# Uradni list C 385/2017

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 385 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6015. november 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 385

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6015. november 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 385/01 | Sporočilo Komisije – Samodejno povišanje avtonomne tarifne kvote v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2015/2265 | 1 |
| 2017/C 385/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8586 – TPC/JSR/UMG/UBE/MR) (
  1
  ) | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 385/01

Sporočilo Komisije – Samodejno povišanje avtonomne tarifne kvote v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2015/2265

1

2017/C 385/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8586 – TPC/JSR/UMG/UBE/MR) (
  1
  )

1

2

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropska centralna banka |
| 2017/C 385/03 CON/2017/39 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 4. oktobra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (CON/2017/39) | 3 |
| 2017/C 385/04 CON/2017/42 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 11. oktobra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012, kar zadeva obveznost kliringa, uvedbo mirovanja obveznosti kliringa, zahteve glede poročanja, tehnike zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke, registracijo in nadzor repozitorijev sklenjenih poslov in zahteve za repozitorije sklenjenih poslov (CON/2017/42) | 10 |

III   Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

2017/C 385/03 CON/2017/39

Mnenje Evropske centralne banke z dne 4. oktobra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (CON/2017/39)

3

2017/C 385/04 CON/2017/42

Mnenje Evropske centralne banke z dne 11. oktobra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012, kar zadeva obveznost kliringa, uvedbo mirovanja obveznosti kliringa, zahteve glede poročanja, tehnike zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke, registracijo in nadzor repozitorijev sklenjenih poslov in zahteve za repozitorije sklenjenih poslov (CON/2017/42)

10

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 385/05 | Menjalni tečaji eura | 16 |
| 2017/C 385/06 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. decembra 2017(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 )) | 17 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2017/C 385/05

Menjalni tečaji eura

16

2017/C 385/06

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. decembra 2017(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 ))

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 ))

17

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 385/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8639 – Cariparma/Caricesena, Carim, Carismi) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 18 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2017/C 385/08 | Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 20 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2017/C 385/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8639 – Cariparma/Caricesena, Carim, Carismi) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

18

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2017/C 385/08

Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Samodejno povišanje avtonomne tarifne kvote v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2015/2265

(2017/C 385/01)

V skladu s členom 4 Uredbe Sveta (EU) 2015/2265 (1) se za koledarsko leto 2017 poviša obseg naslednje tarifne kvote:

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Oznaka TARIC | Opis | Letna količina kvote
  (v tonah) | Dajatev znotraj kvote | Obdobje veljavnosti kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2759 | ex 0302 51 10 | 20 | Trska (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) in ribe vrste Boreogadus saida, razen jeter in iker, sveže, ohlajene ali zamrznjene, za predelavo (2)
   (3) | 90 000 | 0 % | 1.1.2017–31.12.2017 |
| ex 0302 51 90 | 10 |
| ex 0302 59 10 | 10 |
| ex 0303 63 10 | 10 |
| ex 0303 63 30 | 10 |
| ex 0303 63 90 | 10 |
| ex 0303 69 10 | 10 |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Opis

Letna količina kvote

(v tonah)

Dajatev znotraj kvote

Obdobje veljavnosti kvote

09.2759

ex 0302 51 10

20

Trska (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) in ribe vrste Boreogadus saida, razen jeter in iker, sveže, ohlajene ali zamrznjene, za predelavo (2)
   (3)

90 000

0 %

1.1.2017–31.12.2017

ex 0302 51 90

10

ex 0302 59 10

10

ex 0303 63 10

10

ex 0303 63 30

10

ex 0303 63 90

10

ex 0303 69 10

10

---

(1)  UL L 322, 8.12.2015, str. 4.

(2)  Za tarifno kvoto veljajo pogoji iz člena 254 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(3)  Tarifna kvota ni na voljo za proizvode, ki so namenjeni izključno za enega ali več naslednjih postopkov:

| — | čiščenje, odstranjevanje drobovja, odstranjevanje repov, odstranjevanje glav, |
| --- | --- |

—

čiščenje, odstranjevanje drobovja, odstranjevanje repov, odstranjevanje glav,

| — | razsekavanje, |
| --- | --- |

—

razsekavanje,

| — | prepakiranje zamrznjenih filetov IQF (posamično hitro zamrznjeni), |
| --- | --- |

—

prepakiranje zamrznjenih filetov IQF (posamično hitro zamrznjeni),

| — | vzorčenje, sortiranje, |
| --- | --- |

—

vzorčenje, sortiranje,

| — | označevanje, |
| --- | --- |

—

označevanje,

| — | pakiranje, |
| --- | --- |

—

pakiranje,

| — | hlajenje, |
| --- | --- |

—

hlajenje,

| — | zamrzovanje, |
| --- | --- |

—

zamrzovanje,

| — | globoko zamrzovanje, |
| --- | --- |

—

globoko zamrzovanje,

| — | glaziranje, |
| --- | --- |

—

glaziranje,

| — | tajanje, |
| --- | --- |

—

tajanje,

| — | ločevanje. |
| --- | --- |

—

ločevanje.

Tarifna kvota ni na voljo za proizvode, ki so poleg tega namenjeni za tiste vrste obdelave ali postopke, ki bi sicer upravičevali uvrstitev v kvoto, če se take vrste obdelave ali postopki izvajajo na ravni prodaje na drobno ali na ravni gostinskih storitev. Znižanje uvoznih dajatev velja zgolj za proizvode, namenjene za prehrano ljudi.

Vendar je tarifna kvota na voljo za blago, ki je namenjeno za enega ali več naslednjih postopkov:

| — | rezanje na kocke, |
| --- | --- |

—

rezanje na kocke,

| — | rezanje na kolobarje, rezanje na trakove za blago pod oznakami KN 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17, |
| --- | --- |

—

rezanje na kolobarje, rezanje na trakove za blago pod oznakami KN 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17,

| — | pripravljanje filetov, |
| --- | --- |

—

pripravljanje filetov,

| — | pripravljanje bokov, |
| --- | --- |

—

pripravljanje bokov,

| — | razsekavanje zamrznjenih blokov, |
| --- | --- |

—

razsekavanje zamrznjenih blokov,

| — | cepljenje zamrznjenih blokov kompletov filetov, |
| --- | --- |

—

cepljenje zamrznjenih blokov kompletov filetov,

| — | narezovanje za blago pod oznakami KN ex 0303 66 11, 0303 66 12, 0303 66 13, 0303 66 19, 0303 89 70, 0303 89 90. |
| --- | --- |

—

narezovanje za blago pod oznakami KN ex 0303 66 11, 0303 66 12, 0303 66 13, 0303 66 19, 0303 89 70, 0303 89 90.

---

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8586 – TPC/JSR/UMG/UBE/MR)

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 385/02)

Komisija se je 10. novembra 2017 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8586. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32017M8586. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/3

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 4. oktobra 2017

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav

(CON/2017/39)

(2017/C 385/03)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je 22. avgusta 2017 in 15. septembra 2017 prejela zahtevi Sveta Evropske unije oziroma Evropskega parlamenta za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja centralnim nasprotnim strankam (CNS), in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo na: (1) temeljni nalogi Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), da opredeli in izvaja denarno politiko in podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov, v skladu s prvo in četrto alineo člena 127(2) Pogodbe; (2) nalogo ESCB, da prispeva k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema, v skladu s členom 127(5) Pogodbe ter (3) naloge, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij in so prenesene na ECB v skladu s členom 127(6) Pogodbe, v okviru omejitev iz člena 1 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (2). V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

ECB močno podpira pobudo, določeno v predlogu Komisije, da se okrepi vloga zadevnih članic ESCB kot centralnih bank, ki izdajajo valute finančnih instrumentov, katerih kliring opravljajo CNS, v postopku za nadzor CNS v Uniji in priznanje CNS iz tretjih držav. ECB močno pozdravlja in podpira predlog, da bi moral imeti Eurosistem kot centralna banka, ki izdaja euro, pomembnejšo vlogo v zvezi s CNS v Uniji in CNS iz tretjih držav. To je upravičeno zaradi tveganj, ki bi jih lahko slabo delujoča CNS ali nekatera dejanja CNS na področju upravljanja tveganj predstavljala za opravljanje temeljnih nalog Eurosistema, zlasti za opredelitev in izvajanje denarne politike Unije ter podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov. Ta tveganja bi lahko na koncu vplivala na uresničevanje poglavitnega cilja Eurosistema, da ohranja stabilnost cen, v skladu s členom 127(1) Pogodbe.

Motnje, ki prizadenejo CNS, lahko na različne načine vplivajo na poglavitni cilj Eurosistema. Take motnje lahko na primer vplivajo na likvidnostno pozicijo kreditnih institucij v euroobmočju in potencialno povzročijo motnje delovanja plačilnih sistemov v euroobmočju. To bi lahko povzročilo povečano povpraševanje po centralnobančni likvidnosti in morda otežilo izvajanje enotne denarne politike Eurosistema. Dodatno lahko take motnje poslabšajo delovanje segmentov finančnega trga, ki so ključni za transmisijo denarne politike, vključno s trgi v eurih za posle financiranja z vrednostnimi papirji in pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih.

Pričakuje se, da se bodo zaradi pomembnih sprememb na svetovni in evropski ravni povečala tveganja, ki jih CNS povzročajo za nemoteno delovanje plačilnih sistemov in izvajanje enotne denarne politike. Prvič, centralni kliring postaja vse bolj čezmejen in sistemsko pomemben. Zaradi tega je Komisija že predložila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012 in (EU) 2015/2365 (3). Drugič, izstop Združenega kraljestva iz Unije bo pomembno vplival na sposobnost Eurosistema za izvajanje nalog, ki jih ima kot centralna banka, ki izdaja euro. Nekatere CNS s sedežem v Združenem kraljestvu trenutno izvajajo kliring velikega obsega transakcij, denominiranih v eurih. Pomembna motnja, ki bi prizadela večjo CNS v Združenem kraljestvu, bi tako lahko imela resne posledice za stabilnost eura. Če za CNS v Združenem kraljestvu ne bo več veljal regulativni in nadzorni okvir za CNS v Uniji, določen v Uredbi (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bo to negativno vplivalo na sposobnost Eurosistema za spremljanje in upravljanje tveganj, ki jih povzročajo CNS v Združenem kraljestvu.

Predlagana uredba predvideva okrepljeno vlogo za Eurosistem kot centralno banko, ki izdaja euro, v okviru iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Da se Eurosistemu omogoči izvajanje te vloge, je izjemno pomembno, da ima ustrezna pooblastila po Pogodbi in Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (Statut ESCB). Zaradi tega bi bilo treba ECB s spremembo člena 22 Statuta ESCB priznati pristojnost za sprejemanje predpisov glede klirinških sistemov za finančne instrumente, zlasti CNS. Prenos regulativnih pooblastil na ECB ne posega v člen 12.1 Statuta ESCB, ki določa, da „kolikor je možno in ustrezno ter brez poseganja v določbe tega člena naloži ECB nacionalnim centralnim bankam (NCB) opravljanje poslov, ki so sestavni del nalog ESCB“. To vključuje naloge Eurosistema kot centralne banke, ki izdaja euro. ECB je zato 22. junija 2017 sprejela Priporočilo ECB/2017/18 Evropske centralne banke (5).

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani ECB.

Posebne pripombe

1.   Pravila glasovanja v kolegijih nadzornikov

| 1.1 | ECB je v zvezi s kolegiji že izpostavila, da bi v primeru, kadar ECB ali NCB v kolegiju zastopa centralne banke Eurosistema, ki skupaj tvorijo „centralno banko, ki izdaja“ euro, in kadar ECB izvaja bonitetni nadzor kreditnih institucij, ki so pomembni klirinški člani CNS, vsaka od teh dveh funkcij morala imeti svoj glas. Istočasno je ECB tudi poudarila, da sta ti dve funkciji ločeni, kakor se kaže v pravni in operativni ločenosti med vlogo ECB na področju denarne politike in njeno vlogo na področju bonitetnega nadzora (6). ECB tako močno pozdravlja dejstvo, da predlagana uredba obravnava to vprašanje in zagotavlja, da ima vsaka od teh dveh funkcij svoj glas. |
| --- | --- |

1.1

ECB je v zvezi s kolegiji že izpostavila, da bi v primeru, kadar ECB ali NCB v kolegiju zastopa centralne banke Eurosistema, ki skupaj tvorijo „centralno banko, ki izdaja“ euro, in kadar ECB izvaja bonitetni nadzor kreditnih institucij, ki so pomembni klirinški člani CNS, vsaka od teh dveh funkcij morala imeti svoj glas. Istočasno je ECB tudi poudarila, da sta ti dve funkciji ločeni, kakor se kaže v pravni in operativni ločenosti med vlogo ECB na področju denarne politike in njeno vlogo na področju bonitetnega nadzora (6). ECB tako močno pozdravlja dejstvo, da predlagana uredba obravnava to vprašanje in zagotavlja, da ima vsaka od teh dveh funkcij svoj glas.

| 1.2 | Zato ECB pozdravlja določbe predlagane uredbe, ki spreminjajo ustrezne določbe Uredbe (EU) št. 648/2012. Prvič, člen 18(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 se spreminja tako, da bo določal, da kolegij med drugim sestavljajo (a) stalni člani izvršnega odbora za CNS; (b) pristojni organi, odgovorni za nadzor klirinških članov CNS, ki imajo sedež v treh državah članicah s skupno največjimi prispevki v jamstveni sklad CNS, po potrebi vključno z ECB v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (7), ter (c) centralne banke, ki izdajajo najpomembnejše valute Unije za finančne instrumente, pri katerih se opravi kliring. Drugič, člen 19(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 se spreminja tako, da bo določal, da ima ECB, kadar je članica kolegija v skladu z različnimi točkami člena 18(2) iste uredbe, največ dva glasova v kolegijih, v katerih je do vključno 12 članov, in največ tri glasove v kolegijih, v katerih je več kot 12 članov (8). |
| --- | --- |

1.2

Zato ECB pozdravlja določbe predlagane uredbe, ki spreminjajo ustrezne določbe Uredbe (EU) št. 648/2012. Prvič, člen 18(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 se spreminja tako, da bo določal, da kolegij med drugim sestavljajo (a) stalni člani izvršnega odbora za CNS; (b) pristojni organi, odgovorni za nadzor klirinških članov CNS, ki imajo sedež v treh državah članicah s skupno največjimi prispevki v jamstveni sklad CNS, po potrebi vključno z ECB v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (7), ter (c) centralne banke, ki izdajajo najpomembnejše valute Unije za finančne instrumente, pri katerih se opravi kliring. Drugič, člen 19(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 se spreminja tako, da bo določal, da ima ECB, kadar je članica kolegija v skladu z različnimi točkami člena 18(2) iste uredbe, največ dva glasova v kolegijih, v katerih je do vključno 12 članov, in največ tri glasove v kolegijih, v katerih je več kot 12 članov (8).

2.   Zahteva za pridobitev soglasja centralne banke izdajateljice glede nekaterih osnutkov sklepov oziroma odločitev

| 2.1 | Predlagana uredba zahteva, da pristojni organi pred sprejetjem vsakega sklepa oziroma odločitve v zvezi z izdajo in odvzemom dovoljenja, širitvijo storitev ter bonitetnimi zahtevami, ki se nanašajo na kontrole likvidnostnega tveganja, zahteve glede zavarovanja s premoženjem, poravnavo in odobritev dogovora o interoperabilnosti, predložijo osnutke takih sklepov oziroma odločitev v zvezi s CNS v Uniji zadevnim centralnim bankam izdajateljicam (9). Pristojni organi morajo pridobiti soglasje centralne banke izdajateljice za kateri koli vidik teh sklepov oziroma odločitev, ki se nanaša na izvajanje njenih nalog na področju denarne politike. Kadar centralna banka izdajateljica predlaga spremembe, lahko pristojni organ sprejme samo sklep oziroma odločitev, kakor je bila spremenjena, in če centralna banka izdajateljica poda ugovor osnutku sklepa oziroma odločitve, je pristojni organ ne sme sprejeti. Predlagana uredba prav tako zahteva, da Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v zvezi s priznanimi CNS stopnje 2 iz tretjih držav pred sprejetjem kakršnega koli sklepa, ki se nanaša na kontrole likvidnostnega tveganja, zahteve glede zavarovanja s premoženjem, poravnavo, odobritev dogovora o interoperabilnosti in zahteve po kritju, predloži osnutek sklepa centralni banki izdajateljici (10). Prav tako mora ESMA pridobiti soglasje centralne banke izdajateljice glede vseh vidikov navedenih sklepov v zvezi z izvajanjem njenih nalog na področju denarne politike. Če centralna banka izdajateljica predlaga spremembe, lahko ESMA sprejme sklep šele po spremembah in če centralna banka izdajateljica ugovarja osnutku sklepa, ESMA tega sklepa ne sme sprejeti. ECB močno pozdravlja vlogo centralnih bank izdajateljic, predvideno v predlagani uredbi, ki bo članicam ESCB omogočila, da bodo tehtno in učinkovito udeležene pri odločanju o zadevah, ki so neposredno pomembne za izpolnjevanje temeljnih nalog ESCB na podlagi Pogodb in za doseganje njegovega poglavitnega cilja, da ohranja stabilnosti cen. ECB ima v zvezi s tem več pripomb. |
| --- | --- |

2.1

Predlagana uredba zahteva, da pristojni organi pred sprejetjem vsakega sklepa oziroma odločitve v zvezi z izdajo in odvzemom dovoljenja, širitvijo storitev ter bonitetnimi zahtevami, ki se nanašajo na kontrole likvidnostnega tveganja, zahteve glede zavarovanja s premoženjem, poravnavo in odobritev dogovora o interoperabilnosti, predložijo osnutke takih sklepov oziroma odločitev v zvezi s CNS v Uniji zadevnim centralnim bankam izdajateljicam (9). Pristojni organi morajo pridobiti soglasje centralne banke izdajateljice za kateri koli vidik teh sklepov oziroma odločitev, ki se nanaša na izvajanje njenih nalog na področju denarne politike. Kadar centralna banka izdajateljica predlaga spremembe, lahko pristojni organ sprejme samo sklep oziroma odločitev, kakor je bila spremenjena, in če centralna banka izdajateljica poda ugovor osnutku sklepa oziroma odločitve, je pristojni organ ne sme sprejeti. Predlagana uredba prav tako zahteva, da Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v zvezi s priznanimi CNS stopnje 2 iz tretjih držav pred sprejetjem kakršnega koli sklepa, ki se nanaša na kontrole likvidnostnega tveganja, zahteve glede zavarovanja s premoženjem, poravnavo, odobritev dogovora o interoperabilnosti in zahteve po kritju, predloži osnutek sklepa centralni banki izdajateljici (10). Prav tako mora ESMA pridobiti soglasje centralne banke izdajateljice glede vseh vidikov navedenih sklepov v zvezi z izvajanjem njenih nalog na področju denarne politike. Če centralna banka izdajateljica predlaga spremembe, lahko ESMA sprejme sklep šele po spremembah in če centralna banka izdajateljica ugovarja osnutku sklepa, ESMA tega sklepa ne sme sprejeti. ECB močno pozdravlja vlogo centralnih bank izdajateljic, predvideno v predlagani uredbi, ki bo članicam ESCB omogočila, da bodo tehtno in učinkovito udeležene pri odločanju o zadevah, ki so neposredno pomembne za izpolnjevanje temeljnih nalog ESCB na podlagi Pogodb in za doseganje njegovega poglavitnega cilja, da ohranja stabilnosti cen. ECB ima v zvezi s tem več pripomb.

| 2.2 | Prvič, kjer predlagana uredba pojasnjuje, da je treba pridobiti soglasje centralnih bank izdajateljic „za kateri koli vidik teh sklepov oziroma odločitev, ki se nanaša na izvajanje njihovih nalog na področju denarne politike“, bi bilo treba poudariti, da je namen tega besedila razjasniti okvir denarne politike, v katerem centralna banka izdajateljica opravlja svojo vlogo, in namen te vloge. Enako velja v zvezi z določbo, da morajo CNS stopnje 2 iz tretjih držav izpolnjevati vse zahteve centralnih bank izdajateljic, „povezane z izvajanjem njihovih nalog na področju denarne politike“ (11). To besedilo je treba brati v povezavi z uvodno izjavo 7 predlagane uredbe. Poudariti je treba, da namen tega besedila ni to, da se pristojnim organom ali organu ESMA podeli diskrecijska pravica za odločanje o tem, ali je treba v zvezi z določenimi osnutki pridobiti soglasje centralne banke izdajateljice, kot tudi ne o tem, ali se bodo upoštevale predlagane spremembe ali ugovori centralne banke izdajateljice k osnutku sklepa oziroma odločitve. V tej zvezi je treba opozoriti, da ima Eurosistem široko diskrecijsko pravico pri opredelitvi in izvajanju denarne politike. To je priznalo Sodišče Evropske unije (12) in je nujno za zagotovitev neodvisnosti ECB in NCB v skladu s členom 130 Pogodbe. Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba v predlagani uredbi dodati novo uvodno izjavo, ki bo upoštevala ta vidik. |
| --- | --- |

2.2

Prvič, kjer predlagana uredba pojasnjuje, da je treba pridobiti soglasje centralnih bank izdajateljic „za kateri koli vidik teh sklepov oziroma odločitev, ki se nanaša na izvajanje njihovih nalog na področju denarne politike“, bi bilo treba poudariti, da je namen tega besedila razjasniti okvir denarne politike, v katerem centralna banka izdajateljica opravlja svojo vlogo, in namen te vloge. Enako velja v zvezi z določbo, da morajo CNS stopnje 2 iz tretjih držav izpolnjevati vse zahteve centralnih bank izdajateljic, „povezane z izvajanjem njihovih nalog na področju denarne politike“ (11). To besedilo je treba brati v povezavi z uvodno izjavo 7 predlagane uredbe. Poudariti je treba, da namen tega besedila ni to, da se pristojnim organom ali organu ESMA podeli diskrecijska pravica za odločanje o tem, ali je treba v zvezi z določenimi osnutki pridobiti soglasje centralne banke izdajateljice, kot tudi ne o tem, ali se bodo upoštevale predlagane spremembe ali ugovori centralne banke izdajateljice k osnutku sklepa oziroma odločitve. V tej zvezi je treba opozoriti, da ima Eurosistem široko diskrecijsko pravico pri opredelitvi in izvajanju denarne politike. To je priznalo Sodišče Evropske unije (12) in je nujno za zagotovitev neodvisnosti ECB in NCB v skladu s členom 130 Pogodbe. Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba v predlagani uredbi dodati novo uvodno izjavo, ki bo upoštevala ta vidik.

| 2.3 | Drugič, v zvezi s tem, za katere osnutke sklepov oziroma odločitev mora centralna banka izdajateljica dati soglasje, ECB meni, da bi morala predlagana uredba zagotoviti vključenost centralne banke izdajateljice v zvezi z nekaterimi dodatnimi ključnimi vidiki upravljanja tveganj CNS. ECB meni, da bi bilo treba v zvezi s CNS v Uniji in CNS iz tretjih držav zahtevati soglasje centralne banke izdajateljice tudi glede osnutkov sklepov oziroma odločitev, ki se nanašajo na zahteve po kritju za CNS (člen 41). To je pomembno za centralno banko izdajateljico zaradi ključnih povezav med upravljanjem likvidnostnega tveganja, ki je v središču pozornosti centralne banke izdajateljice, in postopki za zagotavljanje kritij, ki jih uporablja CNS. Na primer, ureditve glede pobiranja kritij čez dan znatno vplivajo na sposobnost CNS, da pridobi sredstva za izpolnitev svojih likvidnostnih potreb ob zapadlosti. Postopki za zagotavljanje kritij, vključno s pravili glede prilagoditve stopenj kritja v izjemnih razmerah na trgu, imajo lahko tudi pomembne posledice v smislu procikličnosti: če se ne upravljajo primerno, lahko povzročijo resen likvidnostni pritisk na klirinške člane in potencialno zmanjšajo sposobnost centralne banke izdajateljice, da izvaja svoje cilje denarne politike.
  Poleg tega bi bilo treba v predlagani uredbi določiti, da se za sklepe oziroma odločitve v zvezi s pregledom modelov, testiranjem izjemnih situacij in testiranjem za nazaj za potrditev modelov in parametrov, ki jih sprejme CNS za izračun zahtev po kritju, prispevkov v jamstveni sklad, zahtev glede zavarovanja in drugih ukrepov za obvladovanje tveganja, v skladu s členom 49 Uredbe (EU) št. 648/2012, zahteva soglasje centralne banke izdajateljice. To je pomembno za centralno banko izdajateljico, saj imajo lahko sklepi oziroma odločitve iz člena 49 neposredne posledice za skladnost CNS s postopkovnimi in vsebinskimi zahtevami po Uredbi (EU) št. 648/2012, v zvezi s katerimi mora sicer centralna banka izdajateljica dati soglasje. Na primer, sprememba metodologije CNS za testiranje izjemnih situacij, po kateri CNS preverja ustreznost svojih zahtev glede zavarovanja, bi neposredno vplivala na izpolnjevanje obveznosti CNS v zvezi z zavarovanjem iz člena 46 Uredbe (EU) št. 648/2012.
  V ločenem tehničnem delovnem dokumentu v zvezi s tem mnenjem ECB navaja konkretne predloge sprememb besedila v zvezi z vrstami sklepov oziroma odločitev, za katere bi bilo treba zahtevati soglasje centralne banke izdajateljice. |
| --- | --- |

2.3

Drugič, v zvezi s tem, za katere osnutke sklepov oziroma odločitev mora centralna banka izdajateljica dati soglasje, ECB meni, da bi morala predlagana uredba zagotoviti vključenost centralne banke izdajateljice v zvezi z nekaterimi dodatnimi ključnimi vidiki upravljanja tveganj CNS. ECB meni, da bi bilo treba v zvezi s CNS v Uniji in CNS iz tretjih držav zahtevati soglasje centralne banke izdajateljice tudi glede osnutkov sklepov oziroma odločitev, ki se nanašajo na zahteve po kritju za CNS (člen 41). To je pomembno za centralno banko izdajateljico zaradi ključnih povezav med upravljanjem likvidnostnega tveganja, ki je v središču pozornosti centralne banke izdajateljice, in postopki za zagotavljanje kritij, ki jih uporablja CNS. Na primer, ureditve glede pobiranja kritij čez dan znatno vplivajo na sposobnost CNS, da pridobi sredstva za izpolnitev svojih likvidnostnih potreb ob zapadlosti. Postopki za zagotavljanje kritij, vključno s pravili glede prilagoditve stopenj kritja v izjemnih razmerah na trgu, imajo lahko tudi pomembne posledice v smislu procikličnosti: če se ne upravljajo primerno, lahko povzročijo resen likvidnostni pritisk na klirinške člane in potencialno zmanjšajo sposobnost centralne banke izdajateljice, da izvaja svoje cilje denarne politike.

Poleg tega bi bilo treba v predlagani uredbi določiti, da se za sklepe oziroma odločitve v zvezi s pregledom modelov, testiranjem izjemnih situacij in testiranjem za nazaj za potrditev modelov in parametrov, ki jih sprejme CNS za izračun zahtev po kritju, prispevkov v jamstveni sklad, zahtev glede zavarovanja in drugih ukrepov za obvladovanje tveganja, v skladu s členom 49 Uredbe (EU) št. 648/2012, zahteva soglasje centralne banke izdajateljice. To je pomembno za centralno banko izdajateljico, saj imajo lahko sklepi oziroma odločitve iz člena 49 neposredne posledice za skladnost CNS s postopkovnimi in vsebinskimi zahtevami po Uredbi (EU) št. 648/2012, v zvezi s katerimi mora sicer centralna banka izdajateljica dati soglasje. Na primer, sprememba metodologije CNS za testiranje izjemnih situacij, po kateri CNS preverja ustreznost svojih zahtev glede zavarovanja, bi neposredno vplivala na izpolnjevanje obveznosti CNS v zvezi z zavarovanjem iz člena 46 Uredbe (EU) št. 648/2012.

V ločenem tehničnem delovnem dokumentu v zvezi s tem mnenjem ECB navaja konkretne predloge sprememb besedila v zvezi z vrstami sklepov oziroma odločitev, za katere bi bilo treba zahtevati soglasje centralne banke izdajateljice.

| 2.4 | Tretjič, ECB ugotavlja, da imajo pristojni organi določeno stopnjo proste presoje, ali je za spremembe, ki jih predlaga CNS, potrebna odločitev iz člena 15 Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s širitvijo dejavnosti in storitev, ki niso zajete v začetnem dovoljenju, ali odločitev iz člena 49 v zvezi s pregledom modelov, testiranjem izjemnih situacij in testiranjem za nazaj. Če pristojni organ meni, da spremembe, ki jih predlaga CNS, ne pomenijo razširitve poslovanja na „dodatne storitve ali dejavnosti“ ali niso „bistvene spremembe“ modelov in parametrov, za te spremembe ni potrebna odločitev iz člena 15 oziroma člena 49. Organ ESMA je za razvoj skupne kulture Unije na področju nadzora in zagotovitev dosledne nadzorniške prakse nedavno objavil mnenje (13) o skupnih kazalnikih za dodatne produkte in storitve iz člena 15 in za bistvene spremembe iz člena 49. ECB meni, da bo upoštevanje meril, določenih v mnenju ESMA, nujno za zagotavljanje, da se bo soglasje zadevnih centralnih bank izdajateljic zahtevalo v vseh primerih, kadar je tako soglasje potrebno. ECB tako predlaga, da smernice glede razlage teh členov, ki jih zagotovi ESMA, postanejo zavezujoče. Zato bi jih moral organ ESMA pripraviti kot osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih potem sprejme Komisija v obliki delegiranega akta. Za ta namen ECB daje konkretne predloge sprememb besedila v ločenem tehničnem delovnem dokumentu v zvezi s tem mnenjem. |
| --- | --- |

2.4

Tretjič, ECB ugotavlja, da imajo pristojni organi določeno stopnjo proste presoje, ali je za spremembe, ki jih predlaga CNS, potrebna odločitev iz člena 15 Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s širitvijo dejavnosti in storitev, ki niso zajete v začetnem dovoljenju, ali odločitev iz člena 49 v zvezi s pregledom modelov, testiranjem izjemnih situacij in testiranjem za nazaj. Če pristojni organ meni, da spremembe, ki jih predlaga CNS, ne pomenijo razširitve poslovanja na „dodatne storitve ali dejavnosti“ ali niso „bistvene spremembe“ modelov in parametrov, za te spremembe ni potrebna odločitev iz člena 15 oziroma člena 49. Organ ESMA je za razvoj skupne kulture Unije na področju nadzora in zagotovitev dosledne nadzorniške prakse nedavno objavil mnenje (13) o skupnih kazalnikih za dodatne produkte in storitve iz člena 15 in za bistvene spremembe iz člena 49. ECB meni, da bo upoštevanje meril, določenih v mnenju ESMA, nujno za zagotavljanje, da se bo soglasje zadevnih centralnih bank izdajateljic zahtevalo v vseh primerih, kadar je tako soglasje potrebno. ECB tako predlaga, da smernice glede razlage teh členov, ki jih zagotovi ESMA, postanejo zavezujoče. Zato bi jih moral organ ESMA pripraviti kot osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki jih potem sprejme Komisija v obliki delegiranega akta. Za ta namen ECB daje konkretne predloge sprememb besedila v ločenem tehničnem delovnem dokumentu v zvezi s tem mnenjem.

3.   Pregled in ocena

| 3.1 | Predlagana uredba spreminja člen 21 Uredbe (EU) št. 648/2012, tako da bo določal, da pristojni organi v sodelovanju z organom ESMA pregledajo ureditve, strategije, postopke in mehanizme, ki jih izvajajo CNS za zagotovitev skladnosti z Uredbo (EU) št. 648/2012, in ocenijo tveganja, ki so jim ali bi jim lahko bile CNS izpostavljene. Spremenjeni člen 21 tudi določa, da se v CNS izvajajo inšpekcijski pregledi na kraju samem in da se k sodelovanju pri njih povabi uslužbence ESMA. Poleg tega mora pristojni organ organu ESMA predložiti vse informacije, ki jih je prejel od CNS, in od ustrezne CNS zahtevati vse informacije, ki jih zahteva ESMA in ki jih pristojni organ ne more zagotoviti. |
| --- | --- |

3.1

Predlagana uredba spreminja člen 21 Uredbe (EU) št. 648/2012, tako da bo določal, da pristojni organi v sodelovanju z organom ESMA pregledajo ureditve, strategije, postopke in mehanizme, ki jih izvajajo CNS za zagotovitev skladnosti z Uredbo (EU) št. 648/2012, in ocenijo tveganja, ki so jim ali bi jim lahko bile CNS izpostavljene. Spremenjeni člen 21 tudi določa, da se v CNS izvajajo inšpekcijski pregledi na kraju samem in da se k sodelovanju pri njih povabi uslužbence ESMA. Poleg tega mora pristojni organ organu ESMA predložiti vse informacije, ki jih je prejel od CNS, in od ustrezne CNS zahtevati vse informacije, ki jih zahteva ESMA in ki jih pristojni organ ne more zagotoviti.

| 3.2 | Glavni namen postopka pregleda in ocenjevanja, kakor se spreminja s predlagano uredbo, je zagotoviti, da CNS stalno izpolnjujejo zahteve Uredbe (EU) št. 648/2012. ECB meni, da bi bilo posvetovanje s centralno banko izdajateljico v postopku pregleda in ocenjevanja, kadar pristojni organ oceni, da je to potrebno za zagotovitev, da lahko centralna banka izdajateljica izpolni svojo vlogo po predlagani uredbi, pomembna dopolnitev zahtev iz člena 21a(2). Možnost prispevati k pregledu, ki ga opravljajo pristojni organi v sodelovanju z ESMA, bi centralni banki izdajateljici omogočila zagotavljanje, da zaradi CNS ne nastajajo tveganja za izpolnitev temeljnih nalog Eurosistema po Pogodbah in za doseganje njegovega poglavitnega cilja, da ohranja stabilnost cen. |
| --- | --- |

3.2

Glavni namen postopka pregleda in ocenjevanja, kakor se spreminja s predlagano uredbo, je zagotoviti, da CNS stalno izpolnjujejo zahteve Uredbe (EU) št. 648/2012. ECB meni, da bi bilo posvetovanje s centralno banko izdajateljico v postopku pregleda in ocenjevanja, kadar pristojni organ oceni, da je to potrebno za zagotovitev, da lahko centralna banka izdajateljica izpolni svojo vlogo po predlagani uredbi, pomembna dopolnitev zahtev iz člena 21a(2). Možnost prispevati k pregledu, ki ga opravljajo pristojni organi v sodelovanju z ESMA, bi centralni banki izdajateljici omogočila zagotavljanje, da zaradi CNS ne nastajajo tveganja za izpolnitev temeljnih nalog Eurosistema po Pogodbah in za doseganje njegovega poglavitnega cilja, da ohranja stabilnost cen.

| 3.3 | V ločenem tehničnem delovnem dokumentu v zvezi s tem mnenjem ECB daje konkretne predloge sprememb besedila v zvezi s posvetovanjem s centralno banko izdajateljico v postopku pregleda in ocenjevanja iz člena 21. |
| --- | --- |

3.3

V ločenem tehničnem delovnem dokumentu v zvezi s tem mnenjem ECB daje konkretne predloge sprememb besedila v zvezi s posvetovanjem s centralno banko izdajateljico v postopku pregleda in ocenjevanja iz člena 21.

4.   Svetovalna vloga ECB glede osnutkov delegiranih in izvedbenih aktov

| 4.1 | Opozoriti je treba, da se osnutki delegiranih in izvedbenih aktov Komisije štejejo za „predlagane akte Unije“ oziroma „osnutke aktov Unije“ v smislu členov 127(4) in 282(5) Pogodbe. Tako delegirani kot izvedbeni akti pomenijo pravne akte Unije. Z ECB bi se bilo treba pravočasno posvetovati glede vseh osnutkov aktov Unije, vključno z osnutki delegiranih in izvedbenih aktov, ki spadajo na področja iz pristojnosti ECB. Obveznost posvetovanja z ECB je Sodišče Evropske unije v zadevi Komisija proti ECB
   (14) pojasnilo s sklicevanjem na funkcije in strokovno znanje ECB. Glede na to, da so varne in učinkovite infrastrukture finančnega trga, zlasti klirinški sistemi za finančne instrumente, bistvene za izpolnjevanje temeljnih nalog ESCB v skladu s členom 127(2) Pogodbe in za uresničevanje njegovega poglavitnega cilja, da ohranja stabilnost cen, v skladu s členom 127(1) Pogodbe, bi se bilo treba z ECB posvetovati glede delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Obveznost posvetovanja z ECB sicer izhaja neposredno iz Pogodbe, vendar bi bilo treba zaradi zagotavljanja jasnosti to zahtevo izraziti tudi v uvodni izjavi predlagane uredbe. Glede na pomembnost delegiranih in izvedbenih aktov kot dela razvoja zakonodaje Unije o finančnih storitvah bo ECB svojo svetovalno vlogo v zadevah iz svoje pristojnosti izvrševala ob polnem upoštevanju časovnega okvira za sprejetje teh aktov in potrebe po zagotovitvi nemotenega sprejetja izvedbene zakonodaje (15). |
| --- | --- |

4.1

Opozoriti je treba, da se osnutki delegiranih in izvedbenih aktov Komisije štejejo za „predlagane akte Unije“ oziroma „osnutke aktov Unije“ v smislu členov 127(4) in 282(5) Pogodbe. Tako delegirani kot izvedbeni akti pomenijo pravne akte Unije. Z ECB bi se bilo treba pravočasno posvetovati glede vseh osnutkov aktov Unije, vključno z osnutki delegiranih in izvedbenih aktov, ki spadajo na področja iz pristojnosti ECB. Obveznost posvetovanja z ECB je Sodišče Evropske unije v zadevi Komisija proti ECB
   (14) pojasnilo s sklicevanjem na funkcije in strokovno znanje ECB. Glede na to, da so varne in učinkovite infrastrukture finančnega trga, zlasti klirinški sistemi za finančne instrumente, bistvene za izpolnjevanje temeljnih nalog ESCB v skladu s členom 127(2) Pogodbe in za uresničevanje njegovega poglavitnega cilja, da ohranja stabilnost cen, v skladu s členom 127(1) Pogodbe, bi se bilo treba z ECB posvetovati glede delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Obveznost posvetovanja z ECB sicer izhaja neposredno iz Pogodbe, vendar bi bilo treba zaradi zagotavljanja jasnosti to zahtevo izraziti tudi v uvodni izjavi predlagane uredbe. Glede na pomembnost delegiranih in izvedbenih aktov kot dela razvoja zakonodaje Unije o finančnih storitvah bo ECB svojo svetovalno vlogo v zadevah iz svoje pristojnosti izvrševala ob polnem upoštevanju časovnega okvira za sprejetje teh aktov in potrebe po zagotovitvi nemotenega sprejetja izvedbene zakonodaje (15).

| 4.2 | Poleg tega, da se opravi posvetovanje z ECB, bi bilo v zvezi s številnimi elementi predlagane uredbe še posebej koristno, da se pri pripravi osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, delegiranih in izvedbenih aktov v zgodnji fazi vključijo tudi ustrezne članice ESCB, in to bi bilo treba posebej predvideti. |
| --- | --- |

4.2

Poleg tega, da se opravi posvetovanje z ECB, bi bilo v zvezi s številnimi elementi predlagane uredbe še posebej koristno, da se pri pripravi osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, delegiranih in izvedbenih aktov v zgodnji fazi vključijo tudi ustrezne članice ESCB, in to bi bilo treba posebej predvideti.

| 4.3 | Prvič, več določb predlagane uredbe se nanaša na vlogo centralne banke izdajateljice. Kakor je navedeno v odstavku 2, te vključujejo primere, ko se za nekatere sklepe oziroma odločitve, ki jih sprejmejo pristojni organi ali ESMA, zahteva soglasje centralne banke izdajateljice. Poleg tega gre za primere, ko mora centralna banka izdajateljica organu ESMA posredovati pisno potrditev, da CNS stopnje 2 iz tretje države izpolnjuje vse zahteve te centralne banke izdajateljice (16), in ko ESMA v soglasju z ustrezno centralno banko izdajateljico sklene, da je CNS zelo sistemsko pomembna (17). Da se določi, katera centralna banka izdajateljica bi morala sodelovati, vsebuje predlagana uredba sklicevanja na člen 18(2)(h) Uredbe (EU) št. 648/2012, ki določa, da kolegij sestavljajo „centralne banke, ki izdajajo najpomembnejše valute Unije za finančne instrumente, pri katerih se opravi kliring“. Komisija je pooblaščena, da na podlagi osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, sprejme delegirani akt, ki določa pogoje, pod katerimi se bodo valute Unije iz člena 18(2)(h) štele za najpomembnejše. V skladu s tem je Komisija leta 2013 sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 876/2013 (18), ki jo bo zdaj morda treba pregledati in posodobiti, da se zagotovi ustrezno sodelovanje centralnih bank, ki izdajajo valute držav članic zunaj euroobmočja, ob upoštevanju vpliva, ki bi ga lahko imele motnje v delovanju CNS na te valute. Zato bi moral organ ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB. Poleg tega bi morali delegirani akt sprejeti šele po uradnem posvetovanju z ECB. ECB predlaga, da se zaradi pravne varnosti sklicevanje na člen 18(2)(h) Uredbe (EU) št. 648/2012 uvede tudi v določbe predlagane uredbe, ki se nanašajo samo na „ustrezno centralno banko izdajateljico“ ali „zadevno centralno banko izdajateljico“. |
| --- | --- |

4.3

Prvič, več določb predlagane uredbe se nanaša na vlogo centralne banke izdajateljice. Kakor je navedeno v odstavku 2, te vključujejo primere, ko se za nekatere sklepe oziroma odločitve, ki jih sprejmejo pristojni organi ali ESMA, zahteva soglasje centralne banke izdajateljice. Poleg tega gre za primere, ko mora centralna banka izdajateljica organu ESMA posredovati pisno potrditev, da CNS stopnje 2 iz tretje države izpolnjuje vse zahteve te centralne banke izdajateljice (16), in ko ESMA v soglasju z ustrezno centralno banko izdajateljico sklene, da je CNS zelo sistemsko pomembna (17). Da se določi, katera centralna banka izdajateljica bi morala sodelovati, vsebuje predlagana uredba sklicevanja na člen 18(2)(h) Uredbe (EU) št. 648/2012, ki določa, da kolegij sestavljajo „centralne banke, ki izdajajo najpomembnejše valute Unije za finančne instrumente, pri katerih se opravi kliring“. Komisija je pooblaščena, da na podlagi osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, sprejme delegirani akt, ki določa pogoje, pod katerimi se bodo valute Unije iz člena 18(2)(h) štele za najpomembnejše. V skladu s tem je Komisija leta 2013 sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 876/2013 (18), ki jo bo zdaj morda treba pregledati in posodobiti, da se zagotovi ustrezno sodelovanje centralnih bank, ki izdajajo valute držav članic zunaj euroobmočja, ob upoštevanju vpliva, ki bi ga lahko imele motnje v delovanju CNS na te valute. Zato bi moral organ ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB. Poleg tega bi morali delegirani akt sprejeti šele po uradnem posvetovanju z ECB. ECB predlaga, da se zaradi pravne varnosti sklicevanje na člen 18(2)(h) Uredbe (EU) št. 648/2012 uvede tudi v določbe predlagane uredbe, ki se nanašajo samo na „ustrezno centralno banko izdajateljico“ ali „zadevno centralno banko izdajateljico“.

| 4.4 | Drugič, s predlagano uredbo se uvaja nov člen 25(2a), v skladu s katerim ESMA določi, ali je CNS iz tretje države sistemsko pomembna oziroma ali bi lahko postala sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic (CNS stopnje 2). Ta člen vsebuje merila, ki jih mora ESMA upoštevati pri določanju, in določa, da Komisija sprejme delegirani akt za podrobnejšo opredelitev teh meril. Da se zagotovi primerno sodelovanje centralnih bank izdajateljic pri določitvi ustreznih meril, bi morala Komisija pri pripravi tega delegiranega akta tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB. |
| --- | --- |

4.4

Drugič, s predlagano uredbo se uvaja nov člen 25(2a), v skladu s katerim ESMA določi, ali je CNS iz tretje države sistemsko pomembna oziroma ali bi lahko postala sistemsko pomembna za finančno stabilnost Unije ali ene ali več njenih držav članic (CNS stopnje 2). Ta člen vsebuje merila, ki jih mora ESMA upoštevati pri določanju, in določa, da Komisija sprejme delegirani akt za podrobnejšo opredelitev teh meril. Da se zagotovi primerno sodelovanje centralnih bank izdajateljic pri določitvi ustreznih meril, bi morala Komisija pri pripravi tega delegiranega akta tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB.

5.   CNS iz tretjih držav, ki so zelo sistemsko pomembne

S predlagano uredbo se uvaja nov člen 25(2c), ki določa, da lahko ESMA „v soglasju“ z ustreznimi centralnimi bankami izdajateljicami sklene, da je CNS tako sistemsko pomembna, da ne bi smela biti priznana. ECB razume, da „v soglasju“ pomeni, da ESMA brez predhodne odobritve ustrezne centralne banke izdajateljice ne sme priporočiti, da Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem potrjuje, da ta CNS ne bi smela biti priznana.

6.   Sodelovanje in izmenjava informacij med izvršnim odborom za CNS in kolegiji nadzornikov

ECB ugotavlja, da izvršni odbor za CNS ne vključuje vseh članov kolegijev nadzornikov in ne vključuje Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB). Kolegija nadzornikov ne sestavljajo samo pristojni organi, ki nadzorujejo CNS, temveč tudi nadzorniki subjektov, na katere bi lahko vplivale dejavnosti te CNS, zlasti izbranih klirinških članov, mest trgovanja, interoperabilnih CNS in centralnih depotnih družb. ESRB je odgovoren za makrobonitetni nadzor nad finančnim sistemom v Uniji. Zaradi zagotavljanja, da imajo ESRB in člani kolegija nadzornikov, ki niso tudi člani izvršnega odbora za CNS, vse informacije, potrebne za opravljanje svojih nalog, je nujno, da obstaja obveznost izmenjave informacij med izvršnim odborom za CNS ter ESRB in drugimi člani kolegija nadzornikov, ki niso člani izvršnega odbora za CNS. Informacije, ki se izmenjajo z ESRB in kolegijem nadzornikov, bi morale biti popolne in vključevati tiste informacije, s katerimi razpolaga izvršni odbor za CNS, ki jih ESRB in člani kolegija nadzornikov potrebujejo za opravljanje svojih nalog. Informacije v zvezi s CNS iz tretjih držav bi bilo treba prav tako izmenjati z ESRB in zadevnimi pristojnimi organi, navedenimi v členu 25(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, kadar je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

7.   ECB kot član odbora nadzornikov ESMA brez glasovalnih pravic

ECB ugotavlja, da predlagana uredba spreminja Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (19) tako, da med člane odbora nadzornikov ESMA brez glasovalne pravice uvršča vodjo in direktorja izvršnega odbora za CNS (20). ECB močno pozdravlja to ureditev, ki zagotavlja, da se v smernicah, priporočilih in drugih praktičnih instrumentih in orodjih za konvergenco, ki jih razvije odbor nadzornikov ESMA, upoštevata vidik in strokovno znanje vodje in direktorjev izvršnega odbora za CNS. Vendar ECB meni, da je bistveno, da se tudi ECB uvrsti med člane odbora nadzornikov ESMA brez glasovalne pravice, da se zagotovi učinkovito sodelovanje, usklajevanje in izmenjava informacij med centralnimi bankami in nadzornimi organi ter zagotovi, da se v smernicah, priporočilih in drugih praktičnih instrumentih in orodjih za konvergenco, ki jih razvije odbor nadzornikov ESMA, upoštevata vidik in strokovno znanje ECB (21). To ni pomembno samo v zvezi s CNS, ampak tudi v zvezi z drugimi udeleženci na finančnem trgu, vključno s centralnimi nasprotnimi strankami in repozitoriji sklenjenih poslov. ECB zato priporoča, da se tudi njo uvrsti med člane odbora nadzornikov ESMA brez glasovalne pravice.

8.   Povezava s predlagano uredbo o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank

ECB v celoti podpira oceno Komisije v obrazložitvenem memorandumu k predlogu, da bo treba prilagoditve in izboljšave nadzora ustrezno upoštevati tudi v predlagani uredbi o okviru za sanacijo in reševanje CNS. ECB se strinja, da bodo morda potrebne specifične spremembe, da se bo upoštevala nova vloga izvršnih odborov za CNS v kolegijih na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012 in posledično v kolegijih za reševanje. Po mnenju ECB bi bilo smiselno spodbujati skladnost in učinkovito interakcijo načrtov sanacije in reševanja za vse CNS ter nadzirati in zmanjševati njihove skupne učinke na tveganja za finančno stabilnost v Uniji. ECB podpira to, da med dokončnim oblikovanjem predlagane uredbe Komisija, Svet in Evropski parlament proučijo morebitno vlogo izvršnega odbora za CNS v tej zvezi (22).

V Frankfurtu na Majni, 4. oktobra 2017

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2017) 331 final.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

2

(3)  COM(2016) 856 final.

3

(4)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

4

(5)  Priporočilo ECB/2017/18 z dne 22. junija 2017 za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi člena 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (UL C 212, 1.7.2017, str. 14).

5

(6)  Glej odstavek 2.1.2 Mnenja CON/2017/38 Evropske centralne banke z dne 20. septembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012 in (EU) 2015/2365, še ni objavljeno v Uradnem listu. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. Glej tudi odziv ECB na posvetovanje Komisije o pregledu uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR) z dne 2. septembra 2015, dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Glej člen 2(3) predlagane uredbe.

7

(8)  Glej člen 2(4) predlagane uredbe.

8

(9)  S členom 2(7) predlagane uredbe se dodaja nov člen 21a(2).

9

(10)  S členom 2(10) predlagane uredbe se dodaja nov člen 25b(2).

10

(11)  S členom 2(9) predlagane uredbe se uvaja nov člen 25(2b)(b).

11

(12)  Točka 68 sodbe v zadevi Gauweiler in drugi, C-62/14, ECLI:EU:C:2015:400, in točka 68 sodbe v zadevi Accorinti in drugi proti ECB, T-79/13, ECLI:EU:T:2015:756.

12

Gauweiler in drugi

Accorinti in drugi proti ECB

(13)  Mnenje ESMA z dne 15. novembra 2016 o skupnih kazalnikih za nove produkte in storitve iz člena 15 in za bistvene spremembe iz člena 49 uredbe EMIR (ESMA/2016/1574), dostopno na spletni strani organa ESMA na naslovu www.esma.europa.eu.

13

(14)  Komisija proti ECB, C-11/00, ECLI:EU:C:2003:395, zlasti točki 110 in 111. Sodišče je v točki 110 pojasnilo, da je obveznost posvetovanja z ECB namenjena „predvsem zagotovitvi, da avtor tak akt sprejme šele, ko je mnenje izrazil organ, ki je zaradi posebnih pooblastil, ki jih izvaja v Skupnostnem okviru na zadevnem področju, in zaradi svoje visoke ravni strokovnosti še posebej primeren za koristno prispevanje k predvidenemu postopku sprejetja“.

14

Komisija proti ECB

(15)  Glej odstavek 2 Mnenja CON/2015/10, odstavek 2 Mnenja CON/2012/77, odstavek 4 Mnenja CON/2012/5, odstavek 8 Mnenja CON/2011/44 in odstavek 4 Mnenja CON/2011/42.

15

(16)  S členom 2(9) predlagane uredbe se uvaja nov člen 25(2b)(b).

16

(17)  S členom 2(9) predlagane uredbe se uvaja nov člen 25(2c).

17

(18)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 876/2013 z dne 28. maja 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi o kolegijih za centralne nasprotne stranke (UL L 244, 13.9.2013, str. 19).

18

(19)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

19

(20)  S členom 1(4) predlagane uredbe se v členu 40(1) Uredbe (EU) št. 1095/2010 dodaja nova točka (f).

20

(21)  Glej Mnenje CON/2010/5. Glej tudi prispevek ECB k posvetovanju Evropske Komisije o delovanju Evropskih nadzornih organov, objavljen 7. julija 2017, dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Glej odstavek 1.4 Mnenja CON/2017/38.

22

---

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/10

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 11. oktobra 2017

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012, kar zadeva obveznost kliringa, uvedbo mirovanja obveznosti kliringa, zahteve glede poročanja, tehnike zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke, registracijo in nadzor repozitorijev sklenjenih poslov in zahteve za repozitorije sklenjenih poslov

(CON/2017/42)

(2017/C 385/04)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je 6. in 9. junija 2017 prejela zahtevi Sveta Evropske unije oziroma Evropskega parlamenta za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012, kar zadeva obveznost kliringa, uvedbo mirovanja obveznosti kliringa, zahteve glede poročanja, tehnike zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek centralne nasprotne stranke, registracijo in nadzor repozitorijev sklenjenih poslov in zahteve za repozitorije sklenjenih poslov (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo na temeljne naloge Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), da opredeli in izvaja denarno politiko in podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov, v skladu s prvo in četrto alineo člena 127(2) Pogodbe, na prispevek ESCB k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, kakor je navedeno v členu 127(5) Pogodbe, ter na posebne naloge, ki so prenesene na ECB in se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij, kakor je navedeno v členu 127(6) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

ECB na splošno podpira pobudo Komisije, da uvede več ciljno usmerjenih sprememb Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2) z namenom poenostaviti veljavna pravila in odpraviti nesorazmerne obremenitve.

Posebne pripombe

1.   Izvzetje poslov centralnih bank

| 1.1 | Člen 1(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 izvzema iz obveznosti poročanja članice ESCB, ne pa njihovih nasprotnih strank. Zato mora v primeru, kadar je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih sklenjena s članico ESCB, njena nasprotna stranka o podrobnostih posla poročati v repozitorij sklenjenih poslov. V tej zvezi je treba opozoriti, da so ustrezni posli centralnih bank izvzeti iz poročanja v skladu z Uredbo (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Poleg tega so posli centralnih bank v zvezi z izvajanjem denarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost izvzeti iz razkritja v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

1.1

Člen 1(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 izvzema iz obveznosti poročanja članice ESCB, ne pa njihovih nasprotnih strank. Zato mora v primeru, kadar je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih sklenjena s članico ESCB, njena nasprotna stranka o podrobnostih posla poročati v repozitorij sklenjenih poslov. V tej zvezi je treba opozoriti, da so ustrezni posli centralnih bank izvzeti iz poročanja v skladu z Uredbo (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Poleg tega so posli centralnih bank v zvezi z izvajanjem denarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost izvzeti iz razkritja v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| 1.2 | ECB ima pomisleke glede tveganj, ki bi se lahko pojavila, če bi informacije, ki izvirajo iz poslov izvajanja politike ESCB, kljub ureditvi zaupnosti, ki jo uporabljajo nasprotne stranke, postale javne in bi udeleženci na trgu lahko identificirali posle nacionalnih centralnih bank (NCB) ESCB. To bi namreč lahko negativno vplivalo na izvajanje nalog NCB v zvezi s temi posli centralnih bank, zlasti na področju poslov denarne politike ali deviznih poslov, kjer je potrebna zaupnost (6). Zahteva, da morajo nasprotne stranke članic ESCB poročati vse podatke o svojih poslih v repozitorije sklenjenih poslov, nehote vzpostavlja obveznost posrednega poročanja o poslih centralnih bank, s čimer zmanjšuje učinkovitost izvzetja, ki velja za članice ESCB. Zato je pomembno, da se poslovne knjige članic ESCB zaščitijo in da ostane signaliziranje na podlagi poslov centralnih bank učinkovito (7). |
| --- | --- |

1.2

ECB ima pomisleke glede tveganj, ki bi se lahko pojavila, če bi informacije, ki izvirajo iz poslov izvajanja politike ESCB, kljub ureditvi zaupnosti, ki jo uporabljajo nasprotne stranke, postale javne in bi udeleženci na trgu lahko identificirali posle nacionalnih centralnih bank (NCB) ESCB. To bi namreč lahko negativno vplivalo na izvajanje nalog NCB v zvezi s temi posli centralnih bank, zlasti na področju poslov denarne politike ali deviznih poslov, kjer je potrebna zaupnost (6). Zahteva, da morajo nasprotne stranke članic ESCB poročati vse podatke o svojih poslih v repozitorije sklenjenih poslov, nehote vzpostavlja obveznost posrednega poročanja o poslih centralnih bank, s čimer zmanjšuje učinkovitost izvzetja, ki velja za članice ESCB. Zato je pomembno, da se poslovne knjige članic ESCB zaščitijo in da ostane signaliziranje na podlagi poslov centralnih bank učinkovito (7).

| 1.3 | ECB zato meni, da je za zagotovitev, da bodo NCB še naprej učinkovito izvajale svoje statutarne naloge, pomembno, da se posli centralnih bank v celoti izvzamejo iz zahtev glede poročanja. |
| --- | --- |

1.3

ECB zato meni, da je za zagotovitev, da bodo NCB še naprej učinkovito izvajale svoje statutarne naloge, pomembno, da se posli centralnih bank v celoti izvzamejo iz zahtev glede poročanja.

2.   Obveznost poročanja

| 2.1 | ECB v zvezi s predlagano spremembo člena 9(1) upošteva rezultate ocene učinka, ki jo je pripravila Komisija, in razume potrebo po zmanjšanju bremena poročanja za majhne nefinančne nasprotne stranke. V zvezi s tem ECB pozdravlja rešitev, ki jo predlaga Komisija, in sicer da morajo v nekaterih posebnih primerih odgovornost za poročanje prevzeti centralne nasprotne stranke (CNS), finančne nasprotne stranke, družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje in upravitelji alternativnih investicijskih skladov (8). Zdi se, da ta predlog zagotavlja ustrezno ravnotežje med zagotavljanjem popolnosti podatkov, zmanjševanjem bremena poročanja in hkrati usklajevanjem strukture obveznosti poročanja po Uredbi (EU) št. 648/2012 in Uredbi (EU) 2015/2365. |
| --- | --- |

2.1

ECB v zvezi s predlagano spremembo člena 9(1) upošteva rezultate ocene učinka, ki jo je pripravila Komisija, in razume potrebo po zmanjšanju bremena poročanja za majhne nefinančne nasprotne stranke. V zvezi s tem ECB pozdravlja rešitev, ki jo predlaga Komisija, in sicer da morajo v nekaterih posebnih primerih odgovornost za poročanje prevzeti centralne nasprotne stranke (CNS), finančne nasprotne stranke, družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje in upravitelji alternativnih investicijskih skladov (8). Zdi se, da ta predlog zagotavlja ustrezno ravnotežje med zagotavljanjem popolnosti podatkov, zmanjševanjem bremena poročanja in hkrati usklajevanjem strukture obveznosti poročanja po Uredbi (EU) št. 648/2012 in Uredbi (EU) 2015/2365.

| 2.2 | Predlagana uredba uvaja tudi izvzetje iz obveznosti poročanja za vse posle znotraj skupine, ki vključujejo nefinančne nasprotne stranke (9). ECB ima pomisleke v zvezi s predlagano spremembo iz razlogov, navedenih v odstavkih 2.2.1 do 2.2.3. |
| --- | --- |

2.2

Predlagana uredba uvaja tudi izvzetje iz obveznosti poročanja za vse posle znotraj skupine, ki vključujejo nefinančne nasprotne stranke (9). ECB ima pomisleke v zvezi s predlagano spremembo iz razlogov, navedenih v odstavkih 2.2.1 do 2.2.3.

| 2.2.1 | Po rezultatih analize obstoječih podatkov je potrditev, da je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), posel znotraj skupine v skladu z sedanjim okvirom poročanja po Uredbi (EU) št. 648/2012 (10), pogosto nezanesljiva, kadar se jo navzkrižno preverja z drugimi viri podatkov. V povezavi s še vedno razvijajočo se kakovostjo podatkov je brezpogojno izvzetje iz obveznosti poročanja znotraj skupine za nefinančne nasprotne stranke lahko vir tveganja za regulativno arbitražo s strani poročevalskih enot. |
| --- | --- |

2.2.1

Po rezultatih analize obstoječih podatkov je potrditev, da je pogodba o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), posel znotraj skupine v skladu z sedanjim okvirom poročanja po Uredbi (EU) št. 648/2012 (10), pogosto nezanesljiva, kadar se jo navzkrižno preverja z drugimi viri podatkov. V povezavi s še vedno razvijajočo se kakovostjo podatkov je brezpogojno izvzetje iz obveznosti poročanja znotraj skupine za nefinančne nasprotne stranke lahko vir tveganja za regulativno arbitražo s strani poročevalskih enot.

| 2.2.2 | Posli znotraj skupine, ki vključujejo nefinančne nasprotne stranke, so izvzeti iz zahteve glede zavarovanja s premoženjem samo, če so izpolnjeni določeni pogoji in če to dovolijo pristojni organi (11). ECB je zaskrbljena, da v primeru, če ti pogoji niso izpolnjeni in nasprotne stranke izmenjajo zavarovanje za svoje posle znotraj skupine, ob odsotnosti vsakršne obveznosti poročanja ne bi bilo spremljanja tveganj, povezanih s kritji in procikličnostjo zavarovanja. To neskladje bi porušilo komplementarnost preglednosti in zmanjševanja tveganja, ki je bistvo okvira politike po Uredbi (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

2.2.2

Posli znotraj skupine, ki vključujejo nefinančne nasprotne stranke, so izvzeti iz zahteve glede zavarovanja s premoženjem samo, če so izpolnjeni določeni pogoji in če to dovolijo pristojni organi (11). ECB je zaskrbljena, da v primeru, če ti pogoji niso izpolnjeni in nasprotne stranke izmenjajo zavarovanje za svoje posle znotraj skupine, ob odsotnosti vsakršne obveznosti poročanja ne bi bilo spremljanja tveganj, povezanih s kritji in procikličnostjo zavarovanja. To neskladje bi porušilo komplementarnost preglednosti in zmanjševanja tveganja, ki je bistvo okvira politike po Uredbi (EU) št. 648/2012.

| 2.2.3 | Predlagano izvzetje bi lahko privedlo do prefinjenih oblik izogibanja zahtev za poročanje po Uredbi (EU) št. 648/2012, saj bi se posli lahko usmerjali prek nefinančnih podrejenih družb večjih finančnih skupin. Zaradi višje stopnje udeležbe nefinančnih nasprotnih strank pri poslih z valutnimi izvedenimi finančnimi instrumenti bi bil lahko vpliv spremembe posebej pomemben za poročanje o valutnih izvedenih finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

2.2.3

Predlagano izvzetje bi lahko privedlo do prefinjenih oblik izogibanja zahtev za poročanje po Uredbi (EU) št. 648/2012, saj bi se posli lahko usmerjali prek nefinančnih podrejenih družb večjih finančnih skupin. Zaradi višje stopnje udeležbe nefinančnih nasprotnih strank pri poslih z valutnimi izvedenimi finančnimi instrumenti bi bil lahko vpliv spremembe posebej pomemben za poročanje o valutnih izvedenih finančnih instrumentih.

| 2.3 | ECB meni, da obveznost finančnih nasprotnih strank, da poročajo v imenu nefinančnih nasprotnih strank (12), že zmanjšuje čezmerno breme poročanja za majhne nefinančne nasprotne stranke, tudi v primeru poslov znotraj skupine. Mejni strošek dodatnih poročil za nefinančne nasprotne stranke, ki bi že morale imeti vzpostavljeno ustrezno informacijsko infrastrukturo, bi moral biti zanemarljiv. ECB zato priporoča, da se posli znotraj skupine med finančnimi nasprotnimi strankami in nefinančnimi nasprotnimi strankami ne izvzamejo iz obveznosti poročanja. V okviru poslov znotraj skupine med nefinančnimi nasprotnimi strankami bi bilo treba izvzeti le posle, ki jih sklenejo majhne nefinančne nasprotne stranke, ki ne predstavljajo sistemskega tveganja. Glede na to ECB priporoča, da se posli znotraj skupine med nefinančnimi nasprotnimi strankami izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da za te nefinančne nasprotne stranke ne velja obveznost kliringa. Posledica tega je, da morajo nefinančne nasprotne stranke, za katere velja obveznost kliringa, poročati v imenu drugih nefinančnih nasprotnih strank v primeru poslov z njimi znotraj skupine. |
| --- | --- |

2.3

ECB meni, da obveznost finančnih nasprotnih strank, da poročajo v imenu nefinančnih nasprotnih strank (12), že zmanjšuje čezmerno breme poročanja za majhne nefinančne nasprotne stranke, tudi v primeru poslov znotraj skupine. Mejni strošek dodatnih poročil za nefinančne nasprotne stranke, ki bi že morale imeti vzpostavljeno ustrezno informacijsko infrastrukturo, bi moral biti zanemarljiv. ECB zato priporoča, da se posli znotraj skupine med finančnimi nasprotnimi strankami in nefinančnimi nasprotnimi strankami ne izvzamejo iz obveznosti poročanja. V okviru poslov znotraj skupine med nefinančnimi nasprotnimi strankami bi bilo treba izvzeti le posle, ki jih sklenejo majhne nefinančne nasprotne stranke, ki ne predstavljajo sistemskega tveganja. Glede na to ECB priporoča, da se posli znotraj skupine med nefinančnimi nasprotnimi strankami izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da za te nefinančne nasprotne stranke ne velja obveznost kliringa. Posledica tega je, da morajo nefinančne nasprotne stranke, za katere velja obveznost kliringa, poročati v imenu drugih nefinančnih nasprotnih strank v primeru poslov z njimi znotraj skupine.

| 2.4 | ECB ugotavlja, da bo za posle znotraj skupine, ki vključujejo nasprotno stranko iz tretje države, za katero Komisija ni sprejela odločitve o enakovrednosti, še vedno veljala obveznost poročanja in da se zato sedanje izvzetje (13) za take posle ne uporablja. |
| --- | --- |

2.4

ECB ugotavlja, da bo za posle znotraj skupine, ki vključujejo nasprotno stranko iz tretje države, za katero Komisija ni sprejela odločitve o enakovrednosti, še vedno veljala obveznost poročanja in da se zato sedanje izvzetje (13) za take posle ne uporablja.

| 2.5 | ECB pozdravlja spremembe člena 9(6). Izvajanje standardov za identifikacijo nasprotnih strank, poslov in vrednostnih papirjev, ki se uresničuje z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/105 (14), je ključni korak k izboljšanju kakovosti podatkov, ki se zbirajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Uskladitev Uredbe (EU) št. 648/2012 z Uredbo (EU) 2015/2365 in Uredbo (EU) št. 600/2014 je pomembna tudi za zagotavljanje primerljivosti in globalnega pogleda na strukture in dejavnosti finančnih trgov. |
| --- | --- |

2.5

ECB pozdravlja spremembe člena 9(6). Izvajanje standardov za identifikacijo nasprotnih strank, poslov in vrednostnih papirjev, ki se uresničuje z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/105 (14), je ključni korak k izboljšanju kakovosti podatkov, ki se zbirajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Uskladitev Uredbe (EU) št. 648/2012 z Uredbo (EU) 2015/2365 in Uredbo (EU) št. 600/2014 je pomembna tudi za zagotavljanje primerljivosti in globalnega pogleda na strukture in dejavnosti finančnih trgov.

3.   Spremembe za zagotavljanje kakovosti podatkov

| 3.1 | ECB meni, da predlagane spremembe člena 78 (15) in člena 81(5) (16) pomenijo pomemben napredek, saj bodo olajšale usklajevanje postopkov in politik repozitorijev sklenjenih poslov ter pogojev, pod katerimi ti zagotavljajo podatke pristojnim organom. |
| --- | --- |

3.1

ECB meni, da predlagane spremembe člena 78 (15) in člena 81(5) (16) pomenijo pomemben napredek, saj bodo olajšale usklajevanje postopkov in politik repozitorijev sklenjenih poslov ter pogojev, pod katerimi ti zagotavljajo podatke pristojnim organom.

| 3.2 | ECB pozdravlja tudi pooblastilo Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), da poroča o izvajanju obveznosti poročanja v skladu z novim členom 85(3)(d) (17), ter bi želela, da se v pripravo poročila za Komisijo v skladu z novim členom 85(3)(d) vključi ESCB. |
| --- | --- |

3.2

ECB pozdravlja tudi pooblastilo Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), da poroča o izvajanju obveznosti poročanja v skladu z novim členom 85(3)(d) (17), ter bi želela, da se v pripravo poročila za Komisijo v skladu z novim členom 85(3)(d) vključi ESCB.

4.   Skladnost kreditnih institucij s postopki obvladovanja tveganja, izjemami znotraj skupine in kapitalskimi zahtevami

| 4.1 | ECB podpira predlog, da bi morali obstajati nadzorni postopki, ki zagotavljajo začetno in tekoče vrednotenje postopkov obvladovanja tveganja, za katere je potrebna pravočasna, natančna in ustrezno ločena izmenjava zavarovanja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC (18). |
| --- | --- |

4.1

ECB podpira predlog, da bi morali obstajati nadzorni postopki, ki zagotavljajo začetno in tekoče vrednotenje postopkov obvladovanja tveganja, za katere je potrebna pravočasna, natančna in ustrezno ločena izmenjava zavarovanja v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC (18).

| 4.2 | ECB ugotavlja, da so v okviru člena 6 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (19) naloge zagotavljanja skladnosti kreditnih institucij z zahtevami za obvladovanje tveganja iz člena 11(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 glede postopkov, za katere je potrebna pravočasna, natančna in ustrezno ločena izmenjava zavarovanja, vključno s povezanimi izjemami znotraj skupine (20), ter z zahtevo na področju lastnih sredstev iz člena 11(4) Uredbe (EU) št. 648/2012, po kateri morajo razpolagati z ustreznim in sorazmernim deležem kapitala za upravljanje tveganja, ki ga ustrezna izmenjava zavarovanja s premoženjem ne krije, bonitetne narave in torej sodijo v okvir nalog, ki so bile prenesene na ECB s členom 4(1)(e) in (d) Uredbe (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

4.2

ECB ugotavlja, da so v okviru člena 6 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (19) naloge zagotavljanja skladnosti kreditnih institucij z zahtevami za obvladovanje tveganja iz člena 11(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 glede postopkov, za katere je potrebna pravočasna, natančna in ustrezno ločena izmenjava zavarovanja, vključno s povezanimi izjemami znotraj skupine (20), ter z zahtevo na področju lastnih sredstev iz člena 11(4) Uredbe (EU) št. 648/2012, po kateri morajo razpolagati z ustreznim in sorazmernim deležem kapitala za upravljanje tveganja, ki ga ustrezna izmenjava zavarovanja s premoženjem ne krije, bonitetne narave in torej sodijo v okvir nalog, ki so bile prenesene na ECB s členom 4(1)(e) in (d) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

5.   Preglednost CNS

| 5.1 | ECB podpira predlog, po katerem bi morale CNS svojim klirinškim članom zagotoviti orodje za simulacijo njihovih zahtevanih začetnih kritij in podroben pregled modelov začetnega kritja, ki jih uporabljajo (21). S tem se bo povečala preglednost in predvidljivost zahtevanih začetnih kritij ter tako izboljšalo razumevanje klirinških udeležencev glede tveganj in stroškov, povezanih s sodelovanjem v CNS. |
| --- | --- |

5.1

ECB podpira predlog, po katerem bi morale CNS svojim klirinškim članom zagotoviti orodje za simulacijo njihovih zahtevanih začetnih kritij in podroben pregled modelov začetnega kritja, ki jih uporabljajo (21). S tem se bo povečala preglednost in predvidljivost zahtevanih začetnih kritij ter tako izboljšalo razumevanje klirinških udeležencev glede tveganj in stroškov, povezanih s sodelovanjem v CNS.

| 5.2 | Poleg tega ECB predlaga vključitev instrumentov za makrobonitetno posredovanje, da bi preprečili nastanek sistemskega tveganja, zlasti zaradi prevelikega finančnega vzvoda, in da bi dodatno omejili procikličnost kritij in odbitkov. ECB predlaga, da se ustrezna načela za makrobonitetne instrumente določijo v aktu prve stopnje. Instrumenti makrobonitetne politike bi se uporabili za nasprotne stranke na ravni posameznih poslov. Tako bi zajeli vse ustrezne posle, vključno s tistimi, ki jih ne sklepajo banke, ne glede na to, ali so bili ti posli sklenjeni na trgu s centralnim kliringom ali na trgu brez centralnega kliringa ali pa so jih sklenile nasprotne stranke Unije, ki opravljajo kliring svojih poslov prek CNS tretje države (22). Potrebna načela in zahteve za take makrobonitetne instrumente bi bilo treba vključiti, če ne v ta predlog, pa ob naslednji priložnosti, na primer ob naslednjem pregledu Uredbe (EU) št. 648/2012 leta 2020. |
| --- | --- |

5.2

Poleg tega ECB predlaga vključitev instrumentov za makrobonitetno posredovanje, da bi preprečili nastanek sistemskega tveganja, zlasti zaradi prevelikega finančnega vzvoda, in da bi dodatno omejili procikličnost kritij in odbitkov. ECB predlaga, da se ustrezna načela za makrobonitetne instrumente določijo v aktu prve stopnje. Instrumenti makrobonitetne politike bi se uporabili za nasprotne stranke na ravni posameznih poslov. Tako bi zajeli vse ustrezne posle, vključno s tistimi, ki jih ne sklepajo banke, ne glede na to, ali so bili ti posli sklenjeni na trgu s centralnim kliringom ali na trgu brez centralnega kliringa ali pa so jih sklenile nasprotne stranke Unije, ki opravljajo kliring svojih poslov prek CNS tretje države (22). Potrebna načela in zahteve za take makrobonitetne instrumente bi bilo treba vključiti, če ne v ta predlog, pa ob naslednji priložnosti, na primer ob naslednjem pregledu Uredbe (EU) št. 648/2012 leta 2020.

| 5.3 | Kakor je izpostavljeno v nedavno objavljenem poročilu ESRB o pregledu Uredbe (EU) št. 648/2012 (23), ECB meni, da bi bilo treba od CNS, ki delujejo v Uniji, zahtevati objavo kvantitativnih in kvalitativnih informacij skladno z načeli CPMI-IOSCO za javno razkritje (24). Močnejša pravna podlaga, po kateri bi morale CNS razkriti podatke skladno s temi načeli, bi finančnemu sektorju in širši javnosti pomagala bolje razumeti kompleksno okolje, v katerem CNS delujejo. |
| --- | --- |

5.3

Kakor je izpostavljeno v nedavno objavljenem poročilu ESRB o pregledu Uredbe (EU) št. 648/2012 (23), ECB meni, da bi bilo treba od CNS, ki delujejo v Uniji, zahtevati objavo kvantitativnih in kvalitativnih informacij skladno z načeli CPMI-IOSCO za javno razkritje (24). Močnejša pravna podlaga, po kateri bi morale CNS razkriti podatke skladno s temi načeli, bi finančnemu sektorju in širši javnosti pomagala bolje razumeti kompleksno okolje, v katerem CNS delujejo.

6.   Razvrstitev subjektov s posebnim namenom pri listinjenju med finančne nasprotne stranke

| 6.1 | ECB ugotavlja, da se za subjekte s posebnim namenom pri listinjenju predlaga, da se razvrstijo kot finančne nasprotne stranke (25). Člen 27 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih pravil za listinjenje in vzpostavitvi evropskega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje (STS) ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (26) pa predvideva spremembo Uredbe (EU) št. 648/2012 in izvzetje subjektov s posebnim namenom pri listinjenju STS iz obveznosti kliringa pod pogojem, da je kreditno tveganje nasprotne stranke ustrezno zmanjšano. ECB ponavlja stališče (27), da bi bilo treba subjekte s posebnim namenom pri listinjenju STS v celoti izvzeti iz obveznosti kliringa in zakonodajnih zahtev glede zagotovitve zavarovanja (28). |
| --- | --- |

6.1

ECB ugotavlja, da se za subjekte s posebnim namenom pri listinjenju predlaga, da se razvrstijo kot finančne nasprotne stranke (25). Člen 27 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih pravil za listinjenje in vzpostavitvi evropskega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje (STS) ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (26) pa predvideva spremembo Uredbe (EU) št. 648/2012 in izvzetje subjektov s posebnim namenom pri listinjenju STS iz obveznosti kliringa pod pogojem, da je kreditno tveganje nasprotne stranke ustrezno zmanjšano. ECB ponavlja stališče (27), da bi bilo treba subjekte s posebnim namenom pri listinjenju STS v celoti izvzeti iz obveznosti kliringa in zakonodajnih zahtev glede zagotovitve zavarovanja (28).

| 6.2 | V skladu s tem ECB podpira določbe člena 27 predloga, navedene v odstavku 6.1, vključno s pooblastilom evropskim nadzornim organom, da pripravijo osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo merila za določitev, kateri dogovori v okviru kritih obveznic ali listinjenja ustrezno zmanjšujejo kreditno tveganje nasprotne stranke, in ki jih sprejme Komisija (29), ter druge potrebne spremembe, ki subjekte s posebnim namenom pri listinjenju STS izvzemajo iz obveznosti kliringa in obveznosti zagotavljanja kritja. Tako obravnavanje je potrebno za doseganje enakih pogojev glede primernih kritih obveznic in se lahko v zvezi s subjekti s posebnim namenom pri listinjenju STS utemelji na bonitetni podlagi. |
| --- | --- |

6.2

V skladu s tem ECB podpira določbe člena 27 predloga, navedene v odstavku 6.1, vključno s pooblastilom evropskim nadzornim organom, da pripravijo osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo merila za določitev, kateri dogovori v okviru kritih obveznic ali listinjenja ustrezno zmanjšujejo kreditno tveganje nasprotne stranke, in ki jih sprejme Komisija (29), ter druge potrebne spremembe, ki subjekte s posebnim namenom pri listinjenju STS izvzemajo iz obveznosti kliringa in obveznosti zagotavljanja kritja. Tako obravnavanje je potrebno za doseganje enakih pogojev glede primernih kritih obveznic in se lahko v zvezi s subjekti s posebnim namenom pri listinjenju STS utemelji na bonitetni podlagi.

7.   Spremembe metodologije za izračun pozicij nasprotnih strank v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC

ECB ugotavlja, da lahko predlagana uvedba metodologije za izračun pozicij v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC za potrebe ugotavljanja, ali za finančno nasprotno stranko ali nefinančno nasprotno stranko velja obveznost kliringa, ki temelji na podatkih ob koncu obdobja namesto na drsečem povprečju pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC v obdobju 30 delovnih dni (30), spodbudi prirejanje transakcij z namenom izogibanja obveznosti kliringa. ECB zato predlaga, da se v novih členih 4a(2) (31) in 10(2) (32), ki ju uvaja predlagana uredba, doda zahteva, da morata biti finančna nasprotna stranka in nefinančna nasprotna stranka sposobni dokazati ustreznemu pristojnemu organu, da izračun skupne pozicije v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC ob koncu meseca ne vodi k sistematičnemu podcenjevanju celotne pozicije.

8.   Svetovalna vloga ECB glede osnutkov delegiranih in izvedbenih aktov

| 8.1 | Opozoriti je treba, da se osnutki delegiranih in izvedbenih aktov Komisije štejejo za „predlagane akte Unije“ oziroma „osnutke aktov Unije“ v smislu členov 127(4) in 282(5) Pogodbe. Tako delegirani kot izvedbeni akti pomenijo pravne akte Unije. Z ECB bi se bilo treba pravočasno posvetovati glede vseh osnutkov aktov Unije, vključno z osnutki delegiranih in izvedbenih aktov, ki spadajo na področja iz pristojnosti ECB. Obveznost posvetovanja z ECB je Sodišče Evropske unije v zadevi Komisija proti ECB
   (33) pojasnilo s sklicevanjem na funkcije in strokovno znanje ECB. Glede na to, da so varne in učinkovite infrastrukture finančnega trga, zlasti klirinški sistemi, bistveni za izpolnjevanje temeljnih nalog ESCB v skladu s členom 127(2) Pogodbe in za sledenje njenemu poglavitnemu cilju, da ohranja stabilnost cen, v skladu s členom 127(1) Pogodbe, bi se bilo treba z ECB posvetovati glede delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Obveznost posvetovanja z ECB sicer izhaja neposredno iz Pogodbe, vendar bi bilo treba zaradi zagotavljanja jasnosti to zahtevo izraziti tudi v uvodni izjavi predlagane uredbe. Glede na pomembnost delegiranih in izvedbenih aktov kot dela razvoja zakonodaje Unije o finančnih storitvah bo ECB svojo svetovalno vlogo v zadevah iz svoje pristojnosti izvrševala ob polnem upoštevanju časovnega okvira za sprejetje teh aktov in potrebe po zagotovitvi nemotenega sprejetja izvedbene zakonodaje (34). |
| --- | --- |

8.1

Opozoriti je treba, da se osnutki delegiranih in izvedbenih aktov Komisije štejejo za „predlagane akte Unije“ oziroma „osnutke aktov Unije“ v smislu členov 127(4) in 282(5) Pogodbe. Tako delegirani kot izvedbeni akti pomenijo pravne akte Unije. Z ECB bi se bilo treba pravočasno posvetovati glede vseh osnutkov aktov Unije, vključno z osnutki delegiranih in izvedbenih aktov, ki spadajo na področja iz pristojnosti ECB. Obveznost posvetovanja z ECB je Sodišče Evropske unije v zadevi Komisija proti ECB
   (33) pojasnilo s sklicevanjem na funkcije in strokovno znanje ECB. Glede na to, da so varne in učinkovite infrastrukture finančnega trga, zlasti klirinški sistemi, bistveni za izpolnjevanje temeljnih nalog ESCB v skladu s členom 127(2) Pogodbe in za sledenje njenemu poglavitnemu cilju, da ohranja stabilnost cen, v skladu s členom 127(1) Pogodbe, bi se bilo treba z ECB posvetovati glede delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Obveznost posvetovanja z ECB sicer izhaja neposredno iz Pogodbe, vendar bi bilo treba zaradi zagotavljanja jasnosti to zahtevo izraziti tudi v uvodni izjavi predlagane uredbe. Glede na pomembnost delegiranih in izvedbenih aktov kot dela razvoja zakonodaje Unije o finančnih storitvah bo ECB svojo svetovalno vlogo v zadevah iz svoje pristojnosti izvrševala ob polnem upoštevanju časovnega okvira za sprejetje teh aktov in potrebe po zagotovitvi nemotenega sprejetja izvedbene zakonodaje (34).

| 8.2 | Poleg tega, da se opravi posvetovanje z ECB, bi bilo v zvezi s številnimi elementi predlagane uredbe še posebej koristno, da se pri pripravi osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, delegiranih in izvedbenih aktov v zgodnji fazi vključijo tudi ustrezne članice ESCB, in to bi bilo treba posebej predvideti. |
| --- | --- |

8.2

Poleg tega, da se opravi posvetovanje z ECB, bi bilo v zvezi s številnimi elementi predlagane uredbe še posebej koristno, da se pri pripravi osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov, delegiranih in izvedbenih aktov v zgodnji fazi vključijo tudi ustrezne članice ESCB, in to bi bilo treba posebej predvideti.

| 8.3 | Prvič, Komisija je pooblaščena, da na podlagi osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, sprejme izvedbene tehnične standarde, ki določajo podatkovne standarde in oblike za informacije, o katerih se poroča, metode in sisteme za poročanje, pogostost poročanja in datum, do katerega se sporočijo podatki o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih (35). ESCB pri izpolnjevanju svojih nalog vse bolj uporablja podatke, ki se zbirajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Da bi izkoristili spoznanja ESCB glede kakovosti podatkov, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, bi moral organ ESMA pri pripravi osnutkov izvedbenih tehničnih standardov tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB. |
| --- | --- |

8.3

Prvič, Komisija je pooblaščena, da na podlagi osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, sprejme izvedbene tehnične standarde, ki določajo podatkovne standarde in oblike za informacije, o katerih se poroča, metode in sisteme za poročanje, pogostost poročanja in datum, do katerega se sporočijo podatki o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih (35). ESCB pri izpolnjevanju svojih nalog vse bolj uporablja podatke, ki se zbirajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Da bi izkoristili spoznanja ESCB glede kakovosti podatkov, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, bi moral organ ESMA pri pripravi osnutkov izvedbenih tehničnih standardov tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB.

| 8.4 | Drugič, Komisija je pooblaščena, da na podlagi osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, sprejme regulativne tehnične standarde, ki določajo postopke za usklajevanje podatkov med repozitoriji sklenjenih poslov in postopke za preverjanje popolnosti in točnosti podatkov in izpolnjevanja zahtev glede poročanja (36). Organi, ki imajo neposreden in takojšen dostop do podatkov iz repozitorijev sklenjenih poslov, vključno z ustreznimi članicami ESCB, so na tem področju pridobili veliko strokovnega znanja. Zato je pomembno zagotoviti, da se to strokovno znanje izkoristi pri pripravi regulativnih tehničnih standardov. Zato bi moral organ ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB.
  Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani ECB. |
| --- | --- |

8.4

Drugič, Komisija je pooblaščena, da na podlagi osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA, sprejme regulativne tehnične standarde, ki določajo postopke za usklajevanje podatkov med repozitoriji sklenjenih poslov in postopke za preverjanje popolnosti in točnosti podatkov in izpolnjevanja zahtev glede poročanja (36). Organi, ki imajo neposreden in takojšen dostop do podatkov iz repozitorijev sklenjenih poslov, vključno z ustreznimi članicami ESCB, so na tem področju pridobili veliko strokovnega znanja. Zato je pomembno zagotoviti, da se to strokovno znanje izkoristi pri pripravi regulativnih tehničnih standardov. Zato bi moral organ ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov tesno sodelovati z ustreznimi članicami ESCB.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani ECB.

V Frankfurtu na Majni, 11. oktobra 2017

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2017) 208 final.

1

(2)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 337, 23.12.2015, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

(5)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

5

(6)  Glej odstavek 7 Mnenja CON/2012/21. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Glej strani 2 in 13 do 14 odziva ECB na posvetovanje Evropske komisije o pregledu uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR) z dne 2. septembra 2015, dostopnega na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Glej člen 1(7)(b) predlagane uredbe.

8

(9)  Glej člen 1(7)(a) predlagane uredbe.

9

(10)  Glej člen 3(1) in (2) Uredbe (EU) št. 648/2012.

10

(11)  Glej člen 11(7) Uredbe (EU) št. 648/2012.

11

(12)  Glej člen 1(7)(b) predlagane uredbe.

12

(13)  Glej člen 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012.

13

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/105 z dne 26. oktobra 2016 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1247/2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike in pogostosti poročanja o trgovanju repozitorijem sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 17, 21.1.2017, str. 17).

14

(15)  Glej člen 1(16) predlagane uredbe.

15

(16)  Glej člen 1(17)(c) predlagane uredbe.

16

(17)  Glej člen 1(19)(c) predlagane uredbe.

17

(18)  Glej člen 1(9)(a) predlagane uredbe.

18

(19)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

19

(20)  Glej člen 4(2) Uredbe (EU) št. 648/2012.

20

(21)  Glej člen 1(10) predlagane uredbe.

21

(22)  To je v skladu s stališčem ECB v odzivu ECB na posvetovanje Evropske komisije o pregledu uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR) z dne 2. septembra 2015, dostopnem na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

22

(23)  The Revision of the European Market Infrastructure Regulation, ESRB, april 2017. Dostopno na naslovu https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/20170421_esrb_emir.en.pdf.

23

The Revision of the European Market Infrastructure Regulation

(24)  Končno poročilo odbora CPMI-IOSCO Public quantitative disclosure standards for central counterparties, februar 2015. Dostopno na naslovu http://www.bis.org/cpmi/publ/d125.pdf.

24

Public quantitative disclosure standards for central counterparties

(25)  Glej člen 1(1) predlagane uredbe.

25

(26)  COM(2015) 472 final.

26

(27)  Glej skupni odziv centralne banke Bank of England in Evropske centralne banke na dokument o posvetovanju Evropske komisije o okviru EU za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje (Joint response from the Bank of England and the European Central Bank to the Consultation Document of the European Commission: „An EU framework for simple, transparent and standardised securitisation“), dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

27

Joint response from the Bank of England and the European Central Bank to the Consultation Document of the European Commission: „An EU framework for simple, transparent and standardised securitisation“

(28)  V zvezi z izjemo od zahteve glede zagotovitve zavarovanja glej odstavka 2.2 in 5.5 Mnenja CON/2016/11.

28

(29)  Glej člen 27(2) v dokumentu COM(2015) 472.

29

(30)  Glej člen 1(3) in (8) predlagane uredbe.

30

(31)  Glej člen 1(3) predlagane uredbe.

31

(32)  Glej člen 1(8) predlagane uredbe.

32

(33)  Komisija proti ECB, C-11/00, ECLI: EU:C:2003:395, zlasti točki 110 in 111. Sodišče je v točki 110 pojasnilo, da je obveznost posvetovanja z ECB namenjena „predvsem zagotovitvi, da avtor tak akt sprejme šele, ko je mnenje izrazil organ, ki je zaradi posebnih pooblastil, ki jih izvaja v Skupnostnem okviru na zadevnem področju, in zaradi svoje visoke ravni strokovnosti še posebej primeren za koristno prispevanje k predvidenemu postopku sprejetja“.

33

Komisija proti ECB

(34)  Glej odstavek 2 Mnenja CON/2015/10, odstavek 4 Mnenja CON/2012/5, odstavek 8 Mnenja CON/2011/44 in odstavek 4 Mnenja CON/2011/42.

34

(35)  Glej člen 1(7)(c) predlagane uredbe.

35

(36)  Glej člen 1(16) predlagane uredbe.

36

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/16

---

Menjalni tečaji eura (1)

14. novembra 2017

(2017/C 385/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1745 |
| JPY | japonski jen | 133,29 |
| DKK | danska krona | 7,4414 |
| GBP | funt šterling | 0,89585 |
| SEK | švedska krona | 9,8905 |
| CHF | švicarski frank | 1,1643 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,5923 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,566 |
| HUF | madžarski forint | 311,97 |
| PLN | poljski zlot | 4,2381 |
| RON | romunski leu | 4,6493 |
| TRY | turška lira | 4,5477 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5361 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4933 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1645 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7092 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5978 |
| KRW | južnokorejski won | 1 309,46 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,8932 |
| CNY | kitajski juan | 7,7950 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5520 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 918,59 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9259 |
| PHP | filipinski peso | 60,070 |
| RUB | ruski rubelj | 70,1633 |
| THB | tajski bat | 38,829 |
| BRL | brazilski real | 3,8488 |
| MXN | mehiški peso | 22,4266 |
| INR | indijska rupija | 76,8150 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1745

JPY

japonski jen

133,29

DKK

danska krona

7,4414

GBP

funt šterling

0,89585

SEK

švedska krona

9,8905

CHF

švicarski frank

1,1643

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,5923

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,566

HUF

madžarski forint

311,97

PLN

poljski zlot

4,2381

RON

romunski leu

4,6493

TRY

turška lira

4,5477

AUD

avstralski dolar

1,5361

CAD

kanadski dolar

1,4933

HKD

hongkonški dolar

9,1645

NZD

novozelandski dolar

1,7092

SGD

singapurski dolar

1,5978

KRW

južnokorejski won

1 309,46

ZAR

južnoafriški rand

16,8932

CNY

kitajski juan

7,7950

HRK

hrvaška kuna

7,5520

IDR

indonezijska rupija

15 918,59

MYR

malezijski ringit

4,9259

PHP

filipinski peso

60,070

RUB

ruski rubelj

70,1633

THB

tajski bat

38,829

BRL

brazilski real

3,8488

MXN

mehiški peso

22,4266

INR

indijska rupija

76,8150

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/17

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. decembra 2017

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(2017/C 385/06)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 346 z dne 14.10.2017, str. 5.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2017 | 31.12.2017 | -0,15 | -0,15 | 0,76 | -0,15 | 0,57 | -0,15 | 0,03 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,59 | 0,19 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 1,83 | -0,15 | 1,55 | -0,36 | -0,15 | -0,15 | 0,65 |
| 1.11.2017 | 30.11.2017 | -0,15 | -0,15 | 0,76 | -0,15 | 0,57 | -0,15 | 0,06 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,59 | 0,25 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 1,83 | -0,15 | 1,28 | -0,36 | -0,15 | -0,15 | 0,65 |
| 1.10.2017 | 31.10.2017 | -0,15 | -0,15 | 0,76 | -0,15 | 0,45 | -0,15 | 0,09 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,59 | 0,30 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 1,83 | -0,15 | 1,10 | -0,36 | -0,15 | -0,15 | 0,65 |
| 1.9.2017 | 30.9.2017 | -0,13 | -0,13 | 0,76 | -0,13 | 0,45 | -0,13 | 0,12 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,59 | 0,30 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,83 | -0,13 | 1,10 | -0,36 | -0,13 | -0,13 | 0,65 |
| 1.8.2017 | 31.8.2017 | -0,13 | -0,13 | 0,76 | -0,13 | 0,45 | -0,13 | 0,12 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,59 | 0,30 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,83 | -0,13 | 1,10 | -0,36 | -0,13 | -0,13 | 0,78 |
| 1.6.2017 | 31.7.2017 | -0,10 | -0,10 | 0,76 | -0,10 | 0,45 | -0,10 | 0,12 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 0,70 | 0,37 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 1,83 | -0,10 | 1,10 | -0,36 | -0,10 | -0,10 | 0,78 |
| 1.5.2017 | 31.5.2017 | -0,10 | -0,10 | 0,76 | -0,10 | 0,45 | -0,10 | 0,12 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 0,70 | 0,44 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 1,83 | -0,10 | 1,10 | -0,36 | -0,10 | -0,10 | 0,78 |
| 1.4.2017 | 30.4.2017 | -0,08 | -0,08 | 0,76 | -0,08 | 0,45 | -0,08 | 0,16 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 0,83 | 0,44 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 1,83 | -0,08 | 1,10 | -0,36 | -0,08 | -0,08 | 0,78 |
| 1.3.2017 | 31.3.2017 | -0,08 | -0,08 | 0,76 | -0,08 | 0,45 | -0,08 | 0,16 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 1,05 | 0,53 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 1,83 | -0,08 | 1,10 | -0,36 | -0,08 | -0,08 | 0,78 |
| 1.1.2017 | 28.2.2017 | -0,07 | -0,07 | 0,76 | -0,07 | 0,45 | -0,07 | 0,16 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | 1,05 | 0,75 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | 1,83 | -0,07 | 1,10 | -0,36 | -0,07 | -0,07 | 0,78 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2017

31.12.2017

-0,15

-0,15

0,76

-0,15

0,57

-0,15

0,03

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,59

0,19

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

1,83

-0,15

1,55

-0,36

-0,15

-0,15

0,65

1.11.2017

30.11.2017

-0,15

-0,15

0,76

-0,15

0,57

-0,15

0,06

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,59

0,25

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

1,83

-0,15

1,28

-0,36

-0,15

-0,15

0,65

1.10.2017

31.10.2017

-0,15

-0,15

0,76

-0,15

0,45

-0,15

0,09

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,59

0,30

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

1,83

-0,15

1,10

-0,36

-0,15

-0,15

0,65

1.9.2017

30.9.2017

-0,13

-0,13

0,76

-0,13

0,45

-0,13

0,12

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,59

0,30

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,83

-0,13

1,10

-0,36

-0,13

-0,13

0,65

1.8.2017

31.8.2017

-0,13

-0,13

0,76

-0,13

0,45

-0,13

0,12

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,59

0,30

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,83

-0,13

1,10

-0,36

-0,13

-0,13

0,78

1.6.2017

31.7.2017

-0,10

-0,10

0,76

-0,10

0,45

-0,10

0,12

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

0,70

0,37

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

1,83

-0,10

1,10

-0,36

-0,10

-0,10

0,78

1.5.2017

31.5.2017

-0,10

-0,10

0,76

-0,10

0,45

-0,10

0,12

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

0,70

0,44

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

1,83

-0,10

1,10

-0,36

-0,10

-0,10

0,78

1.4.2017

30.4.2017

-0,08

-0,08

0,76

-0,08

0,45

-0,08

0,16

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

0,83

0,44

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

1,83

-0,08

1,10

-0,36

-0,08

-0,08

0,78

1.3.2017

31.3.2017

-0,08

-0,08

0,76

-0,08

0,45

-0,08

0,16

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

1,05

0,53

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

1,83

-0,08

1,10

-0,36

-0,08

-0,08

0,78

1.1.2017

28.2.2017

-0,07

-0,07

0,76

-0,07

0,45

-0,07

0,16

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

1,05

0,75

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

1,83

-0,07

1,10

-0,36

-0,07

-0,07

0,78

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/18

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8639 – Cariparma/Caricesena, Carim, Carismi)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2017/C 385/07)

| 1. | Komisija je 8. novembra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1).
  Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:






  — | Crédit Agricole Cariparma S.p.A. („Cariparma“, Italija), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je 8. novembra 2017 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1).

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

—

Crédit Agricole Cariparma S.p.A. („Cariparma“, Italija),

| — | Cassa di Risparmio di Cesena S.p.A. („Caricesena“, Italija), |
| --- | --- |

—

Cassa di Risparmio di Cesena S.p.A. („Caricesena“, Italija),

| — | Cassa di Risparmio di Rimini S.p.A. („Carim“, Italija), |
| --- | --- |

—

Cassa di Risparmio di Rimini S.p.A. („Carim“, Italija),

| — | Cassa di Risparmio di San Miniato S.p.A. („Carismi“, Italija). |
| --- | --- |

—

Cassa di Risparmio di San Miniato S.p.A. („Carismi“, Italija).

Podjetje Crédit Agricole Cariparma S.p.A pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji Cassa di Risparmio di Cesena S.p.A., Cassa di Risparmio di Rimini S.p.A. in Cassa di Risparmio di San Miniato S.p.A.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za podjetje Cariparma: odvisna družba podjetja Crédit Agricole SA („Crédit Agricole“, Francija), ki je prvi ponudnik bančnega zavarovalništva in upravitelj premoženja v Evropi. Skupina Crédit Agricole v Italiji zagotavlja celovito ponudbo finančnih storitev,
  —   za podjetje Caricesena: dejavno na vseh področjih, povezanih s finančnim kreditnim posredništvom, v severni in osrednji Italiji,
  —   za podjetje Carim: dejavno v sektorju bančništva na drobno v Italiji, zlasti v italijanskih regijah Emilija-Romanja, Marke, Umbrija in Lacij,
  —   za podjetje Carismi: dejavno predvsem v sektorju bančništva na drobno, zlasti v severni in osrednji Italiji, v regiji Toskana. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za podjetje Cariparma: odvisna družba podjetja Crédit Agricole SA („Crédit Agricole“, Francija), ki je prvi ponudnik bančnega zavarovalništva in upravitelj premoženja v Evropi. Skupina Crédit Agricole v Italiji zagotavlja celovito ponudbo finančnih storitev,

—   za podjetje Caricesena: dejavno na vseh področjih, povezanih s finančnim kreditnim posredništvom, v severni in osrednji Italiji,

—   za podjetje Carim: dejavno v sektorju bančništva na drobno v Italiji, zlasti v italijanskih regijah Emilija-Romanja, Marke, Umbrija in Lacij,

—   za podjetje Carismi: dejavno predvsem v sektorju bančništva na drobno, zlasti v severni in osrednji Italiji, v regiji Toskana.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.
  V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:
  M.8639 – Cariparma/Caricesena, Carim, Carismi.
  Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:





  E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.8639 – Cariparma/Caricesena, Carim, Carismi.

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 15.11.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 385/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 385/20

---

Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2017/C 385/08)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV MANJŠE SPREMEMBE

Zahtevek za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
   (2)

„FINOCCHIONA“

EU št.: PGI-IT-01120-AM01 – 25.7.2017

ZOP ( ) ZGO ( X ) ZTP ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Consorzio di Tutela della Finocchiona [združenje za zaščito proizvoda Finocchiona] |
| --- |
| Via Carlo del Prete, 49/r |
| 50127 Firence (FI) |
| ITALIJA |
| Tel. +39 0554221769 |
| E-naslov: info@finocchionaigp.it |
| Overjen e-naslov: finocchionaigp@pec.it |

Consorzio di Tutela della Finocchiona [združenje za zaščito proizvoda Finocchiona]

Via Carlo del Prete, 49/r

50127 Firence (FI)

ITALIJA

Tel. +39 0554221769

E-naslov: info@finocchionaigp.it

Overjen e-naslov: finocchionaigp@pec.it

Združenje za zaščito proizvoda Finocchiona ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka št. 12511 ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☐ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezava |
| — | ☐ | Označevanje |
| — | ☐ | Drugo [Navedite.] |

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Dokazilo o poreklu

—

☐

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezava

—

☐

Označevanje

—

☐

Drugo [Navedite.]

4.   Vrsta sprememb

| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere je potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se šteje za manjšo v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta.

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere je potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se šteje za manjšo v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

Spremenjeni sta bili zahteva pod točko 2.1.3 člena 2 („Kemijske lastnosti“) specifikacije in točka 3.2 enotnega dokumenta, in sicer „vodna aktivnost: ne več kot 0,92“.

Namesto „vodna aktivnost: ne več kot 0,92“ se te določbe zdaj glasijo: „vodna aktivnost (aw): ne več kot 0,945“.

Namen povečanja vsebnosti „aw“ je doseči proizvod z vsebnostjo vlage, ki je večja kot v okviru prejšnje specifikacije. To zagotavlja in ohranja mehko teksturo rezin ZGO „Finocchiona“, kar je ključna značilnost, zaradi katere se razlikuje od drugih podobnih proizvodov na trgu.

Menimo, da ta sprememba izpolnjuje pogoje iz člena 53(2)(a)–(e) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in se zato lahko opredeli kot manjša sprememba.

ENOTNI DOKUMENT

„FINOCCHIONA“

EU št.: PGI-IT-01120-AM01 – 25.7.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Finocchiona“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Za salamo ZGO „Finocchiona“ je značilna aroma komarčka, ki je v mešanici prisoten v obliki semen in/ali cvetov, in mehka tekstura rezin, ki se včasih rade drobijo. Rezine so mesnato rdeče barve pri pustem delu in bele/rožnato bele barve pri maščobnih delih, pri čemer so deli med seboj dobro pomešani in med njimi ni jasnih mej. Vidna so lahko tudi semena in/ali cvetovi komarčka. Polna aroma komarčka in nežna aroma česna dajeta salami značilen prijeten vonj. Salama ima svež in mikaven okus, ki ni nikoli kisel. Proizvod ima naslednje kemijske lastnosti: skupne beljakovine: ne manj kot 20 %; skupne maščobe: ne več kot 35 %; pH: med 5 in 6; vodna aktivnost (aw): ne več kot 0,945; sol: ne več kot 6 %.

Proizvod je klobasa valjaste oblike, ovita z značilno puhasto plesnijo, ki nastane med zorenjem. Velikost je različna; od malih salam, ki tehtajo od 0,5 kg pri polnjenju, do večjih, ki pri polnjenju tehtajo do 25 kg. Salama se sprosti v prosti promet cela ali razkosana, pakirana v ohlapnem ovoju, vakuumsko ali v kontrolirani atmosferi, ali v rezinah, pakiranih vakuumsko ali v kontrolirani atmosferi.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krmni obroki težkih prašičev se razlikujejo glede na sestavo in uporabljeno metodo. Razdeljeni so v dve fazi ter temeljijo predvsem na žitih in stranskih proizvodih, ki nastanejo pri proizvodnji sira. Krma, odobrena v prvi fazi (do 80 kg žive teže), je enaka tisti, ki je odobrena v drugi fazi v primerni koncentraciji, skupaj s sojino moko, silažno koruzo, krmo iz koruznega glutena, rožičem brez semen, destilacijskimi usedlinami, lipidi s tališčem nad 36 °C, ribjim mesom, beljakovinskimi lizati in pinjencem, pri čemer suha snov v žitih ne sme predstavljati manj kot 45 % celotnega deleža. Krma, ki je odobrena v drugi fazi – fazi pitanja, ko suha snov iz žit ne sme predstavljati manj kot 55 % celotnega deleža: žita in manj pomembna žita, otrobi in drugi stranski proizvodi, ki nastanejo pri predelavi pšenice, dehidrirani proizvodi iz krompirja, stisnjena in silirana pulpa pese, sojina moka, sončnična moka, manioka, melasa, kokosova moka, moka iz koruznih kalčkov, krmni grah in/ali druga semena stročnic, posušena pesina pulpa, sezamova moka, pogača iz lanenih semen, ostanki jabolk in hrušk, kožica grozdja in paradižnika, uporabljena kot dodatek, posušena lucernina moka, pivski kvas in/ali torula, lipidi s tališčem nad 40 °C, sirotka in pinjenec. Prašiči pasme Cinta Senese, ki so rejeni v prosti ali mešani reji ter se pasejo v gozdu in/ali na zemljišču, posejanem s krmnimi rastlinami in žitaricami. Prašičem, starejšim od štirih mesecev, se lahko dajejo dnevni krmni dodatki, ki pa ne smejo presegati 3 % žive teže živali.

Za pripravo salame ZGO „Finocchiona“ se običajno uporablja sveže in ne predhodno zamrznjeno meso, pridobljeno iz trupov:

| — | težkih prašičev, rejenih vsaj devet mesecev, dokler ne dosežejo zadostne teže in je njihovo meso idealno za proizvodnjo salame ZGO „Finocchiona“, in ki imajo posebne genetske lastnosti (pasme, ki se običajno uporabljajo, so Large White Italiana, Landrace Italiana in Duroc Italiana ali merjasci navedenih pasem ali drugih pasem ali izbrani hibridni merjasci z enakimi genetskimi lastnostmi). Uporaba teh pasem zagotavlja ohranjevanje, distribucijo in kakovostno sestavo maščob v mesu, proizvodnjo trupov, ki so ocenjeni kot težki znotraj omejitev ustrezne osrednje kategorije razvrščanja, in visoko težo ter starost pri zakolu. Vse zgoraj naštete značilnosti skupaj s posebno metodo krmljenja živali, ki temelji predvsem na žitih, predstavljajo ključne zahteve za pravilno zorenje in organoleptični profil salame „Finocchiona“, |
| --- | --- |

—

težkih prašičev, rejenih vsaj devet mesecev, dokler ne dosežejo zadostne teže in je njihovo meso idealno za proizvodnjo salame ZGO „Finocchiona“, in ki imajo posebne genetske lastnosti (pasme, ki se običajno uporabljajo, so Large White Italiana, Landrace Italiana in Duroc Italiana ali merjasci navedenih pasem ali drugih pasem ali izbrani hibridni merjasci z enakimi genetskimi lastnostmi). Uporaba teh pasem zagotavlja ohranjevanje, distribucijo in kakovostno sestavo maščob v mesu, proizvodnjo trupov, ki so ocenjeni kot težki znotraj omejitev ustrezne osrednje kategorije razvrščanja, in visoko težo ter starost pri zakolu. Vse zgoraj naštete značilnosti skupaj s posebno metodo krmljenja živali, ki temelji predvsem na žitih, predstavljajo ključne zahteve za pravilno zorenje in organoleptični profil salame „Finocchiona“,

| — | prašičev pasme Cinta Senese, ki so bili vneseni v rodovniški register, rejeni in zaklani znotraj območja ter krmljeni v skladu s tradicijo. |
| --- | --- |

—

prašičev pasme Cinta Senese, ki so bili vneseni v rodovniški register, rejeni in zaklani znotraj območja ter krmljeni v skladu s tradicijo.

3.4   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Postopki proizvodnje salame ZGO „Finocchiona“, ki morajo potekati na geografskem območju, določenem v točki 4, so čiščenje in obrezovanje odobrenih kosov mesa; mletje; gnetenje; polnjenje nadeva v ovitke; sušenje in zorenje.

Meso prašičev pasme Cinta Senese izvira iz živali, rejenih na geografskem območju, določenem v točki 4.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Da se pakirane rezine salame „Finocchiona“ lahko sprostijo v prosti promet, morata tako rezanje kot pakiranje, vključno z vakuumskim pakiranjem ali pakiranjem v kontrolirani atmosferi, potekati izključno na proizvodnem območju, določenem v točki 4, pod nadzorom pristojnega inšpekcijskega organa, da se zagotovi kakovost proizvoda in da se zlasti prepreči kakšno koli poslabšanje lastnosti, opisanih v točki 3.2.

Zaradi mešanja drobno zmletih kosov pustega mesa in maščobe so rezine še posebej občutljive tako pri rezanju kot tudi pri obdelavi. Pri pripravi proizvoda za rezanje je treba odstraniti ovoj, pri čemer je užitni del neposredno izpostavljen zunanjemu okolju. Izpostavljenost nenadzorovanim okoljskim razmeram za nedoločen čas povzroči poslabšanje lastnosti proizvoda, saj lahko pride do oksidacije, spremembe barve in prekomerne izgube vlage ter do poslabšanja posebne teksture rezin in izgube polne arome, ki bi morala odlikovati to salamo. Pri zagotavljanju in ohranjanju izvirnih lastnosti proizvoda je ključnega pomena, da so tisti, ki režejo salamo, v stiku s proizvodom v točno določenih okoljskih razmerah in v omejenem časovnem obdobju.

Če je proizvod, namenjen za rezanje, za nedoločen čas shranjen v okoljskih razmerah, ki se razlikujejo od navedenih, se lahko pojavijo neželene lastnosti, ki se ne skladajo z značilnimi lastnostmi proizvoda, kot so žarkost, sušenje, pojav neobičajnih plesni, nabrekanje ali porjavelost, ki lahko spremenijo značilen okus, aromo in čvrstost proizvoda.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ime „Finocchiona“ mora biti zapisano z razločnimi, neizbrisnimi črkami, katerih barva je močno kontrastna v primerjavi z barvo etikete in ki se jasno razlikujejo ter so večje od ostalih navedb na etiketi in so velikosti najmanj 3 mm, takoj za imenom pa mora slediti napis „Indicazione Geografica Protetta“ [zaščitena geografska označba] ali črke „I.G.P.“ [Z.G.O.]. Na etiketi mora biti vedno naveden logotip EU ZGO, po možnosti skupaj z besedilom v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 628/2008 (3). Na etiketi je dovoljena tudi uporaba oznak, ki se nanašajo na družbe, imena, imena podjetij, zasebne blagovne znamke in konzorcije, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev oziroma potrošnikov. Navajanje imen prašičjih farm, kjer so bili vzrejeni prašiči, iz katerih izvira proizvod, je dovoljeno le, če surovine prihajajo izključno iz navedenih farm.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Proizvodno območje salame ZGO „Finocchiona“ obsega celotno območje celinskega dela Toskane brez otočij. To je območje, kjer se je skozi čas vzpostavila proizvodnja tega značilnega proizvoda.

5.   Povezanost z geografskim območjem

Proizvodno območje salame ZGO „Finocchiona“ obsega gorato območje, ki zaznamuje meje na severu in vzhodu, ter obširno hribovito območje z vinogradi, gozdovi in pašniki za vzrejo živali na prostem, ki se počasi spušča do priobalne ravnine na zahodu.

Vse do 70. let prejšnjega stoletja je organiziranost kmetijskih gospodarstev temeljila na sistemu „mezzadria“ (skupno obdelovanje zemlje), danes pa jih v veliki meri nadomeščajo kmeti–imetniki. To je pomagalo pri ohranjanju vzreje prašičev pasme Cinta Senese, ki je medtem že uspešno premostila grožnjo izumrtja, in bele pasme prašičev, iz katerih pridobivajo surovine za toskanske suhomesnate proizvode, ter pri prenosu specializiranega znanja in rokodelskih metod predelave, ki se uporabljajo za salamo „Finocchiona“. Meso, vino in velika razširjenost divjega komarčka so pripomogli k razvoju okusa proizvajalcev suhih mesnin. Le-ti varujejo posebne rokodelske metode proizvodnje ter dediščino starodavnih tehnik in običajev, ki so se ohranili v današnjih predelovalnih obratih, razporejenih po celotnem območju proizvodnje.

Glavna lastnost, ki odlikuje salamo „Finocchiona“ in jo dela edinstveno v svetu suhih mesnin, je polna in značilna aroma komarčkovih semen in/ali cvetov, uporabljenih v mešanici, ter mehkost rezin, ki se pri rezanju rade drobijo. Salama ima svež in mikaven okus, ki ni nikoli kisel.

Koščki maščob so v rezini porazdeljeni tako, da obdajajo kose mišičnega tkiva in da proizvod ostane mehek tudi po daljšem obdobju zorenja. Deli maščob in pustega mesa, ki so srednje velikosti, niso jasno razmejeni. Rezine so mesnato rdeče barve pri pustem delu in bele/rožnate bele barve pri maščobnih delih. Vidna so lahko tudi semena in/ali cvetovi komarčka.

O zgodovinskem slovesu salame „Finocchiona“ pričajo številni dokumenti, npr. Rigutinijev in Fanfanijev slovar „Vocabolario della lingua parlata“ iz leta 1875, izdaja slovarja „Vocabolario degli Accademici della Crusca“ iz leta 1889, ki prikazuje povezavo med salamo „Finocchiona“ in Toskano, ter delo profesorja Itala Ghinellija, ki je leta 1977 potrdil toskanski izvor proizvoda. „Finocchiona“ je ena izmed najbolj splošno dostopnih vrst suhih mesnin v Toskani in se redno omenja tudi v tedenskih biltenih o suhomesnatih proizvodih, ki jih objavlja uradna specializirana revija, razširjena po celi državi.

„Finocchiona“ dolguje svoje lastnosti več stoletij trajajoči medsebojni povezanosti med toskanskim okoljem, iz katerega izvira, in človeškim dejavnikom, ki je razvil metodo proizvodnje. Izvorna izbira sestavin, predvsem komarčka, ki je tako značilen za regionalno kuhinjo in je endemičen na območju proizvodnje, uveljavljena tradicija proizvodnje suhomesnatih proizvodov, specializirano znanje kvalificiranih delavcev z ročnimi in obrtnimi spretnostmi, ki znajo izbrati in obrezati najboljše kose, zagotoviti pravilno ravnotežje med maščobami in pustim mesom ter vedo, kakšna je prava čvrstost in mehkoba salame „Finocchiona“, pripomorejo k proizvodnji edinstvenega in neprekosljivega proizvoda, čigar sloves je zdaj trdno uveljavljen. Dodajanje vina v mešanico salame „Finocchiona“ v skladu z zgodovinsko metodo proizvodnje je dokaz tesne povezanosti z lokalnim območjem, kjer pridelujejo svetovno znana vina. Proizvodnja kakovostnega mesa iz prašičev pasme Cinta Sebese je predelovalnim podjetjem omogočila, da so se uveljavila v celotni regiji in s tem pripomogla k dodatni potrditvi posebnega značaja proizvoda in utrditvi njegovega slovesa ter povezave med salamo „Finocchiona“ in Toskano pri potrošnikih.

Toskanskega hladnega narezka si ne moremo predstavljati brez salame „Finocchiona“, ki je razširjena tudi izven nacionalnih meja in jo dandanes najdemo v številnih državah Srednje Evrope in državah izven Evropske unije.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

(2)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(3)  UL L 173, 3.7.2008, str. 3.

---