökség ellenőrzésekkel segíti a Bizottságot az uniós jogszabályok végrehajtásának eredményességét értékelő munkájában. Az ügynökség, a Bizottság, az igazgatási tanács és a tagállamok szerepét világosan meg kell határozni.

| (13) | A Bizottságnak és az ügynökségnek szorosan együtt kell működnie az ügynökség ellenőrzésekkel kapcsolatos operatív munkamódszereinek
  a lehető leggyorsabb kidolgozása érdekében

  kidolgozásában. Az említett munkamódszerekkel kapcsolatos jogszabályok hatálybalépéséig az ügynökségnek a meglévő gyakorlatot kell követnie az ellenőrzések elvégzése során. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak és az ügynökségnek szorosan együtt kell működnie az ügynökség ellenőrzésekkel kapcsolatos operatív munkamódszereinek
  a lehető leggyorsabb kidolgozása érdekében

  kidolgozásában. Az említett munkamódszerekkel kapcsolatos jogszabályok hatálybalépéséig az ügynökségnek a meglévő gyakorlatot kell követnie az ellenőrzések elvégzése során. [Mód. 25]

| (14) | Az ügynökségnek az ellenőrzések során alkalmazott operatív munkamódszereivel kapcsolatos
  követelmények elfogadása céljából

  követelményeket a Bizottságra
  az EUMSz 290. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására

  ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó
  hatáskört

  eljárások
  megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell
  ruházni

  elfogadni. (7)
  . [Mód. 26] |
| --- | --- |

(14)

Az ügynökségnek az ellenőrzések során alkalmazott operatív munkamódszereivel kapcsolatos
  követelmények elfogadása céljából

  követelményeket a Bizottságra
  az EUMSz 290. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására

  ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó
  hatáskört

  eljárások
  megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell
  ruházni

  elfogadni. (7)
  . [Mód. 26]

| (14a) | Mindezen intézkedéseknek, valamint az ügynökség tevékenységeinek a tagállamokkal és a Bizottsággal együttműködve valódi európai tengeri szállítási térség kialakítására kell törekedniük. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(14a)

Mindezen intézkedéseknek, valamint az ügynökség tevékenységeinek a tagállamokkal és a Bizottsággal együttműködve valódi európai tengeri szállítási térség kialakítására kell törekedniük. [Mód. 27]

| (14b) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (8) (költségvetési rendelet) és különösen annak 185. cikkét, valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodást (9) és különösen annak 47. pontját figyelembe kell venni. [Mód. 28] |
| --- | --- |

(14b)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletet (8) (költségvetési rendelet) és különösen annak 185. cikkét, valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodást (9) és különösen annak 47. pontját figyelembe kell venni. [Mód. 28]

| (15) | Az 1406/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(15)

Az 1406/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1406/2002/EK rendelet módosításai

Az 1406/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1–3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk


  Célok

  (1)   E rendelet létrehozza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség). Az ügynökség az Európai Unió érdekében jár el.
  (2)   Az ügynökség a szükséges technikai és tudományos támogatással és magas szintű szakértelemmel segíti a tagállamokat és a Bizottságot
  egyrészt
  az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában
  magas szintű, egységes és hatékony
  tengeri biztonság
  biztosítása érdekében
  ,
  felhasználva
  a tengeri
  szennyezés, többek között a tengeri olaj-

  védelem és
  gázkitermelő létesítmények által okozott szennyezések esetén nyújtott támogatásra, valamint azok megelőzésére és kezelésére irányuló meglévő kapacitásaikat, kialakítva
  a
  korlátok nélküli európai tengeri szállítási térséget
  ,
  másrészt

  hajók
  okozta
  szennyezés
  megelőzése
  terén, a jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésében és a már hatályos intézkedések eredményességének értékelésében. [Mód. 29]

  (3)   Az ügynökség biztosítja a szükséges technikai és tudományos segítséget a tagállamok és a Bizottság számára a véletlenül vagy szándékosan okozott tengeri szennyezésekkel összefüggésben, és kérésre költséghatékony módon további eszközökkel támogatja a tagállamok által szennyezések esetén alkalmazott mechanizmusokat, a parti államoknak a szennyezések esetén történő beavatkozáshoz szükséges mechanizmusok biztosításával kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül, a tagállamok között e téren már meglévő együttműködést tiszteletben tartva. Támogatja a közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus kialakításáról szóló, 2007. november 8-i 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (10) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmust (11).

  2. cikk


  Az Ügynökség feladatai

  (1)   Az 1. cikkben meghatározott célok
  az ügynökség elsődleges feladatai, és azok megvalósítása elsőbbséget élvez. Az ügynökségnek az e cikk

  megfelelő módon történő elérésének biztosítására az ügynökség a (2)
  bekezdésében

  bekezdésben felsorolt
  új feladatokkal való megbízása során

  feladatokat
  látja

  biztosítani kell
  a
  kettős munkavégzés elkerülését, és e megbízás – a tagállamok és a Bizottság kérésére – a
  tengeri
  biztonsággal és védelemmel
  ,
  valamint

  biztonság, a tengeri védelem, a
  hajók
  okozta szennyezés
  megelőzésével

  megelőzése és a tengeri szennyezés elleni
  fellépéssel kapcsolatos feladatok megfelelő végrehajtásának függvénye

  fellépés
  terén. [Mód. 30]

  (2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:






  a) | az alkalmazandó uniós jogszabályok korszerűsítésére és továbbfejlesztésére irányuló előkészítő munkában, különösen a tengerbiztonság és a tengeri védelem területére vonatkozó nemzetközi jogszabályok fejlődésével összefüggésben; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1–3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Célok

(1)   E rendelet létrehozza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség). Az ügynökség az Európai Unió érdekében jár el.

(2)   Az ügynökség a szükséges technikai és tudományos támogatással és magas szintű szakértelemmel segíti a tagállamokat és a Bizottságot
  egyrészt
  az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában
  magas szintű, egységes és hatékony
  tengeri biztonság
  biztosítása érdekében
  ,
  felhasználva
  a tengeri
  szennyezés, többek között a tengeri olaj-

  védelem és
  gázkitermelő létesítmények által okozott szennyezések esetén nyújtott támogatásra, valamint azok megelőzésére és kezelésére irányuló meglévő kapacitásaikat, kialakítva
  a
  korlátok nélküli európai tengeri szállítási térséget
  ,
  másrészt

  hajók
  okozta
  szennyezés
  megelőzése
  terén, a jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésében és a már hatályos intézkedések eredményességének értékelésében. [Mód. 29]

(3)   Az ügynökség biztosítja a szükséges technikai és tudományos segítséget a tagállamok és a Bizottság számára a véletlenül vagy szándékosan okozott tengeri szennyezésekkel összefüggésben, és kérésre költséghatékony módon további eszközökkel támogatja a tagállamok által szennyezések esetén alkalmazott mechanizmusokat, a parti államoknak a szennyezések esetén történő beavatkozáshoz szükséges mechanizmusok biztosításával kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül, a tagállamok között e téren már meglévő együttműködést tiszteletben tartva. Támogatja a közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus kialakításáról szóló, 2007. november 8-i 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal (10) létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmust (11).

2. cikk

Az Ügynökség feladatai

(1)   Az 1. cikkben meghatározott célok
  az ügynökség elsődleges feladatai, és azok megvalósítása elsőbbséget élvez. Az ügynökségnek az e cikk

  megfelelő módon történő elérésének biztosítására az ügynökség a (2)
  bekezdésében

  bekezdésben felsorolt
  új feladatokkal való megbízása során

  feladatokat
  látja

  biztosítani kell
  a
  kettős munkavégzés elkerülését, és e megbízás – a tagállamok és a Bizottság kérésére – a
  tengeri
  biztonsággal és védelemmel
  ,
  valamint

  biztonság, a tengeri védelem, a
  hajók
  okozta szennyezés
  megelőzésével

  megelőzése és a tengeri szennyezés elleni
  fellépéssel kapcsolatos feladatok megfelelő végrehajtásának függvénye

  fellépés
  terén. [Mód. 30]

(2)   Az ügynökség támogatja a Bizottságot:

a)

az alkalmazandó uniós jogszabályok korszerűsítésére és továbbfejlesztésére irányuló előkészítő munkában, különösen a tengerbiztonság és a tengeri védelem területére vonatkozó nemzetközi jogszabályok fejlődésével összefüggésben;

| b) | az alkalmazandó uniós jogszabályok eredményes végrehajtásában, különösen az ellenőrzéseknek az e rendelet 3. cikkében foglaltak szerint történő elvégzésével, valamint a Bizottságra a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/725/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12)
   (13) 9. cikkének (4) bekezdésében ruházott ellenőrzési feladatok elvégzésében nyújtott technikai segítséggel; az alkalmazandó uniós jogszabályok esetleges továbbfejlesztésével kapcsolatban javaslatokat tehet a Bizottságnak; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó uniós jogszabályok eredményes végrehajtásában, különösen az ellenőrzéseknek az e rendelet 3. cikkében foglaltak szerint történő elvégzésével, valamint a Bizottságra a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/725/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12)
   (13) 9. cikkének (4) bekezdésében ruházott ellenőrzési feladatok elvégzésében nyújtott technikai segítséggel; az alkalmazandó uniós jogszabályok esetleges továbbfejlesztésével kapcsolatban javaslatokat tehet a Bizottságnak;

| ba) | a kikötésvédelem fokozásáról szóló, 2005. október 26-i 2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14)
   (15) 13. cikkének (2) bekezdésében ráruházott nyomonkövetési feladatok elvégzésében a Bizottságnak nyújtott technikai segítségben; [Mód. 31] |
| --- | --- |

ba)

a kikötésvédelem fokozásáról szóló, 2005. október 26-i 2005/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14)
   (15) 13. cikkének (2) bekezdésében ráruházott nyomonkövetési feladatok elvégzésében a Bizottságnak nyújtott technikai segítségben; [Mód. 31]

| c) | olyan technikai segítség nyújtásában, amely az IMO, az ILO, a kikötő szerinti államok által végzett ellenőrzésről szóló párizsi szándéknyilatkozat és más kapcsolódó nemzetközi vagy regionális szervezet műszaki testületeinek a munkájában való részvételhez szükséges
  rendelkezések korszerűsítésében és továbbfejlesztésében
  ; [Mód. 32] |
| --- | --- |

c)

olyan technikai segítség nyújtásában, amely az IMO, az ILO, a kikötő szerinti államok által végzett ellenőrzésről szóló párizsi szándéknyilatkozat és más kapcsolódó nemzetközi vagy regionális szervezet műszaki testületeinek a munkájában való részvételhez szükséges
  rendelkezések korszerűsítésében és továbbfejlesztésében
  ; [Mód. 32]

| d) | uniós szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtásában az ügynökség feladatkörébe tartozó olyan területeken, mint
  amilyenek

  különösen
  a tengeri
  biztonság, valamint a tengeri
  gyorsforgalmi utak, a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség,
  a „kék övezet” projekt,
  az e-tengerészet, a belföldi
  vízi
  utak, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv, az éghajlatváltozás és az olaj- és gázkitermelő mobil tengeri létesítmények biztonságának
  vizsgálata, valamint
  a
  szennyezés elleni küzdelem területén

  vizsgálata; [Mód. 33] |
| --- | --- |

d)

uniós szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtásában az ügynökség feladatkörébe tartozó olyan területeken, mint
  amilyenek

  különösen
  a tengeri
  biztonság, valamint a tengeri
  gyorsforgalmi utak, a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség,
  a „kék övezet” projekt,
  az e-tengerészet, a belföldi
  vízi
  utak, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv, az éghajlatváltozás és az olaj- és gázkitermelő mobil tengeri létesítmények biztonságának
  vizsgálata, valamint
  a
  szennyezés elleni küzdelem területén

  vizsgálata; [Mód. 33]

| da) | minden egyéb olyan szakpolitikával kapcsolatos információcserében, amely hatáskörei és szakértelme vonatkozásában megfelelő lehet; [Mód. 34] |
| --- | --- |

da)

minden egyéb olyan szakpolitikával kapcsolatos információcserében, amely hatáskörei és szakértelme vonatkozásában megfelelő lehet; [Mód. 34]

| e) | uniós programok végrehajtásában az ügynökség feladatkörébe tartozó olyan területeken, mint amilyen a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) és a szomszédos európai országokkal folytatott együttműködési programok; |
| --- | --- |

e)

uniós programok végrehajtásában az ügynökség feladatkörébe tartozó olyan területeken, mint amilyen a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) és a szomszédos európai országokkal folytatott együttműködési programok;

| ea) | az európai tengerészeti képzés minőségének javítására irányuló politika kidolgozásában és végrehajtásában, valamint a tengerészeti szakmák népszerűsítésében, tekintettel arra, hogy az uniós tengerészeti ágazatban magasan képzett munkaerőre van szükség;

  [Mód. 35] |
| --- | --- |

ea)

az európai tengerészeti képzés minőségének javítására irányuló politika kidolgozásában és végrehajtásában, valamint a tengerészeti szakmák népszerűsítésében, tekintettel arra, hogy az uniós tengerészeti ágazatban magasan képzett munkaerőre van szükség;

  [Mód. 35]

| f) | az ügynökség tevékenységi területei szempontjából fontos, folyamatban lévő és befejezett kutatási projektek vizsgálatában; ide tartozik az egyes kutatási projektekből eredő lehetséges szabályozási intézkedéseknek és a további uniós szintű kutatások központi témájának és prioritásainak az

  intézkedések
  azonosítása is; [Mód. 36] |
| --- | --- |

f)

az ügynökség tevékenységi területei szempontjából fontos, folyamatban lévő és befejezett kutatási projektek vizsgálatában; ide tartozik az egyes kutatási projektekből eredő lehetséges szabályozási intézkedéseknek és a további uniós szintű kutatások központi témájának és prioritásainak az

  intézkedések
  azonosítása is; [Mód. 36]

| fa) | a tengeri környezetben végzett olaj- és gázfeltárás és -kitermelés engedélyezésével és különösen annak környezetvédelmi és polgári védelmi szempontjaival kapcsolatos követelmények és bármely útmutatás kialakításában;

  [Mód. 37] |
| --- | --- |

fa)

a tengeri környezetben végzett olaj- és gázfeltárás és -kitermelés engedélyezésével és különösen annak környezetvédelmi és polgári védelmi szempontjaival kapcsolatos követelmények és bármely útmutatás kialakításában;

  [Mód. 37]

| g) | azon feladatok végrehajtásában, amelyet a jelenlegi és a jövőbeli uniós jogszabályok az érintett területen ráruháznak. |
| --- | --- |

g)

azon feladatok végrehajtásában, amelyet a jelenlegi és a jövőbeli uniós jogszabályok az érintett területen ráruháznak.

(3)   Az ügynökség együttműködik a tagállamokkal:

| a) | adott esetben a kikötő szerinti állam, a lobogó szerinti állam és a parti állam feladatkörébe tartozó képzési programok megszervezésében; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a kikötő szerinti állam, a lobogó szerinti állam és a parti állam feladatkörébe tartozó képzési programok megszervezésében;

| b) | technikai megoldásoknak, többek között a szolgáltatásnyújtás módjának a kidolgozásában és az uniós jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos technikai segítségnyújtásban; |
| --- | --- |

b)

technikai megoldásoknak, többek között a szolgáltatásnyújtás módjának a kidolgozásában és az uniós jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos technikai segítségnyújtásban;

| ba) | a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK irányelv (16) 9. cikkének értelmében és a lobogó szerinti állam jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül a tagállamok nevében tanúsítási feladatokat ellátó elismert szervezetek ellenőrzésének támogatásában; [Mód. 38] |
| --- | --- |

ba)

a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 2009/15/EK irányelv (16) 9. cikkének értelmében és a lobogó szerinti állam jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül a tagállamok nevében tanúsítási feladatokat ellátó elismert szervezetek ellenőrzésének támogatásában; [Mód. 38]

| bb) | a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK rendelet (17) 3., 5., 6., 7. és 8. cikkében leírt feladatok ellátása terén a Bizottságnak nyújtott segítségben, valamint az ugyanezen rendelet 10. cikkének alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásban; [Mód. 39] |
| --- | --- |

bb)

a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK rendelet (17) 3., 5., 6., 7. és 8. cikkében leírt feladatok ellátása terén a Bizottságnak nyújtott segítségben, valamint az ugyanezen rendelet 10. cikkének alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásban; [Mód. 39]

| c) | abban, hogy a véletlen vagy szándékos tengeri szennyezés elhárítására irányuló tevékenységeket – a 2007/779/EK, Euratom határozattal létrehozott Polgári Védelmi Mechanizmus révén – költséghatékony módon további eszközökkel támogassa, ha erre felkérik; ebben az összefüggésben az ügynökség
  a megfelelő technikai eszközök rendelkezésre bocsátásával
  segítséget nyújt az érintett tagállamnak, amelynek a felügyelete alatt a tisztítási műveletek zajlanak; [Mód. 40] |
| --- | --- |

c)

abban, hogy a véletlen vagy szándékos tengeri szennyezés elhárítására irányuló tevékenységeket – a 2007/779/EK, Euratom határozattal létrehozott Polgári Védelmi Mechanizmus révén – költséghatékony módon további eszközökkel támogassa, ha erre felkérik; ebben az összefüggésben az ügynökség
  a megfelelő technikai eszközök rendelkezésre bocsátásával
  segítséget nyújt az érintett tagállamnak, amelynek a felügyelete alatt a tisztítási műveletek zajlanak; [Mód. 40]

| ca) | a tengerészek képesítésével és foglalkoztatásával kapcsolatos adatok gyűjtésében és elemzésében a tengerészek képzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok európai szinten való megosztása céljából; [Mód. 41] |
| --- | --- |

ca)

a tengerészek képesítésével és foglalkoztatásával kapcsolatos adatok gyűjtésében és elemzésében a tengerészek képzésével kapcsolatos bevált gyakorlatok európai szinten való megosztása céljából; [Mód. 41]

| cb) | az iskolák megfelelő összehangolásában a képzési programok harmonizálása céljából; [Mód. 42] |
| --- | --- |

cb)

az iskolák megfelelő összehangolásában a képzési programok harmonizálása céljából; [Mód. 42]

| cc) | a tengerészeti képzéssel foglalkozó intézetek közötti Erasmus típusú csererendszer létrehozásának megkönnyítésében; [Mód. 43] |
| --- | --- |

cc)

a tengerészeti képzéssel foglalkozó intézetek közötti Erasmus típusú csererendszer létrehozásának megkönnyítésében; [Mód. 43]

| cd) | technikai szakértelem biztosításában a hajógyártás vagy a tengeri közlekedéshez kapcsolódó bármely egyéb tevékenység területén a környezetkímélő technológiák használatának javítása és a biztonság szintjének növelése céljából; [Mód. 44] |
| --- | --- |

cd)

technikai szakértelem biztosításában a hajógyártás vagy a tengeri közlekedéshez kapcsolódó bármely egyéb tevékenység területén a környezetkímélő technológiák használatának javítása és a biztonság szintjének növelése céljából; [Mód. 44]

(4)   Az ügynökség segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak:

| a) | a forgalommegfigyelés terén, valamint előmozdítja különösen a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18)
   (19) hatálya alá tartozó hajózási területeken található parti államok közötti együttműködést és az említett irányelv célkitűzéseinek megvalósításához szükséges információs rendszerek kifejlesztését és működtetését. Továbbá közreműködik az Európai Unió tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet kialakításában; |
| --- | --- |

a)

a forgalommegfigyelés terén, valamint előmozdítja különösen a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18)
   (19) hatálya alá tartozó hajózási területeken található parti államok közötti együttműködést és az említett irányelv célkitűzéseinek megvalósításához szükséges információs rendszerek kifejlesztését és működtetését. Továbbá közreműködik az Európai Unió tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet kialakításában;

| aa) | a műveleteket megkönnyítő adatok és információk nyújtásával, különösen automatikus azonosító rendszereik és műholdképek használatával az illegális kereskedelem és a kalózkodás elleni küzdelem keretében tett intézkedések támogatásában; [Mód. 45] |
| --- | --- |

aa)

a műveleteket megkönnyítő adatok és információk nyújtásával, különösen automatikus azonosító rendszereik és műholdképek használatával az illegális kereskedelem és a kalózkodás elleni küzdelem keretében tett intézkedések támogatásában; [Mód. 45]

| ab) | az ügynökség tevékenységi területeivel kapcsolatos makroregionális uniós politika kidolgozásában és megvalósításában; [Mód. 46] |
| --- | --- |

ab)

az ügynökség tevékenységi területeivel kapcsolatos makroregionális uniós politika kidolgozásában és megvalósításában; [Mód. 46]

| b) | a tengeri baleseteknek a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20)
   (21) szerinti kivizsgálásában; az ügynökség
  az illetékes tagállamok kérésére
  támogatja a tagállamokat a súlyos tengeri balesetek kivizsgálásában, és elemzi a baleseti jelentéseket az uniós hozzáadott értéknek a levonható tanulságok alapján történő megállapítása érdekében;
  ebben az összefüggésben az ügynökséget fel kell kérni, hogy nyújtson támogatást a tagállamoknak a (part menti és nyílt tengeri) tengeri létesítményeket, köztük az olaj- és gázkitermelő létesítményeket érintő balesetek kivizsgálásához, a tagállamokat pedig fel kell kérni, hogy teljes mértékében és időben működjenek együtt az ügynökséggel; [Mód. 47] |
| --- | --- |

b)

a tengeri baleseteknek a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20)
   (21) szerinti kivizsgálásában; az ügynökség
  az illetékes tagállamok kérésére
  támogatja a tagállamokat a súlyos tengeri balesetek kivizsgálásában, és elemzi a baleseti jelentéseket az uniós hozzáadott értéknek a levonható tanulságok alapján történő megállapítása érdekében;
  ebben az összefüggésben az ügynökséget fel kell kérni, hogy nyújtson támogatást a tagállamoknak a (part menti és nyílt tengeri) tengeri létesítményeket, köztük az olaj- és gázkitermelő létesítményeket érintő balesetek kivizsgálásához, a tagállamokat pedig fel kell kérni, hogy teljes mértékében és időben működjenek együtt az ügynökséggel; [Mód. 47]

| ba) | a tengeri létesítmények által okozott olajszennyezésekkel kapcsolatban az ügynökség CleanSeaNet szolgáltatásának felhasználásával segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak e szennyezések kiterjedésének és környezeti hatásának figyelemmel kísérésére; [Mód. 48] |
| --- | --- |

ba)

a tengeri létesítmények által okozott olajszennyezésekkel kapcsolatban az ügynökség CleanSeaNet szolgáltatásának felhasználásával segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak e szennyezések kiterjedésének és környezeti hatásának figyelemmel kísérésére; [Mód. 48]

| bb) | a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítmények tekintetében a vészhelyzeti intézkedési tervekkel és a vészhelyzeti készültséggel kapcsolatos tagállami szabályok értékelésekor és az olajszennyezések elleni fellépések összehangolásakor baleset esetén; [Mód. 49] |
| --- | --- |

bb)

a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítmények tekintetében a vészhelyzeti intézkedési tervekkel és a vészhelyzeti készültséggel kapcsolatos tagállami szabályok értékelésekor és az olajszennyezések elleni fellépések összehangolásakor baleset esetén; [Mód. 49]

| bc) | tengeri létesítmények tekintetében a biztonsággal, megelőzéssel és környezetvédelemmel kapcsolatos tengeri szempontok független, harmadik fél által gyakorolt felügyeletének biztosításában, valamint készenléti terv készítésében; [Mód. 50] |
| --- | --- |

bc)

tengeri létesítmények tekintetében a biztonsággal, megelőzéssel és környezetvédelemmel kapcsolatos tengeri szempontok független, harmadik fél által gyakorolt felügyeletének biztosításában, valamint készenléti terv készítésében; [Mód. 50]

| c) | objektív, megbízható és összehasonlítható statisztikák, információk és adatok szolgáltatásában, valamint lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok megtegyék a tevékenységeik javításához és a meglévő intézkedések hatékonyságának

  eredményességének és költséghatékonyságának
  értékeléséhez szükséges lépéseket. Ezek a feladatok magukban foglalják a műszaki adatok összegyűjtését, rögzítését és értékelését, a meglévő adatbázisok szisztematikus kihasználását, ideértve a szóban forgó adatbázisok kölcsönös gyarapítását is, és adott esetben további adatbázisok létrehozását. Az ügynökség az összegyűjtött adatok alapján segítséget nyújt a Bizottságnak a hajókkal kapcsolatos információk közzétételében a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22)
   (23) értelmében. Az ügynökség továbbá a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24)
   (25) összefüggésében segíti a Bizottságot és a tagállamokat a jogellenes kirakodásokat végző hajók azonosításának és felkutatásának javítására irányuló tevékenységükben. [Mód. 50] |
| --- | --- |

c)

objektív, megbízható és összehasonlítható statisztikák, információk és adatok szolgáltatásában, valamint lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok megtegyék a tevékenységeik javításához és a meglévő intézkedések hatékonyságának

  eredményességének és költséghatékonyságának
  értékeléséhez szükséges lépéseket. Ezek a feladatok magukban foglalják a műszaki adatok összegyűjtését, rögzítését és értékelését, a meglévő adatbázisok szisztematikus kihasználását, ideértve a szóban forgó adatbázisok kölcsönös gyarapítását is, és adott esetben további adatbázisok létrehozását. Az ügynökség az összegyűjtött adatok alapján segítséget nyújt a Bizottságnak a hajókkal kapcsolatos információk közzétételében a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22)
   (23) értelmében. Az ügynökség továbbá a hajók által okozott szennyezésről és a szennyezéssel elkövetett jogsértésekre alkalmazandó, büntetőjogi szankciókat is magukban foglaló szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24)
   (25) összefüggésében segíti a Bizottságot és a tagállamokat a jogellenes kirakodásokat végző hajók azonosításának és felkutatásának javítására irányuló tevékenységükben. [Mód. 50]

(4a)
     
  Az Ügynökség összeállítja a „tengeri események” – köztük „kockázatos események” és „balesetveszélyes helyzetek”– éves áttekintését a tagállamok érintett nemzeti testületei által összegyűjtött adatok alapján. Ezt az áttekintést minden évben az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére bocsátják. [Mód. 91]

(5)   Az ügynökség a Bizottság kérésére az alkalmazandó uniós jogszabályok végrehajtáshoz technikai segítséget nyújt az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó országoknak,
  szükség esetén
  a szomszédos európai partnerországoknak és a kikötő szerinti államok által végzett ellenőrzésről szóló párizsi szándéknyilatkozat részes országainak. [Mód. 53]

Az ügynökség a Bizottság kérésére emellett az említett tagállamokat érintő véletlen vagy szándékos tengeri szennyezés esetén segítséget nyújt a 2007/779/EK, Euratom határozattal létrehozott Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül, az e cikk (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a tagállamokra vonatkozó feltételekkel analóg módon.

Ezeket a feladatokat össze kell hangolni a meglévő regionális együttműködési programokkal, és ezeknek adott esetben vonatkozó képzési tevékenységek szervezését is magukban kell foglalniuk.

3. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az ügynökség a tagállamokban

  segítséget nyújt a Bizottságnak a környezeti hatásvizsgálatok felülvizsgálatában, és a Bizottság kérésére
  ellenőrzéseket végez a tagállamokban feladatai teljesítése céljából és annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot a Szerződések értelmében rárótt kötelezettségeinek teljesítésében, különösen annak értékelésében, hogy az uniós jogszabályok végrehajtása eredményes-e. [Mód. 54]

A tagállamok nemzeti hatóságai segítik az ügynökség munkatársainak munkáját.

Az ügynökség továbbá a Bizottság nevében elvégzi harmadik országokban az uniós jogszabályok által előírt ellenőrzéseket, különösen az Unió által a 391/2009/EK rendeletnek megfelelően elismert szervezetek tekintetében, valamint a tengerészek képzését és képesítését illetően a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2008. november 19-i 2008/106/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (26)
   (27) megfelelően.

(2)   Az ügynökség által az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések végzése során alkalmazott operatív munkamódszereknek meg kell felelniük a 23. cikkben (2) bekezdésében szereplő eljárással összhangban elfogadott követelményeknek. [Mód. 55]

(3)   Adott esetben, és amennyiben az ellenőrzési ciklus lezárult, az ügynökség elemzést készít a ciklusban készült jelentésekről, hogy a meglévő intézkedések eredményességével
  és költséghatékonyságával
  kapcsolatban horizontális megállapításokat tegyen, és levonja az általános következtetéseket. Az ügynökség ezt az elemzést átadja a Bizottságnak, amely azt megvitatja a tagállamokkal,
  továbbá a nyilvánosság számára is elérhetővé teszi, könnyen hozzáférhető – többek között elektronikus – formában. [Mód. 56]

| (2) | Az 5. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság kérésére az igazgatási tanács az érintett tagállamok hozzájárulásával
  és együttműködése mellett
  határozhat az ügynökség feladatainak leghatékonyabb és legeredményesebb végrehajtásához szükséges regionális központok létrehozásáról
  , fokozva a megelőző intézkedésekben jelenleg szerepet vállaló regionális és nemzeti hálózatokkal való együttműködést, továbbá meghatározva a regionális központ pontos tevékenységi körét a szükségtelen pénzügyi költségek elkerülése mellett
  . [Mód. 57]

  (4)   Az ügynökséget az ügyvezető igazgató képviseli. Az igazgatási tanács tájékoztatása után az ügyvezető igazgató az ügynökség nevében az ügynökség tevékenységi területén működő más szervekkel igazgatási megállapodásokat köthet.” |
| --- | --- |

(2)

Az 5. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság kérésére az igazgatási tanács az érintett tagállamok hozzájárulásával
  és együttműködése mellett
  határozhat az ügynökség feladatainak leghatékonyabb és legeredményesebb végrehajtásához szükséges regionális központok létrehozásáról
  , fokozva a megelőző intézkedésekben jelenleg szerepet vállaló regionális és nemzeti hálózatokkal való együttműködést, továbbá meghatározva a regionális központ pontos tevékenységi körét a szükségtelen pénzügyi költségek elkerülése mellett
  . [Mód. 57]

(4)   Az ügynökséget az ügyvezető igazgató képviseli. Az igazgatási tanács tájékoztatása után az ügyvezető igazgató az ügynökség nevében az ügynökség tevékenységi területén működő más szervekkel igazgatási megállapodásokat köthet.”

| (3) | A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:








  -a) | a b pontot a következő szöveg helyettesíti:










  „b) | elfogadja az ügynökség tevékenységéről szóló éves jelentést, és azt legkésőbb június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a tagállamoknak.



  Az Ügynökség évente megküldi a költségvetési hatóság részére az értékelési eljárások kimenetelére vonatkozó összes információt.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

-a)

a b pontot a következő szöveg helyettesíti:

„b)

elfogadja az ügynökség tevékenységéről szóló éves jelentést, és azt legkésőbb június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a tagállamoknak.

| a) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a munkaprogram előkészítése keretében megvizsgálja a tagállamoknak a 2. cikk (3) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeit; |
| --- | --- | --- |

a)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a munkaprogram előkészítése keretében megvizsgálja a tagállamoknak a 2. cikk (3) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeit;

| ca) | az Európai Parlament és
  a Bizottság véleményének figyelembevételével elfogadja az ügynökségnek a következő öt évre vonatkozó többéves stratégiáját; [Mód. 59] |
| --- | --- |

ca)

az Európai Parlament és
  a Bizottság véleményének figyelembevételével elfogadja az ügynökségnek a következő öt évre vonatkozó többéves stratégiáját; [Mód. 59]

| cb) | elfogadja az ügynökség többéves személyzeti politikai tervét;”; |
| --- | --- |

cb)

elfogadja az ügynökség többéves személyzeti politikai tervét;”;

| b) | a g) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a g) pontot el kell hagyni;

| ba) | a h pontot a következő szöveg helyettesíti:










  „h) | a 18., 19. és 21. cikk értelmében eleget tesz az ügynökség költségvetésével kapcsolatos kötelezettségeinek, valamint felügyeli és biztosítja a belső és külső ellenőrzési jelentésekben és értékelésekben szereplő észrevételek és ajánlások megfelelő nyomon követését.”; |
| --- | --- | --- |

ba)

a h pontot a következő szöveg helyettesíti:

„h)

a 18., 19. és 21. cikk értelmében eleget tesz az ügynökség költségvetésével kapcsolatos kötelezettségeinek, valamint felügyeli és biztosítja a belső és külső ellenőrzési jelentésekben és értékelésekben szereplő észrevételek és ajánlások megfelelő nyomon követését.”;

| c) | az i) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató és a 16. cikkben említett osztályvezetők felett;” |
| --- | --- | --- |

c)

az i) pont helyébe a következő szöveg lép:

„i)

fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató és a 16. cikkben említett osztályvezetők felett;”

| d) | az l) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „l) | felülvizsgálja a k) pontban említett részletes terv pénzügyi végrehajtását, valamint a hajók által okozott szennyezés elleni fellépés területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség cselekvéseinek többéves finanszírozásáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (28)
   (29) előírt költségvetési kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- | --- |

d)

az l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„l)

felülvizsgálja a k) pontban említett részletes terv pénzügyi végrehajtását, valamint a hajók által okozott szennyezés elleni fellépés területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség cselekvéseinek többéves finanszírozásáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (28)
   (29) előírt költségvetési kötelezettségvállalásokat.

| (3a) | A 11. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés 2. albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „A bizottság tagjait a tengeri biztonság és a tengeri szennyezés elleni védelem és fellépés területén szerzett tapasztalataik és szakértelmük alapján nevezik ki. Tapasztalattal és technikai ismeretekkel rendelkeznek továbbá az általános pénzügyi irányítás, az igazgatás és az emberi erőforrások igazgatása területén is. [Mód. 61]



  Az igazgatási tanács tagjai évente egy-egy nyilvános írásbeli nyilatkozatot tesznek kötelezettségvállalásaikról és minden olyan közvetlen vagy közvetett érdekeltségükről, amely érintheti függetlenségüket. Az üléseken jelzik az egyes napirendi pontokkal kapcsolatos minden olyan érdekeltségüket, amelyről feltehető, hogy függetlenségüket befolyásolhatja, és tartózkodnak e napirendi pontok megvitatásában és az ezekkel kapcsolatos szavazásban való részvételtől.”;



  [Mód. 62] |
| --- | --- | --- |

(3a)

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés 2. albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A bizottság tagjait a tengeri biztonság és a tengeri szennyezés elleni védelem és fellépés területén szerzett tapasztalataik és szakértelmük alapján nevezik ki. Tapasztalattal és technikai ismeretekkel rendelkeznek továbbá az általános pénzügyi irányítás, az igazgatás és az emberi erőforrások igazgatása területén is. [Mód. 61]

Az igazgatási tanács tagjai évente egy-egy nyilvános írásbeli nyilatkozatot tesznek kötelezettségvállalásaikról és minden olyan közvetlen vagy közvetett érdekeltségükről, amely érintheti függetlenségüket. Az üléseken jelzik az egyes napirendi pontokkal kapcsolatos minden olyan érdekeltségüket, amelyről feltehető, hogy függetlenségüket befolyásolhatja, és tartózkodnak e napirendi pontok megvitatásában és az ezekkel kapcsolatos szavazásban való részvételtől.”;

| b) | A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  A hivatali idő négy év. A hivatali idő egyszer megújítható.” [Mód. 63]




  „(4)
     
  Adott esetben, a harmadik országok képviselőinek részvételét és annak feltételeit a 17. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekben kell meghatározni. E részvétel nem befolyásolja a Bizottság képviselőinek szavazati hányadát az igazgatási tanácsban.”


  [Mód. 64] |
| --- | --- |

b)

A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  A hivatali idő négy év. A hivatali idő egyszer megújítható.” [Mód. 63]

„(4)
     
  Adott esetben, a harmadik országok képviselőinek részvételét és annak feltételeit a 17. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekben kell meghatározni. E részvétel nem befolyásolja a Bizottság képviselőinek szavazati hányadát az igazgatási tanácsban.”

| (3b) | A 12. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  Az elnök és az elnökhelyettes megválasztásakor is tiszteletben kell tartani a nemek közötti egyenlőség elvét.”


  [Mód. 88] |
| --- | --- |

(3b)

A 12. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Az elnök és az elnökhelyettes megválasztásakor is tiszteletben kell tartani a nemek közötti egyenlőség elvét.”

| (3c) | A 14. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A tagállamok képviselői egyenlő mértékben elosztva az összes szavazat 75 százalékával rendelkeznek. A Bizottság képviselői egyenlő mértékben elosztva az összes szavazat 25 százalékával rendelkeznek. Az ügynökség ügyvezető igazgatója nem szavaz.”


  [Mód. 65] |
| --- | --- |

(3c)

A 14. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A tagállamok képviselői egyenlő mértékben elosztva az összes szavazat 75 százalékával rendelkeznek. A Bizottság képviselői egyenlő mértékben elosztva az összes szavazat 25 százalékával rendelkeznek. Az ügynökség ügyvezető igazgatója nem szavaz.”

| (4) | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | elkészíti az ügynökség többéves stratégiáját, és azt a Bizottsággal
  és az Európai Parlament illetékes bizottságával
  folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak, legalább 8 héttel annak ülése előtt; [Mód. 66] |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

elkészíti az ügynökség többéves stratégiáját, és azt a Bizottsággal
  és az Európai Parlament illetékes bizottságával
  folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak, legalább 8 héttel annak ülése előtt; [Mód. 66]

| aa) | elkészíti az ügynökség többéves személyzeti politikai tervét, és azt a Bizottsággal
  és az Európai Parlament illetékes bizottságával
  folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak; [Mód. 67] |
| --- | --- |

aa)

elkészíti az ügynökség többéves személyzeti politikai tervét, és azt a Bizottsággal
  és az Európai Parlament illetékes bizottságával
  folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak; [Mód. 67]

| ab) | elkészíti az
  egyes tevékenységek céljaira előirányzott tervezett humán és pénzügyi erőforrásokat is tartalmazó
  éves munkaprogramot és az ügynökség szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervét, és azokat a Bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak, legalább 8 héttel annak ülése előtt.
  Az ügyvezető igazgató elfogadja az Európai Parlament illetékes bizottságának meghívását az éves munkaprogram ismertetésére és az azzal kapcsolatos eszmecserére.
  Megteszi a végrehajtásukhoz szükséges intézkedéseket. A 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően reagál a tagállamok segítségnyújtás iránti kérelmére; [Mód. 68] |
| --- | --- |

ab)

elkészíti az
  egyes tevékenységek céljaira előirányzott tervezett humán és pénzügyi erőforrásokat is tartalmazó
  éves munkaprogramot és az ügynökség szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervét, és azokat a Bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak, legalább 8 héttel annak ülése előtt.
  Az ügyvezető igazgató elfogadja az Európai Parlament illetékes bizottságának meghívását az éves munkaprogram ismertetésére és az azzal kapcsolatos eszmecserére.
  Megteszi a végrehajtásukhoz szükséges intézkedéseket. A 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően reagál a tagállamok segítségnyújtás iránti kérelmére; [Mód. 68]

| b) | a Bizottsággal folytatott konzultáció után határoz a 3. cikkben előírt ellenőrzések végrehajtásáról a 3. cikkben említett követelményeknek megfelelően. Szorosan együttműködik a Bizottsággal a 3. cikk (2) bekezdésében szereplő intézkedések előkészítésében.” |
| --- | --- |

b)

a Bizottsággal folytatott konzultáció után határoz a 3. cikkben előírt ellenőrzések végrehajtásáról a 3. cikkben említett követelményeknek megfelelően. Szorosan együttműködik a Bizottsággal a 3. cikk (2) bekezdésében szereplő intézkedések előkészítésében.”

| b) | a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | hatékony ellenőrzési rendszert hoz létre abból a célból, hogy az ügynökség eredményeit össze lehessen hasonlítani működési céljaival és az e rendeletben meghatározott feladataival.
  Ennek érdekében a Bizottsággal egyetértésben az elért eredmények tényleges értékelésére alkalmas teljesítménymutatókat állít fel.
  Biztosítja, hogy az ügynökség szervezeti struktúráját rendszeresen kiigazítsák a változó igények szerint, a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrások figyelembevételével. Ezek alapján az ügyvezető igazgató évente általános jelentéstervezetet készít, és azt benyújtja az igazgatási tanácsnak. A jelentés külön részben foglalkozik az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervének pénzügyi végrehajtásával, és aktuális információkkal szolgál a terv keretében finanszírozott tevékenységek helyzetével kapcsolatban. Megállapítja az elismert szakmai színvonalnak megfelelő rendszeres értékelési eljárásokat.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

hatékony ellenőrzési rendszert hoz létre abból a célból, hogy az ügynökség eredményeit össze lehessen hasonlítani működési céljaival és az e rendeletben meghatározott feladataival.
  Ennek érdekében a Bizottsággal egyetértésben az elért eredmények tényleges értékelésére alkalmas teljesítménymutatókat állít fel.
  Biztosítja, hogy az ügynökség szervezeti struktúráját rendszeresen kiigazítsák a változó igények szerint, a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrások figyelembevételével. Ezek alapján az ügyvezető igazgató évente általános jelentéstervezetet készít, és azt benyújtja az igazgatási tanácsnak. A jelentés külön részben foglalkozik az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervének pénzügyi végrehajtásával, és aktuális információkkal szolgál a terv keretében finanszírozott tevékenységek helyzetével kapcsolatban. Megállapítja az elismert szakmai színvonalnak megfelelő rendszeres értékelési eljárásokat.”

| c) | a (2) bekezdés g) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés g) pontját el kell hagyni;

| d) | a (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a (3) bekezdést el kell hagyni.

| (5) | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „16. cikk


  Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése

  (1)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki és menti fel. Kinevezése öt évre szól, és a kinevezés a Bizottság által javasolt jelöltek közül, az érdemek és a dokumentált irányítási és vezetői képességek figyelembevételével, valamint a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók okozta szennyezés megelőzése és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén gyűjtött szakértelem és tapasztalatok alapján történik. Kinevezése előtt az igazgatási tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.
  A bizottság esetleges véleményét mérlegelni kell a hivatalos kinevezés előtt.
  Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. [Mód. 71]

  (2)   Az igazgatási tanács a Bizottság javaslata alapján, az értékelő jelentés figyelembevételével legfeljebb három

  öt
  évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató kinevezését. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az ügyvezető igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre.
  A bizottság esetleges véleményét mérlegelni kell a hivatalos meghosszabbítás előtt.
  Ha megbízatását nem újították meg, az ügyvezető igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik. [Mód. 72]

  (3)   Az ügyvezető igazgatót egy vagy több osztályvezető segítheti munkájában. Az ügyvezető igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén az osztályvezetők egyike helyettesíti.
  (4)   Az osztályvezetők kinevezése
  a nemek kiegyensúlyozott képviselete elvének tiszteletben tartásával,
  az érdemeik és dokumentált irányítási és vezetői képességeik figyelembevételével, valamint a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók okozta szennyezés és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén gyűjtött szakértelmük és tapasztalataik alapján történik. Az osztályvezetőket az ügyvezető igazgató nevezi ki és menti fel, miután a döntését az igazgatási tanács jóváhagyta.”
  [Mód. 73 és 90] |
| --- | --- |

(5)

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése

(1)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki és menti fel. Kinevezése öt évre szól, és a kinevezés a Bizottság által javasolt jelöltek közül, az érdemek és a dokumentált irányítási és vezetői képességek figyelembevételével, valamint a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók okozta szennyezés megelőzése és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén gyűjtött szakértelem és tapasztalatok alapján történik. Kinevezése előtt az igazgatási tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.
  A bizottság esetleges véleményét mérlegelni kell a hivatalos kinevezés előtt.
  Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. [Mód. 71]

(2)   Az igazgatási tanács a Bizottság javaslata alapján, az értékelő jelentés figyelembevételével legfeljebb három

  öt
  évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató kinevezését. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az ügyvezető igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre.
  A bizottság esetleges véleményét mérlegelni kell a hivatalos meghosszabbítás előtt.
  Ha megbízatását nem újították meg, az ügyvezető igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik. [Mód. 72]

(3)   Az ügyvezető igazgatót egy vagy több osztályvezető segítheti munkájában. Az ügyvezető igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén az osztályvezetők egyike helyettesíti.

(4)   Az osztályvezetők kinevezése
  a nemek kiegyensúlyozott képviselete elvének tiszteletben tartásával,
  az érdemeik és dokumentált irányítási és vezetői képességeik figyelembevételével, valamint a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók okozta szennyezés és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén gyűjtött szakértelmük és tapasztalataik alapján történik. Az osztályvezetőket az ügyvezető igazgató nevezi ki és menti fel, miután a döntését az igazgatási tanács jóváhagyta.”

| (6) | A 18. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | kiadványok díjaiból és költségeiből, képzésből és/vagy az ügynökség által biztosított egyéb szolgáltatásokból.” |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

kiadványok díjaiból és költségeiből, képzésből és/vagy az ügynökség által biztosított egyéb szolgáltatásokból.”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  Az ügyvezető igazgató a tevékenységalapú költségvetés alapján elkészíti az ügynökség következő pénzügyi évre előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, és azt a létszámterv tervezetével együtt megküldi az igazgatási tanács részére.”


  [Mód. 74] |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az ügyvezető igazgató a tevékenységalapú költségvetés alapján elkészíti az ügynökség következő pénzügyi évre előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, és azt a létszámterv tervezetével együtt megküldi az igazgatási tanács részére.”

| c) | A (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(7)
     
  Az előirányzott bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatást a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: költségvetési hatóság) részére.




  (8)
     
  Az előirányzatokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe a létszámterv céljaira általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd az általános költségvetést az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti az ügynökségnek az előirányzatokra vonatkozó kimutatása és az általános költségvetésre terhelendő támogatás közötti bármely különbség feltüntetésével és magyarázatával együtt.”

  [Mód. 75] |
| --- | --- |

c)

A (7) és (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)
     
  Az előirányzott bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatást a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: költségvetési hatóság) részére.

(8)
     
  Az előirányzatokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság beilleszti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe a létszámterv céljaira általa szükségesnek tekintett előirányzatokat és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét, majd az általános költségvetést az EUMSZ 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszti az ügynökségnek az előirányzatokra vonatkozó kimutatása és az általános költségvetésre terhelendő támogatás közötti bármely különbség feltüntetésével és magyarázatával együtt.”

| d) | A (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(10)
     
  A költségvetést az igazgatási tanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését az éves munkaprogrammal együtt adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.”.


  [Mód. 76] |
| --- | --- |

d)

A (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)
     
  A költségvetést az igazgatási tanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Az ügynökség költségvetését az éves munkaprogrammal együtt adott esetben ennek megfelelően ki kell igazítani.”.

| (7) | A 22. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az igazgatási tanács rendszeresen és legalább ötévente független külső értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról
  , értékelve annak megfelelőségét, eredményességét és költséghatékonyságát
  . A Bizottság az ügynökség számára hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amelyet e vizsgálat szempontjából fontosnak tekint. [Mód. 77]



  (2)
     
  Az értékelés az ügynökség és munkamódszerei hasznosságát, megfelelőségét, valamint az elért hozzáadott értékét és hatékonyságát méri fel. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekelt felek véleményét európai és tagállami szinten egyaránt. Ki kell térni az ügynökség feladatainak módosításával illetve kiterjesztésével kapcsolatos felmerülő esetleges igényre, illetve arra, hogy amennyiben szerepe feleslegessé válik, tevékenységét megszüntethetik.”


  [Mód. 78] |
| --- | --- |

(7)

A 22. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az igazgatási tanács rendszeresen és legalább ötévente független külső értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról
  , értékelve annak megfelelőségét, eredményességét és költséghatékonyságát
  . A Bizottság az ügynökség számára hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amelyet e vizsgálat szempontjából fontosnak tekint. [Mód. 77]

(2)
     
  Az értékelés az ügynökség és munkamódszerei hasznosságát, megfelelőségét, valamint az elért hozzáadott értékét és hatékonyságát méri fel. Az értékelés során figyelembe kell venni az érdekelt felek véleményét európai és tagállami szinten egyaránt. Ki kell térni az ügynökség feladatainak módosításával illetve kiterjesztésével kapcsolatos felmerülő esetleges igényre, illetve arra, hogy amennyiben szerepe feleslegessé válik, tevékenységét megszüntethetik.”

| (7a) | A következő cikkek kerülnek beillesztésre:



  „22a. cikk


  Megvalósíthatósági tanulmány



  ... (30) -ig a Bizottság költséghatékonysági elemzést tartalmazó megvalósíthatósági tanulmányt terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a nemzeti parti őrségek összehangolásának rendszeréről.




  A jelentést adott esetben jogalkotási javaslat kíséri. [Mód. 79]


  22b. cikk


  Jelentés az elért eredményekről



  ... (31) -ig a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben ismerteti, hogy az ügynökség hogyan teljesítette az e rendelet által rárótt további kötelezettségeket, valamint azt, hogy szükség van-e a rendeletben foglalt célok és feladatok további kiterjesztésére. Ez a jelentés különösen a következőket foglalja magában:










  a) | az ügynökség és a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésekről szóló párizsi egyetértési megállapodás nagyobb mértékű bevonása révén megvalósuló hatékonyságnövekedés elemzése; |
| --- | --- | --- |

(7a)

A következő cikkek kerülnek beillesztésre:

„22a. cikk

Megvalósíthatósági tanulmány

... (30) -ig a Bizottság költséghatékonysági elemzést tartalmazó megvalósíthatósági tanulmányt terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a nemzeti parti őrségek összehangolásának rendszeréről.

A jelentést adott esetben jogalkotási javaslat kíséri. [Mód. 79]

22b. cikk

Jelentés az elért eredményekről

... (31) -ig a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben ismerteti, hogy az ügynökség hogyan teljesítette az e rendelet által rárótt további kötelezettségeket, valamint azt, hogy szükség van-e a rendeletben foglalt célok és feladatok további kiterjesztésére. Ez a jelentés különösen a következőket foglalja magában:

a)

az ügynökség és a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésekről szóló párizsi egyetértési megállapodás nagyobb mértékű bevonása révén megvalósuló hatékonyságnövekedés elemzése;

| b) | tájékoztatás arról, hogy a tagállamok milyen hatékonyan és következetesen hajtják végre a 2005/35/EK irányelvet, és részletes statisztikai információk az alkalmazott szankciókról. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatás arról, hogy a tagállamok milyen hatékonyan és következetesen hajtják végre a 2005/35/EK irányelvet, és részletes statisztikai információk az alkalmazott szankciókról.

A jelentést adott esetben jogalkotási javaslat kíséri..

| (8) | A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „23. cikk



  Bizottság



  (1)   A Bizottságot a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 3. cikke által létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti

  felhatalmazzák, hogy a 23a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ügynökségnek a 3. cikk (1) bekezdése értelmében hivatkozott ellenőrzések elvégzésére vonatkozó operatív munkamódszerei tekintetében
  . [Mód. 81]


  (2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre is figyelemmel..
  [Mód. 82] |
| --- | --- |

(8)

A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottságot a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) 3. cikke által létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti

  felhatalmazzák, hogy a 23a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ügynökségnek a 3. cikk (1) bekezdése értelmében hivatkozott ellenőrzések elvégzésére vonatkozó operatív munkamódszerei tekintetében
  . [Mód. 81]

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre is figyelemmel..

| (8a) | A következő cikk kerül beillesztésre:



  „23a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása



  (1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.




  (2)
     
  A Bizottság a [hatálybalépés időpontja] követő ötéves időtartamra felhatalmazást kap a 23. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.




  (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 23. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (5)
     
  A 23. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő[két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Ezen időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére két hónappal meghosszabbítható.”.


  [Mód. 83] |
| --- | --- |

(8a)

A következő cikk kerül beillesztésre:

„23a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)
     
  A Bizottság a [hatálybalépés időpontja] követő ötéves időtartamra felhatalmazást kap a 23. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 23. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  A 23. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő[két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Ezen időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére két hónappal meghosszabbítható.”.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban a Szerződéseknek megfelelően.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 68. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2011. december 15-i álláspontja.

2

(3)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

3

(4)  HL L 332., 2000.12.28., 1. o.

4

(5)  

  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

5

HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv),
  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

6

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv),

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  

  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

8

HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(9)  

  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

9

HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(10)  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

10

(11)  
  HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

11

HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

(12)  
  HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

12

HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

(13)  HL L 129, 2004.4.29., 6. o.

13

(14)  


  HL L 310., 2005.11.25., 28. o.

14

HL L 310., 2005.11.25., 28. o.

(15)  

  HL L 310., 2005.11.25., 28. o.

15

HL L 310., 2005.11.25., 28. o.

(16)  

  HL L 131., 2009.5.28., 47. o.

16

HL L 131., 2009.5.28., 47. o.

(17)  

  HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

17

HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

(18)  
  HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

18

HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

(19)  HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

19

(20)  
  HL L 131., 2009.5.28., 114. o.

20

HL L 131., 2009.5.28., 114. o.

(21)  HL L 131., 2009.5.28., 114. o.

21

(22)  
  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

22

HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

(23)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

23

(24)  
  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

24

HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

(25)  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

25

(26)  
  HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

26

HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

(27)  HL L 323., 2008.12.3., 33. o.”

27

(28)  
  HL L 394., 2006.12.30., 1. o.

28

HL L 394., 2006.12.30., 1. o.

(29)  HL L 394., 2006.12.30., 1. o.”

29

(30)

30

| (+) | E rendelet hatálybalépésétől számított egy év. |
| --- | --- |

(+)

(+

E rendelet hatálybalépésétől számított egy év.

(31)

31

| (++) | E rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül.
  ” |
| --- | --- |

(++)

(++

E rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül.

(32)  
  HL L 324., 2002.11.29., 1. o
  .”

32

HL L 324., 2002.11.29., 1. o

---

| 14.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 168/195 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 168/195

---

2011. december 15., csütörtökAz Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség

P7_TA(2011)0586

Az Európai Parlament 2011. december 15-i állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a kétoldalú textilkereskedelmi megállapodás lejártára tekintettel a megállapodás rendelkezéseinek a kétoldalú textilkereskedelemre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

2013/C 168 E/47

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (16384/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (16384/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 207. cikkével összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontjával és 207. cikkével összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0097/2011),

| — | tekintettel az Üzbegisztánról szóló 2007. november 15-i (1), 2006. október 26-i (2), 2005. október 27-i (3) és 2005. június 9-i (4), az EU és Üzbegisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról (PEM) szóló 1999. március 12-i (5), „A szociálpolitika külső dimenziója, a munkaügyi és szociális normák előmozdítása és az európai vállalatok szociális felelőssége” című, 2011. június 8-i (6), és „Az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i (7) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Üzbegisztánról szóló 2007. november 15-i (1), 2006. október 26-i (2), 2005. október 27-i (3) és 2005. június 9-i (4), az EU és Üzbegisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról (PEM) szóló 1999. március 12-i (5), „A szociálpolitika külső dimenziója, a munkaügyi és szociális normák előmozdítása és az európai vállalatok szociális felelőssége” című, 2011. június 8-i (6), és „Az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i (7) állásfoglalására,

| — | tekintettel az EGK és Üzbegisztán között létrejött, a textiltermékek kereskedeleméről szóló megállapodásra (8) és bizonyos harmadik országokkal (beleértve Üzbegisztánt) megkötött, textiltermékek kereskedelemére vonatkozó megállapodásokról szóló, 2000. december 4-i 2000/804/EK tanácsi határozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EGK és Üzbegisztán között létrejött, a textiltermékek kereskedeleméről szóló megállapodásra (8) és bizonyos harmadik országokkal (beleértve Üzbegisztánt) megkötött, textiltermékek kereskedelemére vonatkozó megállapodásokról szóló, 2000. december 4-i 2000/804/EK tanácsi határozatra (9),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra (10) és különösen annak 16. cikkére, amely kimondja, hogy „E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1995. december 4-én parafáltak és ideiglenesen 1996. január 1. óta alkalmaznak.” |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra (10) és különösen annak 16. cikkére, amely kimondja, hogy „E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1995. december 4-én parafáltak és ideiglenesen 1996. január 1. óta alkalmaznak.”

| — | tekintettel a Tanács Üzbegisztánról szóló következtetéseire, például a 2010. október 25-i (11), a 2009. október 27-i (12), a 2008. december 16-i (13), a 2008. október 27-i (14), a 2008. október 13-i (15), a 2008. április 29-i (16) következtetésekre, amelyekben a Tanács az emberi jogok, a demokratizálódás és a jogállamiság üzbegisztáni helyzetével kapcsolatos aggályait fejezte ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Üzbegisztánról szóló következtetéseire, például a 2010. október 25-i (11), a 2009. október 27-i (12), a 2008. december 16-i (13), a 2008. október 27-i (14), a 2008. október 13-i (15), a 2008. április 29-i (16) következtetésekre, amelyekben a Tanács az emberi jogok, a demokratizálódás és a jogállamiság üzbegisztáni helyzetével kapcsolatos aggályait fejezte ki,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának záró észrevételeire (2005 (17) és 2010 (18)), az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának záró észrevételeire (2006) (19), a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó bizottság záró észrevételeire (2010) (20), az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának záró észrevételeire (2006) (21), az Emberi Jogi Tanács egyetemes időszaki felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoportjának Üzbegisztánról szóló jelentésére (2009) (22), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet konferenciabizottságának a szabványok alkalmazásáról szóló jelentésére (2010) (23), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szakértői bizottságának a gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló egyezményével kapcsolatos egyezmények és ajánlások alkalmazásáról szóló jelentésére (2010 (24) és 2011 (25)), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szakértői bizottságának „Egyezmény a kényszermunka eltörléséről” című dokumentummal kapcsolatos egyezmények és ajánlások alkalmazásáról szóló jelentésére (2010 (26) és 2011 (27)), amelyek aggodalmukat fejezik ki a gyermekmunka további alkalmazása miatt Üzbegisztánban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának záró észrevételeire (2005 (17) és 2010 (18)), az ENSZ Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottságának záró észrevételeire (2006) (19), a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó bizottság záró észrevételeire (2010) (20), az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának záró észrevételeire (2006) (21), az Emberi Jogi Tanács egyetemes időszaki felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoportjának Üzbegisztánról szóló jelentésére (2009) (22), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet konferenciabizottságának a szabványok alkalmazásáról szóló jelentésére (2010) (23), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szakértői bizottságának a gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló egyezményével kapcsolatos egyezmények és ajánlások alkalmazásáról szóló jelentésére (2010 (24) és 2011 (25)), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szakértői bizottságának „Egyezmény a kényszermunka eltörléséről” című dokumentummal kapcsolatos egyezmények és ajánlások alkalmazásáról szóló jelentésére (2010 (26) és 2011 (27)), amelyek aggodalmukat fejezik ki a gyermekmunka további alkalmazása miatt Üzbegisztánban,

| — | tekintettel a „Tisztességes munka mindenki számára: Az Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tisztességes munka mindenki számára: Az Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című bizottsági közleményre (COM(2006)0249),

| — | tekintettel a Bizottság „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című közleményére (COM(2008)0055), illetve az Európai Bizottság a gyermekmunka elleni küzdelemről szóló munkadokumentumára (SEC(2010)0037), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című közleményére (COM(2008)0055), illetve az Európai Bizottság a gyermekmunka elleni küzdelemről szóló munkadokumentumára (SEC(2010)0037),

| — | tekintettel a Tanács gyermekmunkáról szóló 2010. június 14-i következtetéseire és felhívására, amelyben arra „kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza a gyermekmunka és -kereskedelem legrosszabb formáit, és 2011 vége előtt tegyen jelentést azokról, figyelembe véve a nemzetközi tapasztalatokat és az illetékes nemzetközi szervezetek álláspontját” (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács gyermekmunkáról szóló 2010. június 14-i következtetéseire és felhívására, amelyben arra „kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza a gyermekmunka és -kereskedelem legrosszabb formáit, és 2011 vége előtt tegyen jelentést azokról, figyelembe véve a nemzetközi tapasztalatokat és az illetékes nemzetközi szervezetek álláspontját” (28),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeire, különösen a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 1973. évi 138. sz. (29) és a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali lépésekről szóló 1999. évi 182. sz. (30) egyezményre, amelyeket Üzbegisztánban 2009-ben, illetve 2008-ban ratifikáltak, és amelyeket egy nemzeti cselekvési terv elfogadása követett Üzbegisztánban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeire, különösen a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 1973. évi 138. sz. (29) és a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali lépésekről szóló 1999. évi 182. sz. (30) egyezményre, amelyeket Üzbegisztánban 2009-ben, illetve 2008-ban ratifikáltak, és amelyeket egy nemzeti cselekvési terv elfogadása követett Üzbegisztánban,

| — | tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendelet (31) (GSP-rendelet) 15. cikkére, illetve az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0241), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendelet (31) (GSP-rendelet) 15. cikkére, illetve az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0241),

| — | tekintettel számos nem kormányzati szervezet (32) és szakszervezet (33) az üzbegisztáni GSP-kedvezmények kivizsgálására irányuló kérelmeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel számos nem kormányzati szervezet (32) és szakszervezet (33) az üzbegisztáni GSP-kedvezmények kivizsgálására irányuló kérelmeire,

| — | tekintettel a Közép-Ázsia DCI Indikatív Program 2011-2013 elnevezésű programra (34), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-Ázsia DCI Indikatív Program 2011-2013 elnevezésű programra (34),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság időközi jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0427/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság időközi jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0427/2011),

| A. | mivel a textilre nem vonatkozik a partnerségi és együttműködési megállapodás, hanem e helyett egy 2005-ig hatályos kétoldalú egyezmény szabályozta, ami jogbizonytalanságot idézett elő az uniós exportőrök számára, ugyanis Üzbegisztán (nem lévén a WTO tagja) szabadon emelheti a behozatali vámtarifákat, míg az EU a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét alkalmazza (a vámtarifák terén) a világ valamennyi országával szemben, |
| --- | --- |

A.

mivel a textilre nem vonatkozik a partnerségi és együttműködési megállapodás, hanem e helyett egy 2005-ig hatályos kétoldalú egyezmény szabályozta, ami jogbizonytalanságot idézett elő az uniós exportőrök számára, ugyanis Üzbegisztán (nem lévén a WTO tagja) szabadon emelheti a behozatali vámtarifákat, míg az EU a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét alkalmazza (a vámtarifák terén) a világ valamennyi országával szemben,

| B. | mivel a szóban forgó jegyzőkönyv célja, hogy a textilre is vonatkozzon a partnerségi és együttműködési megállapodás, ami azt jelentené, hogy mindkét fél a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét alkalmazza egymással szemben, és ezáltal az EU textilexportőrei számára megszűnik a jogbizonytalanság, |
| --- | --- |

B.

mivel a szóban forgó jegyzőkönyv célja, hogy a textilre is vonatkozzon a partnerségi és együttműködési megállapodás, ami azt jelentené, hogy mindkét fél a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét alkalmazza egymással szemben, és ezáltal az EU textilexportőrei számára megszűnik a jogbizonytalanság,

| C. | mivel az EU több országgal már korábban partnerségi és együttműködési megállapodások kötésével orvosolta ezt a jogbizonytalanságot (pl. Azerbajdzsánnal 2007-ben és Kazahsztánnal 2008-ban), |
| --- | --- |

C.

mivel az EU több országgal már korábban partnerségi és együttműködési megállapodások kötésével orvosolta ezt a jogbizonytalanságot (pl. Azerbajdzsánnal 2007-ben és Kazahsztánnal 2008-ban),

| D. | mivel az Üzbegisztánnal kötött a partnerségi és együttműködési megállapodás 2. cikke megállapítja, hogy „A demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása, különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a „Párizsi Charta egy Új Európáért” című okmányban meghatározottak szerint, valamint a piacgazdaság elvei, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányaiban megfogalmazottakat, a felek bel- és külpolitikájának, valamint a partnerség és e megállapodás lényeges alkotóelemeit képezik”, |
| --- | --- |

D.

mivel az Üzbegisztánnal kötött a partnerségi és együttműködési megállapodás 2. cikke megállapítja, hogy „A demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása, különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a „Párizsi Charta egy Új Európáért” című okmányban meghatározottak szerint, valamint a piacgazdaság elvei, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányaiban megfogalmazottakat, a felek bel- és külpolitikájának, valamint a partnerség és e megállapodás lényeges alkotóelemeit képezik”,

| E. | mivel a Tanács 2010. október 25-én kijelentette, hogy „komoly kétségei vannak az emberi jogok, a demokratizálódás és a jogállamiság általános üzbegisztáni helyzete miatt”, |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács 2010. október 25-én kijelentette, hogy „komoly kétségei vannak az emberi jogok, a demokratizálódás és a jogállamiság általános üzbegisztáni helyzete miatt”,

| F. | mivel az üzbég kormány jelenleg fontos lépéseket tesz a demokrácia elérése érdekében, |
| --- | --- |

F.

mivel az üzbég kormány jelenleg fontos lépéseket tesz a demokrácia elérése érdekében,

| G. | mivel az üzbég kormány a 2011. április 7-i taskenti Európai Unió–Közép-Ázsia miniszteri ülés jegyzőkönyvében foglaltakkal ellentétesen cselekszik, amely szerint „a felek emlékeztetnek, hogy az erős civil társadalom fejlesztése szerves része a demokratikus fejlődésnek”, |
| --- | --- |

G.

mivel az üzbég kormány a 2011. április 7-i taskenti Európai Unió–Közép-Ázsia miniszteri ülés jegyzőkönyvében foglaltakkal ellentétesen cselekszik, amely szerint „a felek emlékeztetnek, hogy az erős civil társadalom fejlesztése szerves része a demokratikus fejlődésnek”,

| H. | mivel Üzbegisztán egy állami kezekben lévő mezőgazdasági rendszert örökölt, amit nagyjából változatlan formában meg is tartott, míg a régió más országai, mint például Kazahsztán és kisebb mértékben Tádzsikisztán, modernizálják mezőgazdaságukat és problémáik megoldására törekednek (35); mivel egy valódi, gépesítéssel egybekötött agrárreform jelentősen hozzájárulhatna a gyermekkényszermunka és a vízpazarlás csökkentéséhez, valamint jövedelmezőbbé tenné a termelést, |
| --- | --- |

H.

mivel Üzbegisztán egy állami kezekben lévő mezőgazdasági rendszert örökölt, amit nagyjából változatlan formában meg is tartott, míg a régió más országai, mint például Kazahsztán és kisebb mértékben Tádzsikisztán, modernizálják mezőgazdaságukat és problémáik megoldására törekednek (35); mivel egy valódi, gépesítéssel egybekötött agrárreform jelentősen hozzájárulhatna a gyermekkényszermunka és a vízpazarlás csökkentéséhez, valamint jövedelmezőbbé tenné a termelést,

| I. | mivel az üzbég gazdálkodók hivatalosan ugyan önállónak számítanak, mégis a kormánytól bérlik földjeiket, vásárolják a trágyát és meghatározott kvótákat kell teljesíteniük, míg a kormány rögzített áron vásárolja meg a gyapotot és jelentős bevétele származik annak sokkal magasabb áron történő értékesítéséből a világpiacon, |
| --- | --- |

I.

mivel az üzbég gazdálkodók hivatalosan ugyan önállónak számítanak, mégis a kormánytól bérlik földjeiket, vásárolják a trágyát és meghatározott kvótákat kell teljesíteniük, míg a kormány rögzített áron vásárolja meg a gyapotot és jelentős bevétele származik annak sokkal magasabb áron történő értékesítéséből a világpiacon,

| J. | mivel a Tanács elnöksége a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek címzett 2011. júniusi uniós nyilatkozatában emlékeztetett a „jól dokumentált állításokra és az ENSZ-szervek, az UNICEF, az alkalmazottakat és munkavállalókat képviselő szervezetek és a nem kormányzati szervezetek széleskörű egyetértésére, miszerint az üzbég kormány a gyermekkényszermunka megszüntetésére irányuló jogi kötelezettségvállalásai ellenére a gyakorlatban még mindig évről-évre 0,5–1,5 millió iskoláskorú gyermek vesz részt a veszélyes gyapotszedésben évente akár három hónapon keresztül”, |
| --- | --- |

J.

mivel a Tanács elnöksége a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek címzett 2011. júniusi uniós nyilatkozatában emlékeztetett a „jól dokumentált állításokra és az ENSZ-szervek, az UNICEF, az alkalmazottakat és munkavállalókat képviselő szervezetek és a nem kormányzati szervezetek széleskörű egyetértésére, miszerint az üzbég kormány a gyermekkényszermunka megszüntetésére irányuló jogi kötelezettségvállalásai ellenére a gyakorlatban még mindig évről-évre 0,5–1,5 millió iskoláskorú gyermek vesz részt a veszélyes gyapotszedésben évente akár három hónapon keresztül”,

| K. | mivel az iskolák őszi betakarítási időszakban való bezárása akadályozza az oktatást, |
| --- | --- |

K.

mivel az iskolák őszi betakarítási időszakban való bezárása akadályozza az oktatást,

| L. | mivel a gyermekek, tanáraik és szüleik engedetlenségért felelősségre vonhatóak; |
| --- | --- |

L.

mivel a gyermekek, tanáraik és szüleik engedetlenségért felelősségre vonhatóak;

| M. | mivel az üzbég kormány kijelentette, hogy „a nagyobb gyermekek hagyományosan segítenek a családi üzletben” és hogy „a széles körben elterjedt mezőgazdasági kényszermunkára vonatkozó állítások alaptalanok” (36), |
| --- | --- |

M.

mivel az üzbég kormány kijelentette, hogy „a nagyobb gyermekek hagyományosan segítenek a családi üzletben” és hogy „a széles körben elterjedt mezőgazdasági kényszermunkára vonatkozó állítások alaptalanok” (36),

| N. | mivel független nemzetközi megfigyelők bizonyítékot szereztek arra, hogy a kényszermunka és különösen a gyermekkényszermunka rendszeresen és szervezetten alkalmazott gyakorlat, amely a tanárokra és a családra gyakorolt nyomással, valamint rendőri és biztonsági erők bevonásával jár, |
| --- | --- |

N.

mivel független nemzetközi megfigyelők bizonyítékot szereztek arra, hogy a kényszermunka és különösen a gyermekkényszermunka rendszeresen és szervezetten alkalmazott gyakorlat, amely a tanárokra és a családra gyakorolt nyomással, valamint rendőri és biztonsági erők bevonásával jár,

| O. | mivel eddig az üzbég kormány megtagadta a független megfigyelő küldöttségek hozzáférését, amelyek célja, hogy fényt derítsenek a tényekre, illetve tájékozódjanak az őszi betakarítási időszak hosszáról, a diákok munkahelyi egészségügyi körülményeiről, életkorukról és az engedetlenségért járó esetleges büntetésekről, |
| --- | --- |

O.

mivel eddig az üzbég kormány megtagadta a független megfigyelő küldöttségek hozzáférését, amelyek célja, hogy fényt derítsenek a tényekre, illetve tájékozódjanak az őszi betakarítási időszak hosszáról, a diákok munkahelyi egészségügyi körülményeiről, életkorukról és az engedetlenségért járó esetleges büntetésekről,

| P. | mivel a Bizottság szerint az Üzbegisztánba irányuló uniós textil- és ruházati export az Unió teljes textil- és ruházati exportjának 0,05 %-át teszi ki, |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság szerint az Üzbegisztánba irányuló uniós textil- és ruházati export az Unió teljes textil- és ruházati exportjának 0,05 %-át teszi ki,

| Q. | mivel az EU az üzbegisztáni gyapot egyik legjelentősebb importőre – becslések szerint az elmúlt tíz évben az üzbég gyapotexport 6 (37)–23 (38) %-át importálta, |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU az üzbegisztáni gyapot egyik legjelentősebb importőre – becslések szerint az elmúlt tíz évben az üzbég gyapotexport 6 (37)–23 (38) %-át importálta,

| R. | mivel az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései szerint az EU erkölcsi kötelezettsége, hogy Üzbegisztán egyik legjelentősebb kereskedelmi partnereként és fontos gyapotimportőreként érvényesítse befolyását az üzbegisztáni gyermekmunka megszüntetése érdekében; mivel a jegyzőkönyv nem tekinthető csupán technikai jellegű megállapodásnak, amíg emberi jogokat érintő aggályok – például a gyermekmunka – merülnek fel éppen a gyapotszedéssel kapcsolatban, |
| --- | --- |

R.

mivel az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései szerint az EU erkölcsi kötelezettsége, hogy Üzbegisztán egyik legjelentősebb kereskedelmi partnereként és fontos gyapotimportőreként érvényesítse befolyását az üzbegisztáni gyermekmunka megszüntetése érdekében; mivel a jegyzőkönyv nem tekinthető csupán technikai jellegű megállapodásnak, amíg emberi jogokat érintő aggályok – például a gyermekmunka – merülnek fel éppen a gyapotszedéssel kapcsolatban,

| S. | mivel a tisztességes és nyitott nemzetközi kereskedelem egyenlő versenyfeltételeket követel meg, és az Unióba exportált termékek árát meghatározó gazdasági tényezőket nem szabad olyan gyakorlattal torzítani, amely ellentétes az emberi jogok alapvető elveivel és a gyermekek jogaival, |
| --- | --- |

S.

mivel a tisztességes és nyitott nemzetközi kereskedelem egyenlő versenyfeltételeket követel meg, és az Unióba exportált termékek árát meghatározó gazdasági tényezőket nem szabad olyan gyakorlattal torzítani, amely ellentétes az emberi jogok alapvető elveivel és a gyermekek jogaival,

| T. | mivel számos textilkereskedő – beleértve európaiakat is – döntött úgy, hogy nem fog többé gyapotot vásárolni Üzbegisztántól és ezt az elhatározását valamennyi beszállítójával tudatni fogja (39), |
| --- | --- |

T.

mivel számos textilkereskedő – beleértve európaiakat is – döntött úgy, hogy nem fog többé gyapotot vásárolni Üzbegisztántól és ezt az elhatározását valamennyi beszállítójával tudatni fogja (39),

| U. | mivel a Tanács a gyermekmunkáról szóló 2010. június 14-i következtetéseiben kijelentette, hogy teljes mértékben tudatában van az EU a gyermekmunka felszámolásában vállalt szerepének és kötelezettségeinek, |
| --- | --- |

U.

mivel a Tanács a gyermekmunkáról szóló 2010. június 14-i következtetéseiben kijelentette, hogy teljes mértékben tudatában van az EU a gyermekmunka felszámolásában vállalt szerepének és kötelezettségeinek,

| V. | mivel a Bizottság elnöke, José Manuel Barroso sürgette az üzbég elnököt, Iszlám Karimovot, hogy engedje be az ILO megfigyelő küldöttségét az országba, hogy foglalkozhassanak valamennyi a gyermekmunkával kapcsolatos még megoldásra váró problémával (40), |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság elnöke, José Manuel Barroso sürgette az üzbég elnököt, Iszlám Karimovot, hogy engedje be az ILO megfigyelő küldöttségét az országba, hogy foglalkozhassanak valamennyi a gyermekmunkával kapcsolatos még megoldásra váró problémával (40),

| W. | mivel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának keretein belül Üzbegisztánnak nyújtott uniós segítség mindeddig nem a mezőgazdasági reformra összpontosított, |
| --- | --- |

W.

mivel az EU Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiájának keretein belül Üzbegisztánnak nyújtott uniós segítség mindeddig nem a mezőgazdasági reformra összpontosított,

| X. | mivel a Bizottság szigorúan kitart amellett, hogy az ILO megfigyelő küldöttsége az egyetlen megfelelő megfigyelő szerv a GSP kedvezmények időszakos visszavonásának vizsgálatára, üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy tekintsenek el ettől a követelménytől a GSP-rendelet felülvizsgálatával kapcsolatban, |
| --- | --- |

X.

mivel a Bizottság szigorúan kitart amellett, hogy az ILO megfigyelő küldöttsége az egyetlen megfelelő megfigyelő szerv a GSP kedvezmények időszakos visszavonásának vizsgálatára, üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy tekintsenek el ettől a követelménytől a GSP-rendelet felülvizsgálatával kapcsolatban,

| Y. | mivel a víz fontos erőforrás a XXI. században, ezért megóvása prioritást kell élvezzen; mivel az üzbegisztáni gyapottermelés az Aral-tó méretének jelentős csökkenését okozta 1990 és 2008 között a gyenge környezetvédelmi előírások és a nem megfelelő öntözési infrastruktúra miatt, |
| --- | --- |

Y.

mivel a víz fontos erőforrás a XXI. században, ezért megóvása prioritást kell élvezzen; mivel az üzbegisztáni gyapottermelés az Aral-tó méretének jelentős csökkenését okozta 1990 és 2008 között a gyenge környezetvédelmi előírások és a nem megfelelő öntözési infrastruktúra miatt,

| 1. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe a következő ajánlásokat:






  i. | határozottan el kell ítélni a gyermekkényszermunka alkalmazását Üzbegisztánban; |
| --- | --- | --- |

1.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe a következő ajánlásokat:

i.

határozottan el kell ítélni a gyermekkényszermunka alkalmazását Üzbegisztánban;

| ii. | határozottan támogatni kell az ILO felhívását, amelyben arra szólítja fel az üzbég kormányt, hogy engedélyezze egy magas szintű háromoldalú megfigyelő küldöttség munkáját, amely teljesen szabadon mozoghatna, és amelynek időben hozzáférést biztosítanának valamennyi helyszínhez és lényeges szereplőhöz, beleértve a gyapotültetvényeket, hogy a küldöttség felmérje az egyezmény végrehajtását; |
| --- | --- |

ii.

határozottan támogatni kell az ILO felhívását, amelyben arra szólítja fel az üzbég kormányt, hogy engedélyezze egy magas szintű háromoldalú megfigyelő küldöttség munkáját, amely teljesen szabadon mozoghatna, és amelynek időben hozzáférést biztosítanának valamennyi helyszínhez és lényeges szereplőhöz, beleértve a gyapotültetvényeket, hogy a küldöttség felmérje az egyezmény végrehajtását;

| iii. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzetközi megfigyelők ellenőrizzék a kényszermunkával kapcsolatos fejleményeket Üzbegisztánban és a térség más országaiban; |
| --- | --- |

iii.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzetközi megfigyelők ellenőrizzék a kényszermunkával kapcsolatos fejleményeket Üzbegisztánban és a térség más országaiban;

| iv. | sürgeti, hogy Iszlam Karimov üzbég elnök engedje be az országba az ILO ellenőrző küldöttségét, hogy az megvizsgálhassa a gyermekkényszermunka gyakorlatát; |
| --- | --- |

iv.

sürgeti, hogy Iszlam Karimov üzbég elnök engedje be az országba az ILO ellenőrző küldöttségét, hogy az megvizsgálhassa a gyermekkényszermunka gyakorlatát;

| v. | sürgetni kell az üzbég kormányt, hogy engedélyezzen egy ILO ellenőrző küldöttséget, és biztosítsa a kényszermunka és a gyermekkényszermunka alkalmazásának tényleges felszámolását nemzeti, tartományi és helyi szinten; |
| --- | --- |

v.

sürgetni kell az üzbég kormányt, hogy engedélyezzen egy ILO ellenőrző küldöttséget, és biztosítsa a kényszermunka és a gyermekkényszermunka alkalmazásának tényleges felszámolását nemzeti, tartományi és helyi szinten;

| vi. | emlékezteti az üzbég hatóságokat, hogy annak ellenére, hogy az Üzbég Köztársaság alkotmányának szövege tartalmazza az emberi jogi alapelveket, és hogy Üzbegisztán aláírta és ratifikálta az emberi jogokkal, civil és politikai jogokkal, valamint a gyermekek jogaival kapcsolatos legtöbb ENSZ-egyezményt, a jogszabályoknak ezt a hivatalos együttesét még nem hajtották ténylegesen végre; |
| --- | --- |

vi.

emlékezteti az üzbég hatóságokat, hogy annak ellenére, hogy az Üzbég Köztársaság alkotmányának szövege tartalmazza az emberi jogi alapelveket, és hogy Üzbegisztán aláírta és ratifikálta az emberi jogokkal, civil és politikai jogokkal, valamint a gyermekek jogaival kapcsolatos legtöbb ENSZ-egyezményt, a jogszabályoknak ezt a hivatalos együttesét még nem hajtották ténylegesen végre;

| vii. | politikai párbeszéddel és támogatási programokkal hozzá kell járulni az üzbegisztáni mezőgazdaság piacorientált reformjához; az ágazat végső soron privatizációhoz és liberalizációhoz vezető átalakítása érdekében fel kell kínálni az EU támogatását az Üzbegisztánnal szomszédos országokban végbement reformokkal összhangban; |
| --- | --- |

vii.

politikai párbeszéddel és támogatási programokkal hozzá kell járulni az üzbegisztáni mezőgazdaság piacorientált reformjához; az ágazat végső soron privatizációhoz és liberalizációhoz vezető átalakítása érdekében fel kell kínálni az EU támogatását az Üzbegisztánnal szomszédos országokban végbement reformokkal összhangban;

| viii. | biztosítani kell, hogy a gyapottermelésben alkalmazott gyermekkényszermunka felszámolása az EU taskenti küldöttsége emberi jogi stratégiájának prioritásai közé tartozzon; ragaszkodik hozzá, hogy mindez megmutatkozzon a szakpolitikában, az ellenőrzésben, a jelentésekben, a személyi állományban és a pénzügyi segítségnyújtásban; |
| --- | --- |

viii.

biztosítani kell, hogy a gyapottermelésben alkalmazott gyermekkényszermunka felszámolása az EU taskenti küldöttsége emberi jogi stratégiájának prioritásai közé tartozzon; ragaszkodik hozzá, hogy mindez megmutatkozzon a szakpolitikában, az ellenőrzésben, a jelentésekben, a személyi állományban és a pénzügyi segítségnyújtásban;

| ix. | a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, és amennyiben szükséges, be kell nyújtania egy jogalkotási javaslatot az Európai Parlament részére egy, a gyermekkényszermunka alkalmazásával előállított termékek hatékony nyomon követését elősegítő mechanizmusról; |
| --- | --- |

ix.

a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, és amennyiben szükséges, be kell nyújtania egy jogalkotási javaslatot az Európai Parlament részére egy, a gyermekkényszermunka alkalmazásával előállított termékek hatékony nyomon követését elősegítő mechanizmusról;

| x. | támogatni kell a Parlament gyapotkereskedőknek szóló felhívását, hogy ne vásároljanak gyermekkényszermunkával előállított gyapotot Üzbegisztánból és értesítsék a vásárlókat és valamennyi beszállítójukat ezen elkötelezettségükről; |
| --- | --- |

x.

támogatni kell a Parlament gyapotkereskedőknek szóló felhívását, hogy ne vásároljanak gyermekkényszermunkával előállított gyapotot Üzbegisztánból és értesítsék a vásárlókat és valamennyi beszállítójukat ezen elkötelezettségükről;

| xi. | amennyiben az ILO megfigyelő szervei megállapítják, hogy Üzbegisztán súlyosan és rendszerszerűen megszegi kötelezettségvállalásait, úgy a Bizottságnak meg kell fontolnia egy, a GSP ideiglenes visszavonására vonatkozó vizsgálat kezdeményezését, ha minden más követelmény teljesül; valamint hangsúlyozza, hogy ezáltal a Bizottság csupán a létező uniós GSP-szabályokat juttatja érvényre, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket a szabályokat következetesen kell alkalmazni; |
| --- | --- |

xi.

amennyiben az ILO megfigyelő szervei megállapítják, hogy Üzbegisztán súlyosan és rendszerszerűen megszegi kötelezettségvállalásait, úgy a Bizottságnak meg kell fontolnia egy, a GSP ideiglenes visszavonására vonatkozó vizsgálat kezdeményezését, ha minden más követelmény teljesül; valamint hangsúlyozza, hogy ezáltal a Bizottság csupán a létező uniós GSP-szabályokat juttatja érvényre, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket a szabályokat következetesen kell alkalmazni;

| xii. | hangsúlyozza az Unió és Üzbegisztán között a partnerségi és együttműködési megállapodás és az Unió demokratikus és emberi jogi alapelvei alapján létrejövő kapcsolatok jelentőségét; ismét rámutat az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalására, hogy tovább mélyíti a kétoldalú kapcsolatokat, beleértve a kereskedelmet, valamint a demokratikus alapelvekhez, az emberi és alapvető jogokhoz, továbbá a jogállamisághoz kapcsolódó valamennyi területet is; |
| --- | --- |

xii.

hangsúlyozza az Unió és Üzbegisztán között a partnerségi és együttműködési megállapodás és az Unió demokratikus és emberi jogi alapelvei alapján létrejövő kapcsolatok jelentőségét; ismét rámutat az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalására, hogy tovább mélyíti a kétoldalú kapcsolatokat, beleértve a kereskedelmet, valamint a demokratikus alapelvekhez, az emberi és alapvető jogokhoz, továbbá a jogállamisághoz kapcsolódó valamennyi területet is;

| xiii. | a fenntartható demokratizálódási folyamat kialakítása érdekében az alulról építkező megközelítés ösztönzése és a civil társadalmi szervezetek, valamint a média támogatása révén aktívan hozzájárul Üzbegisztán népének társadalmi, gazdasági és emberi jogi helyzete javításához; |
| --- | --- |

xiii.

a fenntartható demokratizálódási folyamat kialakítása érdekében az alulról építkező megközelítés ösztönzése és a civil társadalmi szervezetek, valamint a média támogatása révén aktívan hozzájárul Üzbegisztán népének társadalmi, gazdasági és emberi jogi helyzete javításához;

| xiv. | rendszeresen továbbítani kell a Parlamentnek az üzbegisztáni helyzettel kapcsolatos lényegi információkat, különösen a gyermekkényszermunka megszüntetésére vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

xiv.

rendszeresen továbbítani kell a Parlamentnek az üzbegisztáni helyzettel kapcsolatos lényegi információkat, különösen a gyermekkényszermunka megszüntetésére vonatkozó információkat;

| 2. | megállapítja, hogy a Parlament csak akkor adja hozzájárulását, ha az üzbég hatóságok engedélyezik az ILO megfigyelőinek, hogy alapos és akadályoztatástól mentes ellenőrzést hajtsanak végre, és ennek során megerősítést nyer, hogy konkrét és jelentős eredményekkel járó reformokra került sor, melyek következtében a kényszermunka és a gyermekmunka gyakorlatának nemzeti, tartományi és helyi szinten történő tényleges eltörlése folyamatban van. |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a Parlament csak akkor adja hozzájárulását, ha az üzbég hatóságok engedélyezik az ILO megfigyelőinek, hogy alapos és akadályoztatástól mentes ellenőrzést hajtsanak végre, és ennek során megerősítést nyer, hogy konkrét és jelentős eredményekkel járó reformokra került sor, melyek következtében a kényszermunka és a gyermekmunka gyakorlatának nemzeti, tartományi és helyi szinten történő tényleges eltörlése folyamatban van.

| 3. | utasítja elnökét, hogy kérje fel a Bizottságot és a Tanácsot további tárgyalások lefolytatására. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy kérje fel a Bizottságot és a Tanácsot további tárgyalások lefolytatására.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Üzbegisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Üzbegisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 282. E, 2008.11.6., 478. o.

(2)  HL C 313. E, 2006.12.20., 466. o.

(3)  HL C 272., 2006.11.9., 456. o.

(4)  HL C 124. E, 2006.5.25., 422. o.

(5)  HL C 175. E, 1999.6.21., 432. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0260.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0434.

(8)  HL L 123., 1994.5.17., 745. o.

(9)  HL L 326., 2000.12.22., 63. o.

(10)  HL L 229.,1999.8.31., 3. o.

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/117329.pdf

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/110783.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/sport/information-center/doc/timeline/european_council_12-12-2008_conclusions_en.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/110783.pdf

(15)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/103295.pdf

(16)  http://www.eu2008.si/si/News_and_Documents/Council_Conclusions/April/0428_GAERC4.pdf

(17)  Az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala, az egyezmény rövidítése: CCPR, az Emberi Jogi Bizottság záró észrevételei: Üzbegisztán. 2005.04.26. (CCPR/CO/83/UZB. (Záró észrevételek/Megjegyzések)), http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CCPR.CO.83.UZB.En?Opendocument

(18)  ENSZ, Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmány, Distr. GeneralCCPR/C/UZB/CO/3/UZB 2010. március 25., Az Emberi Jogi Bizottság záró észrevételei: Üzbegisztán, www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/co/Uzbekistan98_AUV.doc

(19)  http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/%28Symbol%29/E.C.12.UZB.CO.1.En?Opendocument

(20)  ENSZ, A nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény, CEDAW/C/UZB/CO/4, Distr.: General, 2010. február 5., a nőkkel szembeni megkülönböztetés felszámolásáért dolgozó bizottság záró észrevételei, Üzbegisztán, (http://www2.ohchr.org/english/bodies/cedaw/docs/co/CEDAW-C-UZB-CO-4.pdf)

(21)  Az Emberi Jogi Főbiztos Hivatala, Gyermekjogi Bizottság, Záró észrevételek: Üzbegisztán. 2006.06.02. (CRC/C/UZB/CO/2.), (http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CRC.C.UZB.CO.2.En?Opendocument)

(22)  http://lib.ohchr.org/HRBodies/UPR/Documents/Session3/UZ/A_HRC_10_82_Add1_Uzbekistan_E.pdf

(23)  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, 2010. évi jelentése a szabványok alkalmazásáról, 99. ülés, Genf, 2010, (http://www.ilo.org/global/standards/applying-and-promoting-international-labour-standards/conference-committee-on-the-application-of-standards/lang–en/index.htm)

(24)  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, 99. ülés, 2010, a szakértői bizottság egyezmények és ajánlások alkalmazásáról szóló jelentése, (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf)

(25)  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, 100. ülés, 2011, a szakértői bizottság egyezmények és ajánlások alkalmazásáról szóló jelentése (ILC. 100/III/1A), (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf)

(26)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf

(27)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf

(28)  Az Európai Unió Tanácsa, A Tanács következtetései a gyermekmunkáról, A Külügyek Tanácsának 3023. ülése (Luxembourg, 2010. június 14.), (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/115180.pdf)

(29)  A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, A foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló egyezmény (Megjegyzés: hatályba lépés ideje: 1976. 06. 19.) Egyezmény: C138, Genf 1973. 06. 26. (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C138))

(30)  A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, C182 A gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló 1999. évi egyezmény, 1999. 06. 17., Genf (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C182).

(31)  HL L 211., 2008.8.6., 1. o.

(32)  Business Social Compliance Initiative, C.W.F Children Worldwide Fashion, Anti-Slavery International, Uzbek-German Forum for Human Rights and Ethical Trading Initiative.

(33)  Szakszervezetek Nemzetközi Szövetsége-ESZSZ.

(34)  Európai Bizottság, Külkapcsolatok Főigazgatósága, Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Közép-Ázsia Igazgatóság, DCI Indikatív Program 2011–2013, 54. o. (http://www.eeas.europa.eu/central_asia/docs/2010_ca_mtr_en.pdf)

(35)  What has changed? School of Oriental and African Studies, University of London, 2010. november (http://www.soas.ac.uk/cccac/centres-publications/file64329.pdf)

(36)  A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szakértői bizottságának az egyezmények és ajánlások alkalmazásáról szóló 2011. évi jelentése, 429. o. (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf)

(37)  Forrás: Az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága és

(38)  http://unctad.org/infocomm/anglais/cotton/market.htm

(39)  Nemzetközi Munkajogi Fórum, http://www.laborrights.org/stop-child-forced-labor/cotton-campaign/company-response-to-forced-child-labor-in-uzbek-cotton

(40)  Az Európai Bizottság elnökének, José Manuel Barrosónak az üzbég elnökkel, Iszlám Karimovval való találkozója után tett nyilatkozata (http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/40&type=HTML)

---