# Den Europæiske Unions C 131E/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.CE2013.131.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 131E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang8. maj 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.CE2013.131.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 131E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang8. maj 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 25. til 27. oktober 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 48 E af 18.2.2012.
  De vedtagne tekster af 25. oktober 2011 om decharge for regnskabsåret 2009 er offentliggjort i EUT L 313 af 26.11.2011.
  VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag den 25. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/01 | Alternativ tvistbilæggelse i civil-, handels- og familieretlige sagerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om alternativ tvistbilæggelse i civil-, handels- og familieretlige sager (2011/2117(INI)) | 1 |
| 2013/C 131E/02 | Mobilitet og integrering af handicappedeEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (2010/2272(INI)) | 9 |
| 2013/C 131E/03 | Modernisering af offentlige indkøbEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om modernisering af offentlige indkøb (2011/2048(INI)) | 25 |
| 2013/C 131E/04 | Fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union (2010/2273(INI)) | 35 |
| 2013/C 131E/05 | Gensidig evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivetEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (2011/2085(INI)) | 46 |
| 2013/C 131E/06 | Global økonomisk styringEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om global økonomisk styring (2011/2011(INI)) | 51 |
| 2013/C 131E/07 | Enlige mødres situationEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om enlige mødres situation (2011/2049(INI)) | 60 |
| 2013/C 131E/08 | Organiseret kriminalitet i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om organiseret kriminalitet i Den Europæiske Union (2010/2309(INI)) | 66 |
| 2013/C 131E/09 | Forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitetEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om det fjerde forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet (2011/2145(INI)) | 80 |
| | Onsdag den 26. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/10 | Dagsorden for nye kvalifikationer og jobEuropa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2011 om en dagsorden for nye kvalifikationer og job (2011/2067(INI)) | 87 |
| | Torsdag den 27. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/11 | Ombudsmandens årsberetning for 2010Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2010 (2011/2106(INI)) | 103 |
| 2013/C 131E/12 | Situationen i Egypten og Syrien, navnlig i de kristne samfundEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, især for de kristne trossamfund | 108 |
| 2013/C 131E/13 | Den nuværende situation i UkraineEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om den nuværende situation i Ukraine | 113 |
| 2013/C 131E/14 | Folkesundheden trues af antimikrobiel resistensEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om en trussel mod folkesundheden: antimikrobiel resistens | 116 |
| 2013/C 131E/15 | Tibet, navnlig nonners og munkes selvafbrændingEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Tibet, især om nonners og munkes selvafbrænding | 121 |
| 2013/C 131E/16 | BahrainEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Bahrain | 125 |
| 2013/C 131E/17 | Sagen Rafah Nashed i SyrienEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om sagen om Rafah Nashed i Syrien | 129 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 25. til 27. oktober 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 48 E af 18.2.2012.
  De vedtagne tekster af 25. oktober 2011 om decharge for regnskabsåret 2009 er offentliggjort i EUT L 313 af 26.11.2011.
  VEDTAGNE TEKSTER

De vedtagne tekster af 25. oktober 2011 om decharge for regnskabsåret 2009 er offentliggjort i EUT L 313 af 26.11.2011.

Tirsdag den 25. oktober 2011

2013/C 131E/01

Alternativ tvistbilæggelse i civil-, handels- og familieretlige sagerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om alternativ tvistbilæggelse i civil-, handels- og familieretlige sager (2011/2117(INI))

1

2013/C 131E/02

Mobilitet og integrering af handicappedeEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (2010/2272(INI))

9

2013/C 131E/03

Modernisering af offentlige indkøbEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om modernisering af offentlige indkøb (2011/2048(INI))

25

2013/C 131E/04

Fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union (2010/2273(INI))

35

2013/C 131E/05

Gensidig evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivetEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (2011/2085(INI))

46

2013/C 131E/06

Global økonomisk styringEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om global økonomisk styring (2011/2011(INI))

51

2013/C 131E/07

Enlige mødres situationEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om enlige mødres situation (2011/2049(INI))

60

2013/C 131E/08

Organiseret kriminalitet i Den Europæiske UnionEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om organiseret kriminalitet i Den Europæiske Union (2010/2309(INI))

66

2013/C 131E/09

Forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitetEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om det fjerde forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet (2011/2145(INI))

80

Onsdag den 26. oktober 2011

2013/C 131E/10

Dagsorden for nye kvalifikationer og jobEuropa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2011 om en dagsorden for nye kvalifikationer og job (2011/2067(INI))

87

Torsdag den 27. oktober 2011

2013/C 131E/11

Ombudsmandens årsberetning for 2010Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2010 (2011/2106(INI))

103

2013/C 131E/12

Situationen i Egypten og Syrien, navnlig i de kristne samfundEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, især for de kristne trossamfund

108

2013/C 131E/13

Den nuværende situation i UkraineEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om den nuværende situation i Ukraine

113

2013/C 131E/14

Folkesundheden trues af antimikrobiel resistensEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om en trussel mod folkesundheden: antimikrobiel resistens

116

2013/C 131E/15

Tibet, navnlig nonners og munkes selvafbrændingEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Tibet, især om nonners og munkes selvafbrænding

121

2013/C 131E/16

BahrainEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Bahrain

125

2013/C 131E/17

Sagen Rafah Nashed i SyrienEuropa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om sagen om Rafah Nashed i Syrien

129

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 25. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/18 | Forslag til ændringsbudget nr. 5/2011 – Sektion IX – Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X – Tjenesten for EU's Optræden UdadtilEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion IX – Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Sektion X – Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD)) | 131 |
| 2013/C 131E/19 | Dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (kodifikation) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD)) | 133 |
| P7_TC1-COD(2011)0053Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (kodifikation) (
  1
  ) | 134 |
| BILAGSFORTEGNELSE | 138 |
| 2013/C 131E/20 | Anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2011)0002Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer | 140 |
| 2013/C 131E/21 | Motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF for så vidt angår bestemmelserne for motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen (KOM(2010)0362 – C7–0171/2010 – 2010/0195(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0195Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 97/68/EF for så vidt angår bestemmelserne for motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen | 141 |
| | Onsdag den 26. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/22 | Parlamentets holdning til forslaget til budget for 2012 som ændret af RådetEuropa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 som ændret af Rådet, - alle sektioner (13110/2011 - C7-0247/2011 - 2011/2020(BUD)) om ændringsskrivelse nr. 1/2012 (KOM(2011)0372) og 2/2012 (KOM(2011)0576) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 | 142 |
| 2013/C 131E/23 | Indgåelse og foreløbig anvendelse af samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge (11114/2011 - C7-0184/2011 - 2011/0033(NLE)) | 155 |
| 2013/C 131E/24 | Aftale mellem USA og EU om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer Galileo og GPS ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer, Galileo og GPS, samt tilhørende anvendelser mellem på den ene side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og på den anden side Amerikas Forenede Stater (11117/2011 - C7-0185/2011 - 2011/0054(NLE)) | 156 |
| 2013/C 131E/25 | Fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Rådets direktiv om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (omarbejdning) (KOM(2010)0784 - C7-0030/2011 - 2010/0387(CNS)) | 156 |
| 2013/C 131E/26 | Finansielle regler vedrørende EU's årlige budget ***IEuropa-Parlamentets ændringer af 26. oktober 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens årlige budget (KOM(2010)0815 - C7-0016/2011 - 2010/0395(COD)) | 158 |
| | Torsdag den 27. oktober 2011 |
| 2013/C 131E/27 | Seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (KOM(2010)0094 - C7-0088/2010 - 2010/0064(COD)) | 270 |
| P7_TC1-COD(2010)0064Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 27. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA | 271 |
| BILAG | 271 |
| 2013/C 131E/28 | Anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som berettigede til international beskyttelse, deres status og indholdet af en sådan beskyttelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som berettigede til international beskyttelse, deres status og indholdet af en sådan beskyttelse (omarbejdning) (KOM(2009)0551 - C7-0250/2009 - 2009/0164(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2009)0164Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 27. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (omarbejdning) | 272 |
| BILAG | 273 |
| 2013/C 131E/29 | Aftale mellem EU og Australien om behandling og overførsel af PNR-oplysninger ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Australien om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste (PNR)-oplysninger til de australske told- og grænsekontrolmyndigheder (09825/2011 - C7-0304/2011 - 2011/0126(NLE)) | 274 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 25. oktober 2011

2013/C 131E/18

Forslag til ændringsbudget nr. 5/2011 – Sektion IX – Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X – Tjenesten for EU's Optræden UdadtilEuropa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion IX – Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Sektion X – Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

131

2013/C 131E/19

Dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (kodifikation) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

133

P7_TC1-COD(2011)0053Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (kodifikation) (
  1
  )

1

134

BILAGSFORTEGNELSE

138

2013/C 131E/20

Anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

139

P7_TC1-COD(2011)0002Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer

140

2013/C 131E/21

Motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF for så vidt angår bestemmelserne for motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen (KOM(2010)0362 – C7–0171/2010 – 2010/0195(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0195Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 97/68/EF for så vidt angår bestemmelserne for motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen

141

Onsdag den 26. oktober 2011

2013/C 131E/22

Parlamentets holdning til forslaget til budget for 2012 som ændret af RådetEuropa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 som ændret af Rådet, - alle sektioner (13110/2011 - C7-0247/2011 - 2011/2020(BUD)) om ændringsskrivelse nr. 1/2012 (KOM(2011)0372) og 2/2012 (KOM(2011)0576) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012

142

2013/C 131E/23

Indgåelse og foreløbig anvendelse af samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge (11114/2011 - C7-0184/2011 - 2011/0033(NLE))

155

2013/C 131E/24

Aftale mellem USA og EU om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer Galileo og GPS ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer, Galileo og GPS, samt tilhørende anvendelser mellem på den ene side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og på den anden side Amerikas Forenede Stater (11117/2011 - C7-0185/2011 - 2011/0054(NLE))

156

2013/C 131E/25

Fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Rådets direktiv om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (omarbejdning) (KOM(2010)0784 - C7-0030/2011 - 2010/0387(CNS))

156

2013/C 131E/26

Finansielle regler vedrørende EU's årlige budget ***IEuropa-Parlamentets ændringer af 26. oktober 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens årlige budget (KOM(2010)0815 - C7-0016/2011 - 2010/0395(COD))

158

Torsdag den 27. oktober 2011

2013/C 131E/27

Seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (KOM(2010)0094 - C7-0088/2010 - 2010/0064(COD))

270

P7_TC1-COD(2010)0064Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 27. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA

271

BILAG

271

2013/C 131E/28

Anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som berettigede til international beskyttelse, deres status og indholdet af en sådan beskyttelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som berettigede til international beskyttelse, deres status og indholdet af en sådan beskyttelse (omarbejdning) (KOM(2009)0551 - C7-0250/2009 - 2009/0164(COD))

271

P7_TC1-COD(2009)0164Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 27. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (omarbejdning)

272

BILAG

273

2013/C 131E/29

Aftale mellem EU og Australien om behandling og overførsel af PNR-oplysninger ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Australien om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste (PNR)-oplysninger til de australske told- og grænsekontrolmyndigheder (09825/2011 - C7-0304/2011 - 2011/0126(NLE))

274

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2011-2012 Mødeperioden fra den 25. til 27. oktober 2011 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 48 E af 18.2.2012. De vedtagne tekster af 25. oktober 2011 om decharge for regnskabsåret 2009 er offentliggjort i EUT L 313 af 26.11.2011. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 25. oktober 2011

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/1

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Alternativ tvistbilæggelse i civil-, handels- og familieretlige sager

P7_TA(2011)0449

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om alternativ tvistbilæggelse i civil-, handels- og familieretlige sager (2011/2117(INI))

2013/C 131 E/01

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 67 og artikel 81, stk. 2, litra g), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 67 og artikel 81, stk. 2, litra g), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Kommissionens høringsdokument af 18. januar 2011 om anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse til bilæggelse af tvister vedrørende handelstransaktioner og handelspraksis i Den Europæiske Union og til det dokument, der blev offentliggjort i april 2011 med titlen "Summary of the responses received", |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens høringsdokument af 18. januar 2011 om anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse til bilæggelse af tvister vedrørende handelstransaktioner og handelspraksis i Den Europæiske Union og til det dokument, der blev offentliggjort i april 2011 med titlen "Summary of the responses received",

| — | der henviser til Kommissionens høringsdokument af 11. december 2008 med titlen "Alternative dispute resolution in the area of financial services" og til det dokument, der blev offentliggjort den 14. september 2009 med titlen "Summary of the responses to the public consultation on alternative dispute resolution in the area of financial services", |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens høringsdokument af 11. december 2008 med titlen "Alternative dispute resolution in the area of financial services" og til det dokument, der blev offentliggjort den 14. september 2009 med titlen "Summary of the responses to the public consultation on alternative dispute resolution in the area of financial services",

| — | der henviser til grønbogen om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område af 19. april 2002 (KOM(2002)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til grønbogen om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område af 19. april 2002 (KOM(2002)0196),

| — | der henviser til Kommissionens henstillinger af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (1) og af 4. april 2001 om principper for udenretslige organer til mindelig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstillinger af 30. marts 1998 om de principper, der finder anvendelse på organer med ansvar for udenretlig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (1) og af 4. april 2001 om principper for udenretslige organer til mindelig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - Sammen om fornyet vækst" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011 med titlen "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - Sammen om fornyet vækst" (KOM(2011)0206),

| — | der henviser til Rådets resolution af 25. maj 2000 om et fællesskabsdækkende netværk af nationale organer med ansvar for udenretslig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (3) og til Det Europæiske Udenretslige Net (EEJ-Nettet), der blev indført den 16. oktober 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 25. maj 2000 om et fællesskabsdækkende netværk af nationale organer med ansvar for udenretslig bilæggelse af tvister på forbrugerområdet (3) og til Det Europæiske Udenretslige Net (EEJ-Nettet), der blev indført den 16. oktober 2001,

| — | der henviser til aftalememorandum af 30. marts 1998 om et grænseoverskridende udenretsligt klagenetværk inden for finansielle tjenesteydelser i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og til Fin-NET, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalememorandum af 30. marts 1998 om et grænseoverskridende udenretsligt klagenetværk inden for finansielle tjenesteydelser i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og til Fin-NET,

| — | der henviser til Rådets beslutning 2001/470/EF af 28. maj 2001 om oprettelse af et europæisk retligt netværk på det civil- og handelsretlige område (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 2001/470/EF af 28. maj 2001 om oprettelse af et europæisk retligt netværk på det civil- og handelsretlige område (4),

| — | der henviser til den europæiske adfærdskodeks for mæglere (herefter benævnt "adfærdskodeksen"), der blev indført i 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske adfærdskodeks for mæglere (herefter benævnt "adfærdskodeksen"), der blev indført i 2004,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af 21. maj 2008 om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af 21. maj 2008 om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (5),

| — | der henviser til undersøgelsen "The Cost of Non ADR - Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation", der blev offentliggjort den 9. juni 2010 af ADR Center, Rom, Italien, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen "The Cost of Non ADR - Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation", der blev offentliggjort den 9. juni 2010 af ADR Center, Rom, Italien,

| — | der henviser til undersøgelsesresultaterne fra det europæiske virksomhedspanel (EBTP) med hensyn til alternativ tvistbilæggelse, som dækker tidsrummet fra den 17. december 2010 til den 17. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsesresultaterne fra det europæiske virksomhedspanel (EBTP) med hensyn til alternativ tvistbilæggelse, som dækker tidsrummet fra den 17. december 2010 til den 17. januar 2011,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2003 om Kommissionens grønbog om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2003 om Kommissionens grønbog om alternativ konfliktløsning på det civil- og handelsretlige område (6),

| — | der henviser til sin henstilling af 19. juni 2007 på grundlag af beretningen fra Undersøgelsesudvalget om Krisen i Equitable Life Assurance Society (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 19. juni 2007 på grundlag af beretningen fra Undersøgelsesudvalget om Krisen i Equitable Life Assurance Society (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2009 om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste - Stockholm-programmet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2009 om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste - Stockholm-programmet (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om gennemførelsen af direktivet om mægling i medlemsstaterne, dets indvirkning på mæglingen og domstolenes anvendelse af det (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2011 om gennemførelsen af direktivet om mægling i medlemsstaterne, dets indvirkning på mæglingen og domstolenes anvendelse af det (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0343/2011),

| A. | der henviser til, at adgang til klage og domstolsprøvelse er en grundlæggende rettighed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at adgang til klage og domstolsprøvelse er en grundlæggende rettighed,

| B. | der henviser til, at et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, jf. traktaterne, skal opfylde borgernes og virksomhedernes behov, f.eks. ved at skabe enklere og klarere procedurer og samtidig forbedre adgangen til klage og domstolsprøvelse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, jf. traktaterne, skal opfylde borgernes og virksomhedernes behov, f.eks. ved at skabe enklere og klarere procedurer og samtidig forbedre adgangen til klage og domstolsprøvelse,

| C. | der henviser til, at retssager og alternativ tvistbilæggelse tjener nært forbundne formål, idet begge tilstræber at genskabe retsfreden mellem parterne i en tvist, beskytte en individuel materiel ret på passende vis og bilægge konflikter mellem parterne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at retssager og alternativ tvistbilæggelse tjener nært forbundne formål, idet begge tilstræber at genskabe retsfreden mellem parterne i en tvist, beskytte en individuel materiel ret på passende vis og bilægge konflikter mellem parterne,

| D. | der henviser til, at alternativ tvistbilæggelse, som hjælper parterne med at undgå de traditionelle retslige procedurer kan være et hurtigt og omkostningseffektivt alternativ til retssager, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at alternativ tvistbilæggelse, som hjælper parterne med at undgå de traditionelle retslige procedurer kan være et hurtigt og omkostningseffektivt alternativ til retssager,

| E. | der henviser til, at alternativ tvistbilæggelse er en mekanisme til udenretlige forlig, som hjælper forbrugere og sælgere til at løse tvister ved hjælp af en tredjepart (mægler eller opmand), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alternativ tvistbilæggelse er en mekanisme til udenretlige forlig, som hjælper forbrugere og sælgere til at løse tvister ved hjælp af en tredjepart (mægler eller opmand),

| F. | der henviser til, at offentlige myndigheder - herunder ombudsmænd og reguleringsmyndigheder - i mange lande spiller en vigtig rolle ved at tilskynde til tvistbilæggelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at offentlige myndigheder - herunder ombudsmænd og reguleringsmyndigheder - i mange lande spiller en vigtig rolle ved at tilskynde til tvistbilæggelse;

| G. | der henviser til, at tillid til håndhævelsen af rettigheder i grænseoverskridende tvister kan bidrage til at stimulere EU’s økonomi ved at styrke borgernes tillid til det indre marked, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at tillid til håndhævelsen af rettigheder i grænseoverskridende tvister kan bidrage til at stimulere EU’s økonomi ved at styrke borgernes tillid til det indre marked,

| H. | der henviser til, at EU-borgernes kendskab til og forståelse af alternative tvistbilæggelsesordninger generelt er ringe og præget af forvirring, idet kun en lille procentdel af borgerne ved, hvordan man indgiver en klage til et alternativt tvistbilæggelsesorgan; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU-borgernes kendskab til og forståelse af alternative tvistbilæggelsesordninger generelt er ringe og præget af forvirring, idet kun en lille procentdel af borgerne ved, hvordan man indgiver en klage til et alternativt tvistbilæggelsesorgan;

| I. | der henviser til betydningen af mere offentlighed omkring eksisterende alternative tvistbilæggelsesordninger og af at gøre mere for at tilskynde forbrugerne og de erhvervsdrivende til at anvende dem som et alternativ til klager ved domstolene, for at gøre det muligt at undgå konfrontationer og stille et positivt udkomme i udsigt for begge parter; |
| --- | --- |

I.

der henviser til betydningen af mere offentlighed omkring eksisterende alternative tvistbilæggelsesordninger og af at gøre mere for at tilskynde forbrugerne og de erhvervsdrivende til at anvende dem som et alternativ til klager ved domstolene, for at gøre det muligt at undgå konfrontationer og stille et positivt udkomme i udsigt for begge parter;

| J. | der henviser til, at der bør findes frem til en afbalanceret strategi, der på den ene side tager højde for fleksibiliteten i de alternative tvistbilæggelsessystemer og på den anden side for nødvendigheden af at sikre forbrugerbeskyttelse og retfærdige procedurer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der bør findes frem til en afbalanceret strategi, der på den ene side tager højde for fleksibiliteten i de alternative tvistbilæggelsessystemer og på den anden side for nødvendigheden af at sikre forbrugerbeskyttelse og retfærdige procedurer,

| K. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har anmodet om, at der gøres en yderligere indsats for at udvikle alternativ tvistbilæggelse, der henviser til, at det i sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked opfordrede Kommissionen til inden udgangen af 2011 at stille lovforslag om anvendelsen af alternative former for tvistbilæggelse i EU, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har anmodet om, at der gøres en yderligere indsats for at udvikle alternativ tvistbilæggelse, der henviser til, at det i sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked opfordrede Kommissionen til inden udgangen af 2011 at stille lovforslag om anvendelsen af alternative former for tvistbilæggelse i EU,

| L. | der henviser til, at Kommissionen omtaler lovforslaget om alternativ tvistbilæggelse som et strategisk initiativ i sit arbejdsprogram og i sin meddelelse af 13. april 2011"Akten for det indre marked" som en af de 12 løftestænger til fremme af væksten og styrkelse af tilliden med det formål at styrke forbrugernes position, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen omtaler lovforslaget om alternativ tvistbilæggelse som et strategisk initiativ i sit arbejdsprogram og i sin meddelelse af 13. april 2011"Akten for det indre marked" som en af de 12 løftestænger til fremme af væksten og styrkelse af tilliden med det formål at styrke forbrugernes position,

| M. | der henviser til, at fristen for gennemførelse af direktiv 2008/52/EF udløb den 21. maj 2011, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fristen for gennemførelse af direktiv 2008/52/EF udløb den 21. maj 2011,

En horisontal tilgang til alternativ tvistbilæggelse

| 1. | noterer sig med tilfredshed Kommissionens nylige høring om alternativ tvistbilæggelse, der trods sin vidtrækkende titel udelukkende fokuserer på forbrugertransaktioner, |
| --- | --- |

1.

noterer sig med tilfredshed Kommissionens nylige høring om alternativ tvistbilæggelse, der trods sin vidtrækkende titel udelukkende fokuserer på forbrugertransaktioner,

| 2. | mener imidlertid, at alternativ tvistbilæggelse indgår i en generel dagsorden for "retfærdighed og vækst" på tværs af samfundssektorerne; mener, at enhver tilgang til alternativ tvistbilæggelse bør række ud over forbrugerrelaterede tvister og omfatte civil- og handelsretlige transaktioner mellem virksomheder (B2B), såvel private som offentlige, familieretlige tvister, ærekrænkelsessager samt andre tvister af almen interesse eller tvister mellem parter, der har forskellig retsstilling; |
| --- | --- |

2.

mener imidlertid, at alternativ tvistbilæggelse indgår i en generel dagsorden for "retfærdighed og vækst" på tværs af samfundssektorerne; mener, at enhver tilgang til alternativ tvistbilæggelse bør række ud over forbrugerrelaterede tvister og omfatte civil- og handelsretlige transaktioner mellem virksomheder (B2B), såvel private som offentlige, familieretlige tvister, ærekrænkelsessager samt andre tvister af almen interesse eller tvister mellem parter, der har forskellig retsstilling;

| 3. | noterer sig med tilfredshed, at direktiv 2008/52/EF har harmoniseret visse standarder for mægling; understreger, at der skal defineres fælles termer og opretholdes proceduremæssige garantier inden for alle områder med alternativ tvistbilæggelse; mener, at det er nødvendigt atter at se på Kommissionens henstillinger fra 1998 og 2001 og adfærdskodeksen; |
| --- | --- |

3.

noterer sig med tilfredshed, at direktiv 2008/52/EF har harmoniseret visse standarder for mægling; understreger, at der skal defineres fælles termer og opretholdes proceduremæssige garantier inden for alle områder med alternativ tvistbilæggelse; mener, at det er nødvendigt atter at se på Kommissionens henstillinger fra 1998 og 2001 og adfærdskodeksen;

| 4. | mener, at det er nødvendigt gennem lovgivning at fastsætte minimumsstandarder for alternativ tvistbilæggelse for at skabe rammer for alternativ tvistbilæggelse i medlemsstaternes retsordener, jf. eksemplet med direktiv 2008/52/EF, selv om selvregulering fortsat er vigtig; understreger, at man inden for sådanne rammer bør bestræbe sig på ikke at begrænse forskellene inden for alternativ tvistbilæggelse, da der ikke findes nogen standardløsning, der vil kunne anvendes på de forskelligartede problemer, som opstår inden for de forskellige retsområder; |
| --- | --- |

4.

mener, at det er nødvendigt gennem lovgivning at fastsætte minimumsstandarder for alternativ tvistbilæggelse for at skabe rammer for alternativ tvistbilæggelse i medlemsstaternes retsordener, jf. eksemplet med direktiv 2008/52/EF, selv om selvregulering fortsat er vigtig; understreger, at man inden for sådanne rammer bør bestræbe sig på ikke at begrænse forskellene inden for alternativ tvistbilæggelse, da der ikke findes nogen standardløsning, der vil kunne anvendes på de forskelligartede problemer, som opstår inden for de forskellige retsområder;

| 5. | understreger, at der er behov for en bedre forståelse af de mange forskellige typer mekanismer og procedurer (herunder offentlige myndigheders og ombudsmænds aktiviteter), som ofte under et omtales som alternativ tvistbilæggelse; mener, at selv om der findes en lang række ligheder mellem de forhandlingsteknikker og tvistbilæggelsesredskaber, man sædvanligvis finder i tvistbilæggelsessystemer, er der ikke desto mindre betydelige forskelle i tvistbilæggelsessystemernes struktur og opbygning rundt om i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

5.

understreger, at der er behov for en bedre forståelse af de mange forskellige typer mekanismer og procedurer (herunder offentlige myndigheders og ombudsmænds aktiviteter), som ofte under et omtales som alternativ tvistbilæggelse; mener, at selv om der findes en lang række ligheder mellem de forhandlingsteknikker og tvistbilæggelsesredskaber, man sædvanligvis finder i tvistbilæggelsessystemer, er der ikke desto mindre betydelige forskelle i tvistbilæggelsessystemernes struktur og opbygning rundt om i medlemsstaterne;

| 6. | mener, at lovforanstaltninger, der vedtages på EU-plan, vil kunne fremme anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesordninger og opmuntre fysiske og juridiske personer til oftere at gøre brug heraf, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende tvister, eftersom retssager til løsning af denne type tvister er mere komplekse, dyrere og mere langvarige; |
| --- | --- |

6.

mener, at lovforanstaltninger, der vedtages på EU-plan, vil kunne fremme anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesordninger og opmuntre fysiske og juridiske personer til oftere at gøre brug heraf, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende tvister, eftersom retssager til løsning af denne type tvister er mere komplekse, dyrere og mere langvarige;

| 7. | opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til inden udgangen af 2011 at stille et lovgivningsmæssigt forslag om anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse i forbrugerspørgsmål i EU, og understreger vigtigheden af, at det vedtages hurtigt; |
| --- | --- |

7.

opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til inden udgangen af 2011 at stille et lovgivningsmæssigt forslag om anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse i forbrugerspørgsmål i EU, og understreger vigtigheden af, at det vedtages hurtigt;

Fælles standarder for alternativ tvistbilæggelse

| 8. | mener, at standarderne for alternativ tvistbilæggelse bør omfatte følgende elementer: tilslutning til/enighed om alternativ tvistbilæggelse; uafhængighed, gennemsigtighed, effektivitet, rimelighed, uafhængighed og fortrolighed; følger for forældelsesfrister; fuldbyrdelse af aftaler indgået efter mægling; deltagelse af tredjeparter; |
| --- | --- |

8.

mener, at standarderne for alternativ tvistbilæggelse bør omfatte følgende elementer: tilslutning til/enighed om alternativ tvistbilæggelse; uafhængighed, gennemsigtighed, effektivitet, rimelighed, uafhængighed og fortrolighed; følger for forældelsesfrister; fuldbyrdelse af aftaler indgået efter mægling; deltagelse af tredjeparter;

| 9. | mener, at organerne til alternativt tvistbilæggelse regelmæssigt bør overvåges og evalueres af uafhængige evalueringseksperter; |
| --- | --- |

9.

mener, at organerne til alternativt tvistbilæggelse regelmæssigt bør overvåges og evalueres af uafhængige evalueringseksperter;

| 10. | modsætter sig - for ikke at skade mulighederne for at få adgang til klage og domstolsprøvelse - at anvendelse af alternativ tvistbilæggelse gøres obligatorisk på EU-plan, men mener, at man kan undersøge muligheden for at indføre en obligatorisk ordning for opfordring af parterne til at overveje mulighederne for alternativ tvistbilæggelse; |
| --- | --- |

10.

modsætter sig - for ikke at skade mulighederne for at få adgang til klage og domstolsprøvelse - at anvendelse af alternativ tvistbilæggelse gøres obligatorisk på EU-plan, men mener, at man kan undersøge muligheden for at indføre en obligatorisk ordning for opfordring af parterne til at overveje mulighederne for alternativ tvistbilæggelse;

| 11. | gør opmærksom på det italienske eksempel med "fælles forlig" som en mulig bedste praksis-model, der bygger på en protokol, der indgås mellem og undertegnes af en virksomhed og forbrugerorganisationerne, og hvorigennem virksomheden på forhånd forpligter sig at anvende alternativ tvistbilæggelse til løsning af enhver tvist, der måtte opstå inden for det område, der er omfattet af protokollen; |
| --- | --- |

11.

gør opmærksom på det italienske eksempel med "fælles forlig" som en mulig bedste praksis-model, der bygger på en protokol, der indgås mellem og undertegnes af en virksomhed og forbrugerorganisationerne, og hvorigennem virksomheden på forhånd forpligter sig at anvende alternativ tvistbilæggelse til løsning af enhver tvist, der måtte opstå inden for det område, der er omfattet af protokollen;

| 12. | understreger, at en klausul om alternativ tvistbilæggelse ikke bør stille sig hindrende i vejen for adgang til klage og domstolsprøvelse, navnlig ikke for den svagere part, som i visse tilfælde også kan være en SMV, og mener i derfor, at beslutninger, der træffes i forbindelse med alternativ tvistbilæggelse, kun må være bindende, såfremt alle de berørte parter udtrykkeligt har tilsluttet sig dette; |
| --- | --- |

12.

understreger, at en klausul om alternativ tvistbilæggelse ikke bør stille sig hindrende i vejen for adgang til klage og domstolsprøvelse, navnlig ikke for den svagere part, som i visse tilfælde også kan være en SMV, og mener i derfor, at beslutninger, der træffes i forbindelse med alternativ tvistbilæggelse, kun må være bindende, såfremt alle de berørte parter udtrykkeligt har tilsluttet sig dette;

| 13. | er af den opfattelse, at der i forbindelse med alternativ tvistbilæggelse generelt bør gælde en forpligtelse til at afsløre omstændigheder, som påvirker tredjepartens uafhængighed eller giver anledning til en interessekonflikt, samt en pligt til at behandle alle parter ligeligt, jf. adfærdskodeksen; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at der i forbindelse med alternativ tvistbilæggelse generelt bør gælde en forpligtelse til at afsløre omstændigheder, som påvirker tredjepartens uafhængighed eller giver anledning til en interessekonflikt, samt en pligt til at behandle alle parter ligeligt, jf. adfærdskodeksen;

| 14. | mener, at de berørte parter og i givet fald tredjeparten bør være forpligtet til at behandle oplysninger om alternativ tvistbilæggelse fortroligt, jf. adfærdskodeksen; overvejer også, hvor det er relevant, mere vidtrækkende foranstaltninger som f.eks. sikring af fortrolighedsforholdet, jf. artikel 7 i direktiv 2008/52/EF; |
| --- | --- |

14.

mener, at de berørte parter og i givet fald tredjeparten bør være forpligtet til at behandle oplysninger om alternativ tvistbilæggelse fortroligt, jf. adfærdskodeksen; overvejer også, hvor det er relevant, mere vidtrækkende foranstaltninger som f.eks. sikring af fortrolighedsforholdet, jf. artikel 7 i direktiv 2008/52/EF;

| 15. | bemærker imidlertid, at mens fortroligheden omkring personoplysninger skal respekteres, bør der også sikres en vis gennemsigtighed i forbindelse med alternativ tvistbilæggelse, således at medlemsstaterne og tvistbilæggelsesorganerne kan finde frem til og udveksle bedste praksis, og således at uafhængige reguleringsmyndigheder får mulighed for at undersøge sagsbehandlingen i tilfælde, hvor der er indgivet klage; |
| --- | --- |

15.

bemærker imidlertid, at mens fortroligheden omkring personoplysninger skal respekteres, bør der også sikres en vis gennemsigtighed i forbindelse med alternativ tvistbilæggelse, således at medlemsstaterne og tvistbilæggelsesorganerne kan finde frem til og udveksle bedste praksis, og således at uafhængige reguleringsmyndigheder får mulighed for at undersøge sagsbehandlingen i tilfælde, hvor der er indgivet klage;

| 16. | mener, at ikke blot mægling, men også alternativ tvistbilæggelse generelt (jf. artikel 8 i direktiv 2008/52/EF) bør påvirke forlængelsesfristerne; erkender, at der er risici forbundet med de mange forskellige former for alternativ tvistbilæggelse, ligesom der er risici forbundet med forhaling af retssager; bemærker, at feasibilityundersøgelsen om europæisk aftaleret (11) lægger op til en suspension af forældelsesfrister i forbindelse med voldgifts- og mæglingsprocedurer og ved visse andre former for alternativ tvistbilæggelse; opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med dette spørgsmål; |
| --- | --- |

16.

mener, at ikke blot mægling, men også alternativ tvistbilæggelse generelt (jf. artikel 8 i direktiv 2008/52/EF) bør påvirke forlængelsesfristerne; erkender, at der er risici forbundet med de mange forskellige former for alternativ tvistbilæggelse, ligesom der er risici forbundet med forhaling af retssager; bemærker, at feasibilityundersøgelsen om europæisk aftaleret (11) lægger op til en suspension af forældelsesfrister i forbindelse med voldgifts- og mæglingsprocedurer og ved visse andre former for alternativ tvistbilæggelse; opfordrer Kommissionen til at arbejde videre med dette spørgsmål;

| 17. | er overbevist om, at en hurtig og billig håndhævelse af aftaler indgået efter alternativ tvistbilæggelse er uundværlig, også i grænseoverskridende sager; går ind for, at der gennemføres lovgivningsmæssige foranstaltninger i dette øjemed; |
| --- | --- |

17.

er overbevist om, at en hurtig og billig håndhævelse af aftaler indgået efter alternativ tvistbilæggelse er uundværlig, også i grænseoverskridende sager; går ind for, at der gennemføres lovgivningsmæssige foranstaltninger i dette øjemed;

| 18. | erindrer om, at det er bydende nødvendigt at gennemføre særlige uddannelsestiltag for neutrale tredjeparter; opfordrer Kommissionen til at samle data om sådanne uddannelsestiltags karakter og længde og at bistå sektorerne med at udvikle uddannelses- og kvalitetskontrolordninger; |
| --- | --- |

18.

erindrer om, at det er bydende nødvendigt at gennemføre særlige uddannelsestiltag for neutrale tredjeparter; opfordrer Kommissionen til at samle data om sådanne uddannelsestiltags karakter og længde og at bistå sektorerne med at udvikle uddannelses- og kvalitetskontrolordninger;

Alternativ tvistbilæggelse på forskellige områder

| 19. | støtter Kommissionen i dens ønske om at fremme brugen af alternative former for tilgængelig, hurtig, effektiv og omkostningslav tvistbilæggelse, som også vil gøre det muligt at skabe og opretholde gode og tillidsfulde handelsmæssige, økonomiske og sociale forbindelser samt godt naboskab og bidrage til et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med en ordning, som er til fordel for begge parter, sammenlignet med den nuværende retspraksis; |
| --- | --- |

19.

støtter Kommissionen i dens ønske om at fremme brugen af alternative former for tilgængelig, hurtig, effektiv og omkostningslav tvistbilæggelse, som også vil gøre det muligt at skabe og opretholde gode og tillidsfulde handelsmæssige, økonomiske og sociale forbindelser samt godt naboskab og bidrage til et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med en ordning, som er til fordel for begge parter, sammenlignet med den nuværende retspraksis;

| 20. | understreger, at selvom der allerede findes en række effektive alternative tvistbilæggelsesordninger i Europa, så er den vigtigste hindring for anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse i EU, at sådanne systemer ikke udvikler sig ens i hele EU, hverken geografisk eller inden for de forskellige sektorer; foreslår derfor en hurtig afhjælpning af mangler med hensyn til den geografiske dækning af alternativ tvistbilæggelse i Europa; beklager de anseelige sektorspecifikke mangler, som fortsat findes i de fleste medlemsstater, og går ind for en bedre sektorspecifik dækning, som muliggør deltagelse af parter, som har kendskab til den givne sektors funktionsmekanismer; tilskynder medlemsstaterne til at overveje at indføre et enkelt kontaktpunkt for hver sektor, som skal give oplysninger om, hvordan alternativ tvistbilæggelse kan indledes; |
| --- | --- |

20.

understreger, at selvom der allerede findes en række effektive alternative tvistbilæggelsesordninger i Europa, så er den vigtigste hindring for anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse i EU, at sådanne systemer ikke udvikler sig ens i hele EU, hverken geografisk eller inden for de forskellige sektorer; foreslår derfor en hurtig afhjælpning af mangler med hensyn til den geografiske dækning af alternativ tvistbilæggelse i Europa; beklager de anseelige sektorspecifikke mangler, som fortsat findes i de fleste medlemsstater, og går ind for en bedre sektorspecifik dækning, som muliggør deltagelse af parter, som har kendskab til den givne sektors funktionsmekanismer; tilskynder medlemsstaterne til at overveje at indføre et enkelt kontaktpunkt for hver sektor, som skal give oplysninger om, hvordan alternativ tvistbilæggelse kan indledes;

| 21. | erindrer om, at alternativ tvistbilæggelse er af særlig interesse for SMV'er; gentager sin opfordring til Kommissionen om at være opmærksom på synergivirkninger mellem alternativ tvistbilæggelse og EU-aftaleretten; ser desuden et behov for at vejlede om klausuler om alternativ tvistbilæggelse i standardkontrakter; |
| --- | --- |

21.

erindrer om, at alternativ tvistbilæggelse er af særlig interesse for SMV'er; gentager sin opfordring til Kommissionen om at være opmærksom på synergivirkninger mellem alternativ tvistbilæggelse og EU-aftaleretten; ser desuden et behov for at vejlede om klausuler om alternativ tvistbilæggelse i standardkontrakter;

| 22. | anerkender de resultater, der er opnået med Fin-NET og ECC-Net, men mener, at der stadig kan opnås forbedringer med hensyn til orientering af parterne og finansiering; opfordrer Kommissionen til at støtte, styrke og udvide kapaciteten i de eksisterende organer på dette område, som har bevist deres effektivitet og værdien af deres indsats; |
| --- | --- |

22.

anerkender de resultater, der er opnået med Fin-NET og ECC-Net, men mener, at der stadig kan opnås forbedringer med hensyn til orientering af parterne og finansiering; opfordrer Kommissionen til at støtte, styrke og udvide kapaciteten i de eksisterende organer på dette område, som har bevist deres effektivitet og værdien af deres indsats;

| 23. | mener, at der er et stort potentiale i online alternativ tvistbilæggelse, særlig i forhold til mindre krav; tager til efterretning, at der findes traditionelle alternative tvistbilæggelsesprocedurer online side om side med andre procedurer, der har til formål at forebygge tvister eller fremme tvistbilæggelse; understreger, at når der gennemføres traditionel alternativ tvistbilæggelse online, bør de proceduremæssige standarder ikke forringes, og spørgsmål vedrørende f.eks. håndhævelse af afgørelser bør også løses; mener, at der er særlige fordele forbundet med online-garantimærkeordninger; henviser til det arbejde, der foregår i UNICTRAL’s arbejdsgruppe om online tvistbilæggelse (12), og som vedrører B2B-transaktioner og transaktioner mellem virksomhed og forbruger (B2C); |
| --- | --- |

23.

mener, at der er et stort potentiale i online alternativ tvistbilæggelse, særlig i forhold til mindre krav; tager til efterretning, at der findes traditionelle alternative tvistbilæggelsesprocedurer online side om side med andre procedurer, der har til formål at forebygge tvister eller fremme tvistbilæggelse; understreger, at når der gennemføres traditionel alternativ tvistbilæggelse online, bør de proceduremæssige standarder ikke forringes, og spørgsmål vedrørende f.eks. håndhævelse af afgørelser bør også løses; mener, at der er særlige fordele forbundet med online-garantimærkeordninger; henviser til det arbejde, der foregår i UNICTRAL’s arbejdsgruppe om online tvistbilæggelse (12), og som vedrører B2B-transaktioner og transaktioner mellem virksomhed og forbruger (B2C);

| 24. | mener, at et "hierarki" af tvistbilæggelsesmetoder - som for det første omfatter en intern klageordning, for det andet alternativ tvistbilæggelse og som sidste udvej en retssag - vil medvirke til at reducere tidsforbrug og omkostninger; opfordrer Kommissionen til at bistå de sektorer, der arbejder for at fremme sådanne ordninger; |
| --- | --- |

24.

mener, at et "hierarki" af tvistbilæggelsesmetoder - som for det første omfatter en intern klageordning, for det andet alternativ tvistbilæggelse og som sidste udvej en retssag - vil medvirke til at reducere tidsforbrug og omkostninger; opfordrer Kommissionen til at bistå de sektorer, der arbejder for at fremme sådanne ordninger;

| 25. | understreger, at forskellige typer alternativ tvistbilæggelse spiller en central rolle i forbindelse med familietvister, hvor denne løsningsmodel kan medvirke til at begrænse de psykologiske skader, hjælpe parterne til at begynde at kommunikere igen og således navnlig bidrage til at beskytte børnene; mener, at der navnlig er et potentiale i grænseoverskridende alternativ tvistbilæggelse med hensyn til fleksibilitet; henviser også til det arbejde, der udføres af Europa-Parlamentets Mægler i Internationale Sager om Forældres Bortførelse af Børn; |
| --- | --- |

25.

understreger, at forskellige typer alternativ tvistbilæggelse spiller en central rolle i forbindelse med familietvister, hvor denne løsningsmodel kan medvirke til at begrænse de psykologiske skader, hjælpe parterne til at begynde at kommunikere igen og således navnlig bidrage til at beskytte børnene; mener, at der navnlig er et potentiale i grænseoverskridende alternativ tvistbilæggelse med hensyn til fleksibilitet; henviser også til det arbejde, der udføres af Europa-Parlamentets Mægler i Internationale Sager om Forældres Bortførelse af Børn;

| 26. | er enig med Kommissionen i, at passende mulighed for erstatning i det indre marked forudsætter både let adgang til alternativ tvistbilæggelse samt et effektivt, kollektivt klagesystem, da de to systemer komplementerer og ikke gensidigt udelukker hinanden; |
| --- | --- |

26.

er enig med Kommissionen i, at passende mulighed for erstatning i det indre marked forudsætter både let adgang til alternativ tvistbilæggelse samt et effektivt, kollektivt klagesystem, da de to systemer komplementerer og ikke gensidigt udelukker hinanden;

| 27. | ser et potentiale i alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med de igangværende drøftelser om gruppesøgsmål, idet alternativ tvistbilæggelse er et effektivt middel til at undgå, at tvister søges løst via sagsanlæg ved domstolene; |
| --- | --- |

27.

ser et potentiale i alternativ tvistbilæggelse i forbindelse med de igangværende drøftelser om gruppesøgsmål, idet alternativ tvistbilæggelse er et effektivt middel til at undgå, at tvister søges løst via sagsanlæg ved domstolene;

| 28. | mener, at alternativ tvistbilæggelse opfylder et behov på EU-plan hvad angår pressefrihed og personlige rettigheder, eftersom æreskrænkelsessager og sager om krænkelse af personlige rettigheder kan medføre sagsomkostninger, der navnlig i visse medlemsstater er ruinerende, og at alternativ tvistbilæggelse kan forbedre situationen; |
| --- | --- |

28.

mener, at alternativ tvistbilæggelse opfylder et behov på EU-plan hvad angår pressefrihed og personlige rettigheder, eftersom æreskrænkelsessager og sager om krænkelse af personlige rettigheder kan medføre sagsomkostninger, der navnlig i visse medlemsstater er ruinerende, og at alternativ tvistbilæggelse kan forbedre situationen;

Alternativ tvistbilæggelse på forbrugerområdet

| 29. | understreger behovet for at sikre forbrugerne adgang til alternative tvistbilæggelsesordninger i både nationale og grænseoverskridende sager, navnlig vedrørende onlinesalg, der er i kraftig stigning i Unionen; konstaterer, at anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesordninger fører til et højere forbrugerbeskyttelsesniveau og øger forbrugerne tillid til markedet, erhvervslivet og forbrugerbeskyttelsesorganerne ved at gøre dem mere attraktive, samtidig med at de fremmer handelen på tværs af grænserne og øger velstanden hos samtlige operatører på EU-markedet; |
| --- | --- |

29.

understreger behovet for at sikre forbrugerne adgang til alternative tvistbilæggelsesordninger i både nationale og grænseoverskridende sager, navnlig vedrørende onlinesalg, der er i kraftig stigning i Unionen; konstaterer, at anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesordninger fører til et højere forbrugerbeskyttelsesniveau og øger forbrugerne tillid til markedet, erhvervslivet og forbrugerbeskyttelsesorganerne ved at gøre dem mere attraktive, samtidig med at de fremmer handelen på tværs af grænserne og øger velstanden hos samtlige operatører på EU-markedet;

| 30. | opfordrer til indførelse af en effektiv ordning for udenretlig tvistbilæggelse i forbrugersager, som gælder i hele Europa; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til indførelse af en effektiv ordning for udenretlig tvistbilæggelse i forbrugersager, som gælder i hele Europa;

| 31. | foreslår, at Kommissionens kommende lovforslag om anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse i forbrugersager i EU omfatter de vejledende principper, som de europæiske systemer for alternativ tvistbilæggelse skal overholde og som er følgende:






  — | uafhængighed, upartiskhed og mangfoldighed: når der udnævnes mæglere skal muligheden for interessekonflikter forebygges; kendelsernes upartiskhed kan med fordel være bygget op om princippet om ligelig deltagelse af personer fra forbrugerorganisationer og fra erhvervsorganisationer; |
| --- | --- | --- |

31.

foreslår, at Kommissionens kommende lovforslag om anvendelsen af alternativ tvistbilæggelse i forbrugersager i EU omfatter de vejledende principper, som de europæiske systemer for alternativ tvistbilæggelse skal overholde og som er følgende:

—

uafhængighed, upartiskhed og mangfoldighed: når der udnævnes mæglere skal muligheden for interessekonflikter forebygges; kendelsernes upartiskhed kan med fordel være bygget op om princippet om ligelig deltagelse af personer fra forbrugerorganisationer og fra erhvervsorganisationer;

| — | kompetence: de ansvarlige fagfolk skal have de nødvendige faglige evner samt den nødvendige faglige uddannelse og erfaring til at udøve denne funktion, og de skal være upartiske, uafhængige og kompetente; |
| --- | --- |

—

kompetence: de ansvarlige fagfolk skal have de nødvendige faglige evner samt den nødvendige faglige uddannelse og erfaring til at udøve denne funktion, og de skal være upartiske, uafhængige og kompetente;

| — | effektivitet og hurtighed: mæglerne skal råde over tilstrækkelige midler (passende menneskelige, materielle samt finansielle ressourcer) og være i stand til at overholde en kort frist fra sagen er indbragt, til der træffes en afgørelse; |
| --- | --- |

—

effektivitet og hurtighed: mæglerne skal råde over tilstrækkelige midler (passende menneskelige, materielle samt finansielle ressourcer) og være i stand til at overholde en kort frist fra sagen er indbragt, til der træffes en afgørelse;

| — | lighed mellem forbrugere og branchefolk med hensyn til information samt udformning og procedure, og tovejsudveksling, dvs. mulighed for hver part for at udtrykke sit synspunkt og blive orienteret om modpartens synspunkt og fremsatte oplysninger; |
| --- | --- |

—

lighed mellem forbrugere og branchefolk med hensyn til information samt udformning og procedure, og tovejsudveksling, dvs. mulighed for hver part for at udtrykke sit synspunkt og blive orienteret om modpartens synspunkt og fremsatte oplysninger;

| — | finansiering: problematikken omkring omkostningerne for alternativ tvistbilæggelse skal løses for at kunne sikre fordelen af en sådan fremgangsmåde for alle parter; ordningen bør med henblik herpå være gratis i tilfælde af, at vedkommende vinder, eller være meget billig for forbrugeren; |
| --- | --- |

—

finansiering: problematikken omkring omkostningerne for alternativ tvistbilæggelse skal løses for at kunne sikre fordelen af en sådan fremgangsmåde for alle parter; ordningen bør med henblik herpå være gratis i tilfælde af, at vedkommende vinder, eller være meget billig for forbrugeren;

| — | frihed og udenretslig karakter: alternativ tvistbilæggelse bør have en frivillig karakter og være baseret på respekt for parternes frie valg undervejs i hele processen, som giver dem mulighed for til enhver tid at løse deres uenighed ved en domstol; samtidig skal der føres bevis for, at der gøres redelige bestræbelser på at nå frem til et vellykket forlig; alternativ tvistbilæggelse bør på ingen måde udgøre en obligatorisk første etape før et sagsanlæg, og beslutningerne, der træffes, er kun bindende, hvis parterne er blevet informeret om det på forhånd og udtrykkeligt har givet deres samtykke hertil; på trods af en sådan beslutning skal det fortsat være muligt for parterne at indbringe sagen for en domstol; |
| --- | --- |

—

frihed og udenretslig karakter: alternativ tvistbilæggelse bør have en frivillig karakter og være baseret på respekt for parternes frie valg undervejs i hele processen, som giver dem mulighed for til enhver tid at løse deres uenighed ved en domstol; samtidig skal der føres bevis for, at der gøres redelige bestræbelser på at nå frem til et vellykket forlig; alternativ tvistbilæggelse bør på ingen måde udgøre en obligatorisk første etape før et sagsanlæg, og beslutningerne, der træffes, er kun bindende, hvis parterne er blevet informeret om det på forhånd og udtrykkeligt har givet deres samtykke hertil; på trods af en sådan beslutning skal det fortsat være muligt for parterne at indbringe sagen for en domstol;

| — | proportionalitet mellem procedurer, beslutninger og omkostninger for at undgå, at deres betydning ikke overgår genstanden for tvisten; de påførte omkostninger skal stå i forhold til den påførte skade; |
| --- | --- |

—

proportionalitet mellem procedurer, beslutninger og omkostninger for at undgå, at deres betydning ikke overgår genstanden for tvisten; de påførte omkostninger skal stå i forhold til den påførte skade;

| — | gennemsigtighed: i tillæg til offentliggørelsen af generelle informationer (former for konflikter, regler for indlevering af sager, beslutningsprocesser osv.) er enhver person, der optræder som mægler, forpligtet til at offentliggøre en årlig rapport; |
| --- | --- |

—

gennemsigtighed: i tillæg til offentliggørelsen af generelle informationer (former for konflikter, regler for indlevering af sager, beslutningsprocesser osv.) er enhver person, der optræder som mægler, forpligtet til at offentliggøre en årlig rapport;

| 32. | opfordrer Kommissionen til, for grænseoverskridende tvister på forbrugerområdet, at fastlægge en koordinerende struktur for at lette adgangen til og koordineringen af nationale og erhvervsstyrede alternative tvistbilæggelsesordninger; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til, for grænseoverskridende tvister på forbrugerområdet, at fastlægge en koordinerende struktur for at lette adgangen til og koordineringen af nationale og erhvervsstyrede alternative tvistbilæggelsesordninger;

| 33. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forbrugertvister vedrørende grænseoverskridende e-handel at arbejde for, at der hurtigt indrettes en flersproget platform, som skal gøre det muligt for forbrugerne at løse deres tvister fuldstændig on-line, idet det skal sikres, at denne platform opfylder bestemte kvalitetskrav og bygger på eksisterende former for alternativ tvistbilæggelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forbrugertvister vedrørende grænseoverskridende e-handel at arbejde for, at der hurtigt indrettes en flersproget platform, som skal gøre det muligt for forbrugerne at løse deres tvister fuldstændig on-line, idet det skal sikres, at denne platform opfylder bestemte kvalitetskrav og bygger på eksisterende former for alternativ tvistbilæggelse i medlemsstaterne;

| 34. | mener, at ansvaret for forbrugeroplysning deles af offentlige myndigheder, informations- og rådgivningsnetværk, regulerende myndigheder og forbrugergrupper, og henstiller, at de hver på deres niveau gennemfører bevidstgørelseskampagner og pilotprojekter om dette emne; |
| --- | --- |

34.

mener, at ansvaret for forbrugeroplysning deles af offentlige myndigheder, informations- og rådgivningsnetværk, regulerende myndigheder og forbrugergrupper, og henstiller, at de hver på deres niveau gennemfører bevidstgørelseskampagner og pilotprojekter om dette emne;

| 35. | kritiserer, at Kommissionens nuværende database for alternativ tvistbilæggelse skaber forvirring; foreslår Kommissionen med udgangspunkt i eksisterende databaser og netværk at skabe en flersproget europæisk internetportal for alternativ tvistbilæggelse, hvor enhver forbruger ville kunne indhente oplysninger om, hvordan alternativ tvistbilæggelse fungerer, hvad en sådan situation indebærer samt forbrugerens rettigheder og forpligtelser; understreger, at der af hensyn til forbrugerne skal lægges vægt på brugervenlighed og klarhed i forbindelse med internetportalen; |
| --- | --- |

35.

kritiserer, at Kommissionens nuværende database for alternativ tvistbilæggelse skaber forvirring; foreslår Kommissionen med udgangspunkt i eksisterende databaser og netværk at skabe en flersproget europæisk internetportal for alternativ tvistbilæggelse, hvor enhver forbruger ville kunne indhente oplysninger om, hvordan alternativ tvistbilæggelse fungerer, hvad en sådan situation indebærer samt forbrugerens rettigheder og forpligtelser; understreger, at der af hensyn til forbrugerne skal lægges vægt på brugervenlighed og klarhed i forbindelse med internetportalen;

| 36. | understreger, at forbrugerne skal have mulighed for at indhente alle relevante oplysninger om alternativ tvistbilæggelse on-line med en pålidelig oversættelse til deres eget sprog gennem anvendelse af umiddelbart tilgængeligt og brugervenligt online oversættelsessoftware; |
| --- | --- |

36.

understreger, at forbrugerne skal have mulighed for at indhente alle relevante oplysninger om alternativ tvistbilæggelse on-line med en pålidelig oversættelse til deres eget sprog gennem anvendelse af umiddelbart tilgængeligt og brugervenligt online oversættelsessoftware;

| 37. | understreger, at det er af afgørende betydning at øge forbrugernes bevidsthed om eksistensen af og fordelene ved alternativ tvistbilæggelse, inden en tvist på forbrugerområdet opstår; understreger ligeledes nødvendigheden af at styrke erhvervslivets og erhvervsorganisationernes ansvarsfølelse i den forbindelse; mener, at erhvervslivet og erhvervsorganisationerne har pligt til at orientere forbrugerne om mulighederne for alternativ tvistbilæggelse; foreslår, at alle kontraktdokumenter, der udarbejdes af branchefolk, som led i denne orientering bør indeholde en henvisning til muligheden for at benytte alternativ tvistbilæggelse samt kontaktoplysninger og information om regler for indlevering af sager for den relevante alternative tvistbilæggelsesordning; dette krav bør imidlertid ikke medføre større omkostninger og mere bureaukrati; |
| --- | --- |

37.

understreger, at det er af afgørende betydning at øge forbrugernes bevidsthed om eksistensen af og fordelene ved alternativ tvistbilæggelse, inden en tvist på forbrugerområdet opstår; understreger ligeledes nødvendigheden af at styrke erhvervslivets og erhvervsorganisationernes ansvarsfølelse i den forbindelse; mener, at erhvervslivet og erhvervsorganisationerne har pligt til at orientere forbrugerne om mulighederne for alternativ tvistbilæggelse; foreslår, at alle kontraktdokumenter, der udarbejdes af branchefolk, som led i denne orientering bør indeholde en henvisning til muligheden for at benytte alternativ tvistbilæggelse samt kontaktoplysninger og information om regler for indlevering af sager for den relevante alternative tvistbilæggelsesordning; dette krav bør imidlertid ikke medføre større omkostninger og mere bureaukrati;

| 38. | anbefaler som mulig incitation for virksomhederne at indføre en europæisk kvalitetsmærkeordning for mægling i tvister på forbrugerområdet, som skal udstyres med retningslinjer for bedste praksis, således at forbrugerne hurtigt kan identificere virksomheder, som deltager i alternativ tvistbilæggelse; er af den opfattelse, at der bør udarbejdes en cost-benefit-analyse af forslaget; understreger, at Kommissionen bør sikre, at mærket anvendes og håndhæves korrekt; |
| --- | --- |

38.

anbefaler som mulig incitation for virksomhederne at indføre en europæisk kvalitetsmærkeordning for mægling i tvister på forbrugerområdet, som skal udstyres med retningslinjer for bedste praksis, således at forbrugerne hurtigt kan identificere virksomheder, som deltager i alternativ tvistbilæggelse; er af den opfattelse, at der bør udarbejdes en cost-benefit-analyse af forslaget; understreger, at Kommissionen bør sikre, at mærket anvendes og håndhæves korrekt;

Næste skridt

| 39. | bemærker, at der er behov for en forbedring af det generelle oplysningsniveau om rettigheder og deres håndhævelse og specifikke oplysninger om ordninger for alternativ tvistbilæggelse, herunder om deres eksistens, deres funktion og deres lokalisering; mener, at oplysningsprogrammerne også bør fokusere på de vigtigste fordele ved at vælge alternativ tvistbilæggelse såsom de lavere omkostninger og hurtighed i forhold til en behandling ved domstolene samt deres succesrate; mener, at disse programmer skal målrettes mod borgere og SMV’er; mener, at alternativ tvistbilæggelse foregår mest effektivt i et netværk, der er tæt på borgerne, og på grundlag af en indsats i fællesskab med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at der er behov for en forbedring af det generelle oplysningsniveau om rettigheder og deres håndhævelse og specifikke oplysninger om ordninger for alternativ tvistbilæggelse, herunder om deres eksistens, deres funktion og deres lokalisering; mener, at oplysningsprogrammerne også bør fokusere på de vigtigste fordele ved at vælge alternativ tvistbilæggelse såsom de lavere omkostninger og hurtighed i forhold til en behandling ved domstolene samt deres succesrate; mener, at disse programmer skal målrettes mod borgere og SMV’er; mener, at alternativ tvistbilæggelse foregår mest effektivt i et netværk, der er tæt på borgerne, og på grundlag af en indsats i fællesskab med medlemsstaterne;

| 40. | opfordrer samtidig Kommissionen til snarest muligt at gøre forbrugere og erhvervslivet mere bevidst om de eksisterende lovgivningsmæssige instrumenter, som f.eks. forordning (EF) nr. 861/2007 om indførelse af en europæisk småkravsprocedure, direktiv 2008/52/EF om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område og forordning (EF) nr. 805/2004 om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav; foreslår med henblik herpå, at nationale myndigheder, domstole, advokatsammenslutninger, handelsstandsforeninger, forbrugerråd, retshjælpsforsikringsselskaber og andre kompetente organisationer inddrages i en omfattende oplysningskampagne; opfordrer til, at der ydes økonomisk bistand til sådanne europæiske og nationale kampagner; |
| --- | --- |

40.

opfordrer samtidig Kommissionen til snarest muligt at gøre forbrugere og erhvervslivet mere bevidst om de eksisterende lovgivningsmæssige instrumenter, som f.eks. forordning (EF) nr. 861/2007 om indførelse af en europæisk småkravsprocedure, direktiv 2008/52/EF om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område og forordning (EF) nr. 805/2004 om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav; foreslår med henblik herpå, at nationale myndigheder, domstole, advokatsammenslutninger, handelsstandsforeninger, forbrugerråd, retshjælpsforsikringsselskaber og andre kompetente organisationer inddrages i en omfattende oplysningskampagne; opfordrer til, at der ydes økonomisk bistand til sådanne europæiske og nationale kampagner;

| 41. | henviser til, at anvendelsen af småkravsdomstole i visse medlemsstater fortsat er påfaldende begrænset, og at det er nødvendigt med en øget indsats for så vidt angår retssikkerhed, sprogbarrierer og gennemskuelighed; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på disse domstole, når den udarbejder sit lovforslag om anvendelse af alternativ tvistbilæggelse i forbrugersager i EU; |
| --- | --- |

41.

henviser til, at anvendelsen af småkravsdomstole i visse medlemsstater fortsat er påfaldende begrænset, og at det er nødvendigt med en øget indsats for så vidt angår retssikkerhed, sprogbarrierer og gennemskuelighed; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på disse domstole, når den udarbejder sit lovforslag om anvendelse af alternativ tvistbilæggelse i forbrugersager i EU;

| 42. | bemærker, at den omstændighed, at alternativ tvistbilæggelse bygger på forlig, betyder, at der er stor sandsynlighed for, at resultatet af tvistbilæggelser vil blive betragtet som fordelagtigt af alle parter, og påpeger, at de løsninger, der er resultatet af tvistbilæggelsesprocedurer, generelt efterleves; mener derfor, at der bør offentliggøres ajourførte statistikker vedrørende dette aspekt sammen med generel information om alternativ tvistbilæggelse; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at den omstændighed, at alternativ tvistbilæggelse bygger på forlig, betyder, at der er stor sandsynlighed for, at resultatet af tvistbilæggelser vil blive betragtet som fordelagtigt af alle parter, og påpeger, at de løsninger, der er resultatet af tvistbilæggelsesprocedurer, generelt efterleves; mener derfor, at der bør offentliggøres ajourførte statistikker vedrørende dette aspekt sammen med generel information om alternativ tvistbilæggelse;

| 43. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne til at gennemføre oplysningskampagner med henblik på at uddanne både forbrugere og erhvervslivet og bevidstgøre dem om fordelene ved at anvende disse procedurer; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne til at gennemføre oplysningskampagner med henblik på at uddanne både forbrugere og erhvervslivet og bevidstgøre dem om fordelene ved at anvende disse procedurer;

| 44. | mener, at der bør gennemføres oplysningskampagner om alternativ tvistbilæggelse i samarbejde med handelskamre, forbrugergrupper og kontorer for loyal forretningspraksis (eller tilsvarende) for at sikre en veltilrettelagt og effektiv kampagne; |
| --- | --- |

44.

mener, at der bør gennemføres oplysningskampagner om alternativ tvistbilæggelse i samarbejde med handelskamre, forbrugergrupper og kontorer for loyal forretningspraksis (eller tilsvarende) for at sikre en veltilrettelagt og effektiv kampagne;

| 45. | mener, at ansvaret for virksomhedsoplysning deles af offentlige myndigheder og repræsentative organisationer og henstiller, at de hver på deres niveau gennemfører bevidstgørelseskampagner og pilotprojekter om dette emne; |
| --- | --- |

45.

mener, at ansvaret for virksomhedsoplysning deles af offentlige myndigheder og repræsentative organisationer og henstiller, at de hver på deres niveau gennemfører bevidstgørelseskampagner og pilotprojekter om dette emne;

| 46. | erkender, at en af de vigtigste hindringer for anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesordninger er erhvervslivets tøven med at anvende sådanne mekanismer; foreslår, at både handelskamre, paraplyorganisationer på nationalt plan og EU-plan samt de øvrige brancheorganisationer pålægges at informere virksomhederne om eksistensen af alternativ tvistbilæggelse, om den mulige gavnlige effekt ved denne tvistbilæggelse, især med henblik på mulighederne for at mindske juridiske tvister på et tidligt tidspunkt og ligeledes med henblik på virksomhedens offentlige image og desforuden om muligheden for via denne form for tvistbilæggelse at genskabe tillidsfulde handelsforbindelser mellem parterne, i modsætning til en voldgiftsdom eller en retslig dom; |
| --- | --- |

46.

erkender, at en af de vigtigste hindringer for anvendelsen af alternative tvistbilæggelsesordninger er erhvervslivets tøven med at anvende sådanne mekanismer; foreslår, at både handelskamre, paraplyorganisationer på nationalt plan og EU-plan samt de øvrige brancheorganisationer pålægges at informere virksomhederne om eksistensen af alternativ tvistbilæggelse, om den mulige gavnlige effekt ved denne tvistbilæggelse, især med henblik på mulighederne for at mindske juridiske tvister på et tidligt tidspunkt og ligeledes med henblik på virksomhedens offentlige image og desforuden om muligheden for via denne form for tvistbilæggelse at genskabe tillidsfulde handelsforbindelser mellem parterne, i modsætning til en voldgiftsdom eller en retslig dom;

| 47. | opfordrer Kommissionen til på grundlag af de indsamlede oplysninger og en grundig konsekvensanalyse i overensstemmelse med bestemmelserne om bedre regulering at undersøge mulighederne for at fastsætte minimumsstandarder for alternativ tvistbilæggelse på tværs af sektorer og samtidig udvikle de eksisterende ordninger og anspore medlemsstaterne og de sektorer, der er omfattet af sådanne ordninger, til at øge finansieringen, eftersom alternativ tvistbilæggelse skal tilbyde parterne et billigt alternativ uden at blive til "retsvæsen i billigudgave"; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til på grundlag af de indsamlede oplysninger og en grundig konsekvensanalyse i overensstemmelse med bestemmelserne om bedre regulering at undersøge mulighederne for at fastsætte minimumsstandarder for alternativ tvistbilæggelse på tværs af sektorer og samtidig udvikle de eksisterende ordninger og anspore medlemsstaterne og de sektorer, der er omfattet af sådanne ordninger, til at øge finansieringen, eftersom alternativ tvistbilæggelse skal tilbyde parterne et billigt alternativ uden at blive til "retsvæsen i billigudgave";

*

* *

| 48. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

48.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 115 af 17.4.1998, s. 31.

(2)  EFT L 109 af 19.4.2001, s. 56.

(3)  EFT C 155 af 6.6.2000, s. 1.

(4)  EFT L 174 af 27.6.01, s. 25.

(5)  EUT L 136 af 24.5.2008, s. 3.

(6)  EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 256.

(7)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 110.

(8)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 12.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0144.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0361.

(11)  http://ec.europa.eu/justice/policies/consumer/docs/explanatory_note_results_feasibility_study_05_2011_en.pdf.

(12)  http://www.uncitral.org/uncitral/commission/working_groups/3Online_Dispute_Resolution.html.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/9

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Mobilitet og integrering af handicappede

P7_TA(2011)0453

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (2010/2272(INI))

2013/C 131 E/02

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, den europæiske menneskehedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, den europæiske menneskehedskonvention og EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap og dennes ikrafttræden den 21. januar 2011 i henhold til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap og dennes ikrafttræden den 21. januar 2011 i henhold til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1),

| — | der henviser til fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til fællesskabspagten om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale rettigheder (2),

| — | der henviser til artikel 2, 10, 19 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 10, 19 og 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (3),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426) og Parlamentets holdning af 2. april 2009 herom (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426) og Parlamentets holdning af 2. april 2009 herom (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010"Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010"Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Rådets henstilling 98/376/EF af 4. juni 1998 om parkeringskort for mennesker med handicap (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 98/376/EF af 4. juni 1998 om parkeringskort for mennesker med handicap (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010"En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010"En digital dagsorden for Europa" (KOM(2010)0245),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. maj 2000"På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede" (KOM(2000)0284), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. maj 2000"På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede" (KOM(2000)0284),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. september 2001"eEuropa 2002:Tilgængeligheden af offentlige websteder og deres indhold" (KOM(2001)0529), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. september 2001"eEuropa 2002:Tilgængeligheden af offentlige websteder og deres indhold" (KOM(2001)0529),

| — | der henviser til Verdenssundhedsorganisationens internationale klassifikation af funktionsevne og funktionsnedsættelse (ICF) af 22. maj 2001 (Verdenssundhedsforsamlingens (WHA) resolution 54.21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens internationale klassifikation af funktionsevne og funktionsnedsættelse (ICF) af 22. maj 2001 (Verdenssundhedsforsamlingens (WHA) resolution 54.21),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2003"Lige muligheder for handicappede: En europæisk handlingsplan" (KOM(2003)0650), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2003"Lige muligheder for handicappede: En europæisk handlingsplan" (KOM(2003)0650),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. januar 2003"Mod et juridisk bindende FN-instrument til fremme og beskyttelse af handicappedes rettigheder og værdighed" (KOM(2003)0016), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. januar 2003"Mod et juridisk bindende FN-instrument til fremme og beskyttelse af handicappedes rettigheder og værdighed" (KOM(2003)0016),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. marts 2005"Grønbogen "Demografiske ændringer - behov for ny solidaritet mellem generationerne" "(KOM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. marts 2005"Grønbogen "Demografiske ændringer - behov for ny solidaritet mellem generationerne" "(KOM(2005)0094),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2007"Handicappedes forhold i EU: EU-handlingsplanen for 2008-2009" (KOM(2007)0738), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2007"Handicappedes forhold i EU: EU-handlingsplanen for 2008-2009" (KOM(2007)0738),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 16. december 2010"Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed" (KOM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 16. december 2010"Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed" (KOM(2010)0758),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2010"Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer" (KOM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. november 2010"Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer" (KOM(2010)0636),

| — | der henviser til den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap ("den valgfrie protokol"), vedtaget den 13. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap ("den valgfrie protokol"), vedtaget den 13. december 2006,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om "Fremme af integration på arbejdsmarkedet - Genopretning efter krisen og forberedelse til Lissabondagsordenen for tiden efter 2010" af 30. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om "Fremme af integration på arbejdsmarkedet - Genopretning efter krisen og forberedelse til Lissabondagsordenen for tiden efter 2010" af 30. november 2009,

| — | der henviser til andragende 1454/2010 af Urzula Weber-Król, |
| --- | --- |

—

der henviser til andragende 1454/2010 af Urzula Weber-Król,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om anvendelsen og resultaterne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly (KOM(2011)0166), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om anvendelsen og resultaterne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly (KOM(2011)0166),

| — | der henviser til Domstolens dom af 11. juli 2006 i sag C 13/05 vedrørende direktiv 2000/78/EF - ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv - begrebet handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 11. juli 2006 i sag C 13/05 vedrørende direktiv 2000/78/EF - ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv - begrebet handicap,

| — | der henviser til Rådets beslutning 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 1988 om tegnsprog for døve (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 1988 om tegnsprog for døve (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 1989 om den sociale situation for handicappede kvinder og kvinder, der bistår handicappede (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 1989 om den sociale situation for handicappede kvinder og kvinder, der bistår handicappede (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 1992 om mentalt handicappedes rettigheder (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 1992 om mentalt handicappedes rettigheder (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 1995 om handicappedes menneskerettigheder (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 1995 om handicappedes menneskerettigheder (10),

| — | der henviser til sin erklæring af 9. maj 1996 om autisters rettigheder (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin erklæring af 9. maj 1996 om autisters rettigheder (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 1996 om parkeringskort for handicappede - handicappedes rettigheder (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 1996 om parkeringskort for handicappede - handicappedes rettigheder (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. april 1997 om lige muligheder for handicappede (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. april 1997 om lige muligheder for handicappede (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2003 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Mod et juridisk bindende FN-instrument til fremme og beskyttelse af handicappedes rettigheder og værdighed (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2003 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Mod et juridisk bindende FN-instrument til fremme og beskyttelse af handicappedes rettigheder og værdighed (14),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. januar 2011"Årlig vækstundersøgelse: En hurtigere samlet EU-løsning på krisen" (KOM(2011)0011) og det dertil hørende udkast til rapport om beskæftigelsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. januar 2011"Årlig vækstundersøgelse: En hurtigere samlet EU-løsning på krisen" (KOM(2011)0011) og det dertil hørende udkast til rapport om beskæftigelsen,

| — | der henviser til Rådets beslutning 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 2011/308/EU af 19. maj 2011 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i EU (16),

| — | der henviser til rammeaftalen om det rummelige arbejdsmarked, som arbejdsmarkedets parter i Europa indgik den 25. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om det rummelige arbejdsmarked, som arbejdsmarkedets parter i Europa indgik den 25. marts 2010,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i EU's sundhedssystemer (2006/C 146/01), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i EU's sundhedssystemer (2006/C 146/01),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2010"Lighed og sundhed i alle politikker: solidaritet på sundhedsområdet", |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 8. juni 2010"Lighed og sundhed i alle politikker: solidaritet på sundhedsområdet",

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og Udvalget for Andragender (A7-0263/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og Udvalget for Andragender (A7-0263/2011),

| A. | der henviser til, at personer med handicap (herunder fysiske og psykosociale handicap) som fuldgyldige borgere har lige rettigheder og ret til ubestridelig værdighed, ligebehandling, en uafhængig tilværelse og fuld deltagelse i samfundet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at personer med handicap (herunder fysiske og psykosociale handicap) som fuldgyldige borgere har lige rettigheder og ret til ubestridelig værdighed, ligebehandling, en uafhængig tilværelse og fuld deltagelse i samfundet,

| B. | der henviser til, at over 80 mio. mennesker eller ca. 16 % af EU's samlede befolkning lever med handicap, hvortil regnes psykiske lidelser, under særlig henvisning til autisme, og at arbejdsløshedsprocenten er mindst dobbelt så høj som for personer uden handicap; der henviser til, at personer med handicap udgør en udsat gruppe, hvor fattigdomsraten er 70 % højere end gennemsnittet; der henviser til, at beskæftigelsesraten for personer med handicap kun er omkring 45 %, og at kvalitetsjob sikrer økonomisk uafhængighed og fremmer personlige præstationer; der henviser til, at arbejdsløshed øger risikoen for fattigdom og social udstødelse, idet mindst en fjerdedel af befolkningen på et tidspunkt vil blive ramt af en psykisk lidelse, og det for en tiendedels vedkommende kan føre til en handicappende kronisk psykisk lidelse, hvilket understreger behovet for aktive og målrettede politikker til bekæmpelse af denne vedvarende situation; der henviser til, at den højere fattigdomsrisiko ofte opstår som følge af begrænset adgang til ikke blot beskæftigelse og uddannelse, men også til sundhedspleje og fornøden behandling, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at over 80 mio. mennesker eller ca. 16 % af EU's samlede befolkning lever med handicap, hvortil regnes psykiske lidelser, under særlig henvisning til autisme, og at arbejdsløshedsprocenten er mindst dobbelt så høj som for personer uden handicap; der henviser til, at personer med handicap udgør en udsat gruppe, hvor fattigdomsraten er 70 % højere end gennemsnittet; der henviser til, at beskæftigelsesraten for personer med handicap kun er omkring 45 %, og at kvalitetsjob sikrer økonomisk uafhængighed og fremmer personlige præstationer; der henviser til, at arbejdsløshed øger risikoen for fattigdom og social udstødelse, idet mindst en fjerdedel af befolkningen på et tidspunkt vil blive ramt af en psykisk lidelse, og det for en tiendedels vedkommende kan føre til en handicappende kronisk psykisk lidelse, hvilket understreger behovet for aktive og målrettede politikker til bekæmpelse af denne vedvarende situation; der henviser til, at den højere fattigdomsrisiko ofte opstår som følge af begrænset adgang til ikke blot beskæftigelse og uddannelse, men også til sundhedspleje og fornøden behandling,

| C. | der henviser til, at de mest marginaliserede samfundsgrupper er dem, der rammes hårdest af kriser, og at personer med handicap er en af de grupper, der påvirkes mest af finanskrisen i Europa, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de mest marginaliserede samfundsgrupper er dem, der rammes hårdest af kriser, og at personer med handicap er en af de grupper, der påvirkes mest af finanskrisen i Europa,

| D. | der henviser til, at Udvalget for Andragender med jævne mellemrum af de berørte borgere gøres opmærksom på mangler ved gennemførelsen af det eksisterende princip for ligebehandling af personer med handicap, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Udvalget for Andragender med jævne mellemrum af de berørte borgere gøres opmærksom på mangler ved gennemførelsen af det eksisterende princip for ligebehandling af personer med handicap,

| E. | der henviser til, at handicappede personer med behov for omfattende støtte hører til de mest udstødte i samfundet, at kvinder med handicap generelt er blandt de mest udsatte og marginaliserede medlemmer af samfundet, og at de oplever forskelsbehandling og udelukkes fra at deltage i uddannelse, beskæftigelse og det sociale liv, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at handicappede personer med behov for omfattende støtte hører til de mest udstødte i samfundet, at kvinder med handicap generelt er blandt de mest udsatte og marginaliserede medlemmer af samfundet, og at de oplever forskelsbehandling og udelukkes fra at deltage i uddannelse, beskæftigelse og det sociale liv,

| F. | der henviser til, at en vellykket Europa 2020-strategi, der (på grundlag af innovation og forskning) sigter på at udvikle en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa, forudsætter strukturelle forbedringer med hensyn til mobiliteten hos og integrationen af personer med handicap, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en vellykket Europa 2020-strategi, der (på grundlag af innovation og forskning) sigter på at udvikle en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa, forudsætter strukturelle forbedringer med hensyn til mobiliteten hos og integrationen af personer med handicap,

| G. | der henviser til, at dette tal vil stige markant i de kommende år på grund af den uundgåelige dannelse af en omvendt befolkningspyramide, da mere end en tredjedel af befolkningen på over 75 år har handicap, der i nogen grad hæmmer dem, og over 20 % er stærkt hæmmede, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at dette tal vil stige markant i de kommende år på grund af den uundgåelige dannelse af en omvendt befolkningspyramide, da mere end en tredjedel af befolkningen på over 75 år har handicap, der i nogen grad hæmmer dem, og over 20 % er stærkt hæmmede,

| H. | der henviser til, at EU formelt har ratificeret FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap, som desuden er blevet undertegnet af alle EU's 27 medlemsstater og ratificeret af 17 af dem, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU formelt har ratificeret FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap, som desuden er blevet undertegnet af alle EU's 27 medlemsstater og ratificeret af 17 af dem,

| I. | der henviser til, at EU's beføjelser med hensyn til beskyttelse mod forskelsbehandling på grund af handicap i øjeblikket er begrænset til beskæftigelse, erhverv og erhvervsuddannelse (2000/78/EF), og at FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap er en blandet aftale, i medfør af hvilken EU og dets institutioner og medlemsstater har forpligtelser i tilknytning til dens gennemførelse og de i denne betænkning indeholdte forslag og tilgange, der skal overvejes og behandles i det kommende kommissionsforslag om en EU-lov om tilgængelighed, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's beføjelser med hensyn til beskyttelse mod forskelsbehandling på grund af handicap i øjeblikket er begrænset til beskæftigelse, erhverv og erhvervsuddannelse (2000/78/EF), og at FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap er en blandet aftale, i medfør af hvilken EU og dets institutioner og medlemsstater har forpligtelser i tilknytning til dens gennemførelse og de i denne betænkning indeholdte forslag og tilgange, der skal overvejes og behandles i det kommende kommissionsforslag om en EU-lov om tilgængelighed,

| J. | der henviser til, at sociale politikker for personer med handicap ofte henhører under medlemsstaternes kompetence og derfor bygger på de enkelte landes nationale traditioner og arv, sociale sædvaner og økonomiske udvikling samt på den yderst væsentlige rolle, som familier og foreninger spiller med hensyn til at hjælpe personer med handicap til at opnå selvstændighed og integrere sig i samfundet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at sociale politikker for personer med handicap ofte henhører under medlemsstaternes kompetence og derfor bygger på de enkelte landes nationale traditioner og arv, sociale sædvaner og økonomiske udvikling samt på den yderst væsentlige rolle, som familier og foreninger spiller med hensyn til at hjælpe personer med handicap til at opnå selvstændighed og integrere sig i samfundet,

| K. | der henviser til, at handicap er et begreb, der er under udvikling, og som er et resultat af samspillet mellem personer med funktionsnedsættelse og holdningsmæssige og omgivelsesbestemte barrierer, som forhindrer deres fulde og effektive deltagelse i samfundslivet med samme værdighed og på lige fod med andre, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at handicap er et begreb, der er under udvikling, og som er et resultat af samspillet mellem personer med funktionsnedsættelse og holdningsmæssige og omgivelsesbestemte barrierer, som forhindrer deres fulde og effektive deltagelse i samfundslivet med samme værdighed og på lige fod med andre,

| L. | der henviser til, at mobilitet, handicap og social inklusion hænger nøje sammen, især med hensyn til kommunikationsfrihed og adgang til kommunikation (herunder Braille og tegnsprog og andre alternative kommunikationsformer), bevægelsesfrihed inden for alle livets områder og adgang til tjenesteydelser; der henviser til, at fuld deltagelse i alle aspekter af samfundet bør fremmes under henvisning til betydningen af fællesskabspolitikkerne vedrørende informations- og kommunikationsteknologier samt inden for robotteknologi i hjemmet og online kommunikationsløsninger og til, at der er behov for at gå i retning af fuld tilgængelighed gennem fremme af kompatible standarder på det indre marked og udbredelse heraf, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mobilitet, handicap og social inklusion hænger nøje sammen, især med hensyn til kommunikationsfrihed og adgang til kommunikation (herunder Braille og tegnsprog og andre alternative kommunikationsformer), bevægelsesfrihed inden for alle livets områder og adgang til tjenesteydelser; der henviser til, at fuld deltagelse i alle aspekter af samfundet bør fremmes under henvisning til betydningen af fællesskabspolitikkerne vedrørende informations- og kommunikationsteknologier samt inden for robotteknologi i hjemmet og online kommunikationsløsninger og til, at der er behov for at gå i retning af fuld tilgængelighed gennem fremme af kompatible standarder på det indre marked og udbredelse heraf,

| M. | der henviser til, at adgangen til information (artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder) og kultur, jf. Rådets resolution af 6. maj 2003 om handicappedes adgang til kulturinfrastrukturer og kulturaktiviteter, spiller en vigtig rolle i menneskers, herunder handicappedes, intellektuelle udvikling og derfor har direkte indvirkning på deres beskæftigelsesmuligheder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at adgangen til information (artikel 11 i chartret om grundlæggende rettigheder) og kultur, jf. Rådets resolution af 6. maj 2003 om handicappedes adgang til kulturinfrastrukturer og kulturaktiviteter, spiller en vigtig rolle i menneskers, herunder handicappedes, intellektuelle udvikling og derfor har direkte indvirkning på deres beskæftigelsesmuligheder,

| N. | der henviser til, at personer med handicap har ret til lokalt baserede serviceydelser, der giver bedre muligheder for en uafhængig tilværelse, ret til personlig assistance, ret til økonomisk og social uafhængighed og fuld deltagelse i samfundet og arbejdsmarkedet; der henviser til, at støtteaktiviteterne, hvis de var aflønnede, ville løbe op i næsten 50 % af BNP (kommissionen for måling af økonomiske resultater og sociale fremskridt, 21. april 2010), |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at personer med handicap har ret til lokalt baserede serviceydelser, der giver bedre muligheder for en uafhængig tilværelse, ret til personlig assistance, ret til økonomisk og social uafhængighed og fuld deltagelse i samfundet og arbejdsmarkedet; der henviser til, at støtteaktiviteterne, hvis de var aflønnede, ville løbe op i næsten 50 % af BNP (kommissionen for måling af økonomiske resultater og sociale fremskridt, 21. april 2010),

| O. | der henviser til, at barrierer i forbindelse med benyttelse af tjenesteydelser og varer, der udbydes til alle, udgør betydelige hindringer for personer med handicap, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at barrierer i forbindelse med benyttelse af tjenesteydelser og varer, der udbydes til alle, udgør betydelige hindringer for personer med handicap,

| P. | der henviser til, at personer med handicap i visse medlemsstater og visse sektorer diskrimineres hele deres liv, og navnlig i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse, som følge af manglende tidlig diagnosticering og indgriben for børn og elever med handicap, hvilket begrænser deres fremtidige beskæftigelsesmuligheder, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at personer med handicap i visse medlemsstater og visse sektorer diskrimineres hele deres liv, og navnlig i forbindelse med uddannelse og erhvervsuddannelse, som følge af manglende tidlig diagnosticering og indgriben for børn og elever med handicap, hvilket begrænser deres fremtidige beskæftigelsesmuligheder,

| Q. | der henviser til, at andelen af unge i gruppen af 16-19-årige, som ikke er under uddannelse, er på 37 % for personer med handicap og på 25 % for personer med en vis grad af handicap, mens den er på 17 % for personer uden handicap, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at andelen af unge i gruppen af 16-19-årige, som ikke er under uddannelse, er på 37 % for personer med handicap og på 25 % for personer med en vis grad af handicap, mens den er på 17 % for personer uden handicap,

| R. | der henviser til, at artikel 24 i FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap, der blev ratificeret af EU i december 2010, forbyder udelukkelse på grund af handicap fra uddannelsessystemet, og at et inkluderende uddannelsessystem udgør det bedste middel til bekæmpelse af diskriminerende holdninger, opbygning af et integrerende samfund og opnåelse af uddannelse for alle, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at artikel 24 i FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap, der blev ratificeret af EU i december 2010, forbyder udelukkelse på grund af handicap fra uddannelsessystemet, og at et inkluderende uddannelsessystem udgør det bedste middel til bekæmpelse af diskriminerende holdninger, opbygning af et integrerende samfund og opnåelse af uddannelse for alle,

| S. | der henviser til, at kvinder med handicap ofte lider under dobbelt diskrimination, og at regeringerne kan modvirke dette fænomen ved at integrere kønsaspektet på alle relevante områder af handicappolitikken, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at kvinder med handicap ofte lider under dobbelt diskrimination, og at regeringerne kan modvirke dette fænomen ved at integrere kønsaspektet på alle relevante områder af handicappolitikken,

| T. | der henviser til, at den økonomiske krise udgør en udfordring for beskæftigelsen i almindelighed og for personer med handicap i særdeleshed, idet den stigende arbejdsløshedsprocent er betydeligt højere blandt personer med en eller anden form for handicap, og der er stigende bekymring for, at handicapydelserne anvendes til at kontrollere udbuddet af arbejdskraft, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den økonomiske krise udgør en udfordring for beskæftigelsen i almindelighed og for personer med handicap i særdeleshed, idet den stigende arbejdsløshedsprocent er betydeligt højere blandt personer med en eller anden form for handicap, og der er stigende bekymring for, at handicapydelserne anvendes til at kontrollere udbuddet af arbejdskraft,

| U. | der henviser til, at familiemedlemmer til personer med handicap også indirekte lider under forskelsbehandling, og at foranstaltninger til støtte for familierne vil indvirke positivt på en fuld og ligeværdig gennemførelse af rettighederne for personer med handicap, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at familiemedlemmer til personer med handicap også indirekte lider under forskelsbehandling, og at foranstaltninger til støtte for familierne vil indvirke positivt på en fuld og ligeværdig gennemførelse af rettighederne for personer med handicap,

| V. | der henviser til, at der i 2007 blev indgivet et andragende med 1 364 984 underskrifter til Kommissionen, hvori man krævede omfattende beskyttelse af personer med handicap i alle EU's politikker, og at Kommissionen hidtil ikke har taget behørigt hensyn til dette legitime initiativ; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der i 2007 blev indgivet et andragende med 1 364 984 underskrifter til Kommissionen, hvori man krævede omfattende beskyttelse af personer med handicap i alle EU's politikker, og at Kommissionen hidtil ikke har taget behørigt hensyn til dette legitime initiativ;

Mål

| 1. | påpeger, at Europa 2020-strategiens mål om, at 75 % af befolkningen mellem 20 og 64 år skal være i arbejde, umuligt kan nås, medmindre det også omfatter de personer i denne aldersgruppe, som lider under en eller anden form for handicap; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at Europa 2020-strategiens mål om, at 75 % af befolkningen mellem 20 og 64 år skal være i arbejde, umuligt kan nås, medmindre det også omfatter de personer i denne aldersgruppe, som lider under en eller anden form for handicap;

| 2. | understreger, at udgifter til og investeringer i personer med handicap er en investering, der på lang sigt giver afkast i form af velfærd for alle og et bæredygtigt samfund, hvor folk lever længere og arbejder mere effektivt under bedre vilkår; understreger i denne forbindelse, at det er uacceptabelt som en kriseforanstaltning at foretage uberettigede nedskæringer i ydelser til personer med handicap eller projekter, der skal sikre deres sociale integration, da det ville indebære, at visse grundlæggende og umistelige rettigheder for personer med handicap ikke ville blive overholdt; mener tværtimod, at investeringerne på området bør øges betydeligt; minder om, at alle sundhedsydelser i EU bør være baseret på de grundlæggende værdier universalitet, adgang til kvalitetspleje og solidaritet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at udgifter til og investeringer i personer med handicap er en investering, der på lang sigt giver afkast i form af velfærd for alle og et bæredygtigt samfund, hvor folk lever længere og arbejder mere effektivt under bedre vilkår; understreger i denne forbindelse, at det er uacceptabelt som en kriseforanstaltning at foretage uberettigede nedskæringer i ydelser til personer med handicap eller projekter, der skal sikre deres sociale integration, da det ville indebære, at visse grundlæggende og umistelige rettigheder for personer med handicap ikke ville blive overholdt; mener tværtimod, at investeringerne på området bør øges betydeligt; minder om, at alle sundhedsydelser i EU bør være baseret på de grundlæggende værdier universalitet, adgang til kvalitetspleje og solidaritet;

| 3. | bemærker, at der under hele den finansielle krise, som nu viser tegn på opsving, har været en indre solidaritet i de europæiske samfund; anerkender fuldt ud og understreger, at der er behov for skræddersyede foranstaltninger for personer med handicap, der på grundlag af forskellige grader af handicap og særlige forhold har behov for endnu mere intensiv støtte baseret på menneskerettigheder og værdighed, samt at der er risiko for forskelsbehandling, hvilket ofte ikke respekteres og derfor bør belyses gennem europæiske oplysningskampagner; påpeger, at der derfor bør tages hensyn til behovene hos personer med handicap på grundlag af deres specifikke situation for at gøre det muligt at finde hensigtsmæssige løsninger på alle stadier af uddannelsen og arbejdslivet; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at der under hele den finansielle krise, som nu viser tegn på opsving, har været en indre solidaritet i de europæiske samfund; anerkender fuldt ud og understreger, at der er behov for skræddersyede foranstaltninger for personer med handicap, der på grundlag af forskellige grader af handicap og særlige forhold har behov for endnu mere intensiv støtte baseret på menneskerettigheder og værdighed, samt at der er risiko for forskelsbehandling, hvilket ofte ikke respekteres og derfor bør belyses gennem europæiske oplysningskampagner; påpeger, at der derfor bør tages hensyn til behovene hos personer med handicap på grundlag af deres specifikke situation for at gøre det muligt at finde hensigtsmæssige løsninger på alle stadier af uddannelsen og arbejdslivet;

| 4. | understreger vigtigheden af målsætningerne i den nye europæiske handicapstrategi 2010-2020 og kræver navnlig, at der på grundlag af pålidelige data identificeres flere detaljerede tiltag på alle forvaltningsniveauer; finder det i denne forbindelse vigtigt at overholde det grundlæggende princip "intet om personer med handicap uden personer med handicap", dvs. at personer med handicap skal inddrages i alle foranstaltninger og afgørelser, der har indflydelse på deres situation; |
| --- | --- |

4.

understreger vigtigheden af målsætningerne i den nye europæiske handicapstrategi 2010-2020 og kræver navnlig, at der på grundlag af pålidelige data identificeres flere detaljerede tiltag på alle forvaltningsniveauer; finder det i denne forbindelse vigtigt at overholde det grundlæggende princip "intet om personer med handicap uden personer med handicap", dvs. at personer med handicap skal inddrages i alle foranstaltninger og afgørelser, der har indflydelse på deres situation;

| 5. | beklager, at Kommissionens meddelelse om den europæiske handicapstrategi ikke indeholder et integreret kønsaspekt eller et separat kapitel om en kønsspecifik handicappolitik, selv om kvinder med handicap ofte er dårligere stillet end mænd med handicap og oftere er ofre for fattigdom og social udstødelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage kønsaspektet i betragtning i hele den europæiske handicapstrategi 2010-2020; |
| --- | --- |

5.

beklager, at Kommissionens meddelelse om den europæiske handicapstrategi ikke indeholder et integreret kønsaspekt eller et separat kapitel om en kønsspecifik handicappolitik, selv om kvinder med handicap ofte er dårligere stillet end mænd med handicap og oftere er ofre for fattigdom og social udstødelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage kønsaspektet i betragtning i hele den europæiske handicapstrategi 2010-2020;

| 6. | understreger behovet for en ny effektiv tilgang til personer med handicap begyndende med nedsættelse af en europæisk handicapkomité, der mødes regelmæssigt under aktiv inddragelse af Europa-Parlamentet og med repræsentative handicaporganisationers og nationale projektgruppers deltagelse for i overensstemmelse med nærhedsprincippet at opnå mere effektive mekanismer til koordinering og overvågning samt evaluering af gennemførelsen af den europæiske handicapstrategi i Kommissionens og medlemsstaternes programmer og strategier; |
| --- | --- |

6.

understreger behovet for en ny effektiv tilgang til personer med handicap begyndende med nedsættelse af en europæisk handicapkomité, der mødes regelmæssigt under aktiv inddragelse af Europa-Parlamentet og med repræsentative handicaporganisationers og nationale projektgruppers deltagelse for i overensstemmelse med nærhedsprincippet at opnå mere effektive mekanismer til koordinering og overvågning samt evaluering af gennemførelsen af den europæiske handicapstrategi i Kommissionens og medlemsstaternes programmer og strategier;

| 7. | minder om, at et bæredygtigt samfund, hvor folk lever længere med et bedre helbred, også bør indebære forbedringer af planlægningen af byområder og fællesområder og af adgangen til de varer og tjenesteydelser, der er til rådighed, herunder lige adgang til nye informations- og kommunikationsteknologier, for at forbedre livskvaliteten for personer med handicap og forebygge social udstødelse; |
| --- | --- |

7.

minder om, at et bæredygtigt samfund, hvor folk lever længere med et bedre helbred, også bør indebære forbedringer af planlægningen af byområder og fællesområder og af adgangen til de varer og tjenesteydelser, der er til rådighed, herunder lige adgang til nye informations- og kommunikationsteknologier, for at forbedre livskvaliteten for personer med handicap og forebygge social udstødelse;

Borgerlige rettigheder og menneskerettigheder

| 8. | kræver fuld overholdelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og opbakning til principperne design for alle og universelt design; anerkender den indsats, som EU og De Forenede Nationer har gjort med hensyn til lovgivning til fremme af den fulde integration af personer med handicap i samfundet; mener imidlertid, at der bør gøres mere; |
| --- | --- |

8.

kræver fuld overholdelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og opbakning til principperne design for alle og universelt design; anerkender den indsats, som EU og De Forenede Nationer har gjort med hensyn til lovgivning til fremme af den fulde integration af personer med handicap i samfundet; mener imidlertid, at der bør gøres mere;

| 9. | understreger navnlig behovet for at sikre fuld overholdelse af de rettigheder, der er fastsat i konventionen om barnets rettigheder, for så vidt angår børn med handicap, herunder retten til at lege, retten til uddannelse, retten til at deltage i samfundslivet, herunder det kulturelle og kunstneriske liv, retten til den nødvendige lægebehandling og friheden til at søge og modtage oplysninger og tanker; påpeger navnlig, at det af artikel 23 i ovennævnte konvention fremgår, at børn med handicap "bør have et indholdsrigt og menneskeværdigt liv under forhold, der sikrer værdighed, fremmer selvtilliden og medvirker til barnets aktive deltagelse i samfundslivet", og opfordrer til at sikre, at et barn med handicap har "fuld adgang til og modtager undervisning, uddannelse, sundhedspleje, revalidering, forberedelse til arbejdslivet og muligheder for fritidsadspredelse, alt på en måde, der bedst muligt fremmer barnets sociale tilpasning og personlige udvikling, herunder dets kulturelle og åndelige udvikling"; |
| --- | --- |

9.

understreger navnlig behovet for at sikre fuld overholdelse af de rettigheder, der er fastsat i konventionen om barnets rettigheder, for så vidt angår børn med handicap, herunder retten til at lege, retten til uddannelse, retten til at deltage i samfundslivet, herunder det kulturelle og kunstneriske liv, retten til den nødvendige lægebehandling og friheden til at søge og modtage oplysninger og tanker; påpeger navnlig, at det af artikel 23 i ovennævnte konvention fremgår, at børn med handicap "bør have et indholdsrigt og menneskeværdigt liv under forhold, der sikrer værdighed, fremmer selvtilliden og medvirker til barnets aktive deltagelse i samfundslivet", og opfordrer til at sikre, at et barn med handicap har "fuld adgang til og modtager undervisning, uddannelse, sundhedspleje, revalidering, forberedelse til arbejdslivet og muligheder for fritidsadspredelse, alt på en måde, der bedst muligt fremmer barnets sociale tilpasning og personlige udvikling, herunder dets kulturelle og åndelige udvikling";

| 10. | opfordrer til en effektiv integration af handicap i hele Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer, herunder "Innovation i EU", hvori der ikke henvises til handicap; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til en effektiv integration af handicap i hele Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer, herunder "Innovation i EU", hvori der ikke henvises til handicap;

| 11. | gør opmærksom på, at mange personer med handicap fortsat diskrimineres med hensyn til manglende anerkendelse af lighed for loven, og opfordrer medlemsstaterne til at rette op på og afhjælpe disse mangler, bl.a. med hensyn til effektiv domstolsadgang for personer med handicap og relevant uddannelse for ansatte i retsvæsenet, herunder politi og fængselspersonale, og understreger betydningen af at garantere og sikre deltagelse på lige fod med andre i det politiske og offentlige liv, herunder retten til at stemme, stille op til valg og påtage sig offentlige hverv, jf. artikel 29 i FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, da det af relevante ngo'er og valgeksperter vurderes, at kun en lille procentdel af personer med handicap kan deltage i valg; |
| --- | --- |

11.

gør opmærksom på, at mange personer med handicap fortsat diskrimineres med hensyn til manglende anerkendelse af lighed for loven, og opfordrer medlemsstaterne til at rette op på og afhjælpe disse mangler, bl.a. med hensyn til effektiv domstolsadgang for personer med handicap og relevant uddannelse for ansatte i retsvæsenet, herunder politi og fængselspersonale, og understreger betydningen af at garantere og sikre deltagelse på lige fod med andre i det politiske og offentlige liv, herunder retten til at stemme, stille op til valg og påtage sig offentlige hverv, jf. artikel 29 i FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, da det af relevante ngo'er og valgeksperter vurderes, at kun en lille procentdel af personer med handicap kan deltage i valg;

| 12. | mener, at køb af varer og tjenesteydelser, herunder relevante og tilgængelige oplysninger om disse, bør omfatte egnede (online) indkøbsløsninger samt varer og tjenesteydelser, der er udformet til at være tilgængelige på lang sigt; gør opmærksom på, at det er nødvendigt, at produkter til personer med handicap godkendes efter både europæiske og globale standarder; opfordrer Kommissionen til at træffe yderligere, hensigtsmæssige foranstaltninger for at fremme udviklingen af og adgangen til universelt designede varer og tjenester, jf. artikel 29 i FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, herunder udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

12.

mener, at køb af varer og tjenesteydelser, herunder relevante og tilgængelige oplysninger om disse, bør omfatte egnede (online) indkøbsløsninger samt varer og tjenesteydelser, der er udformet til at være tilgængelige på lang sigt; gør opmærksom på, at det er nødvendigt, at produkter til personer med handicap godkendes efter både europæiske og globale standarder; opfordrer Kommissionen til at træffe yderligere, hensigtsmæssige foranstaltninger for at fremme udviklingen af og adgangen til universelt designede varer og tjenester, jf. artikel 29 i FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, herunder udveksling af bedste praksis;

| 13. | fremhæver i lyset af FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, at det af en række undersøgelser fremgår, at kvinder med handicap udsættes for dobbelt diskrimination baseret på både køn og handicap; opfordrer Kommissionen til på grund af den så godt som fuldstændige mangel på mekanismer i denne forbindelse at tage særligt hensyn til kvinder med handicap i socialbeskyttelsesordningerne; |
| --- | --- |

13.

fremhæver i lyset af FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap, at det af en række undersøgelser fremgår, at kvinder med handicap udsættes for dobbelt diskrimination baseret på både køn og handicap; opfordrer Kommissionen til på grund af den så godt som fuldstændige mangel på mekanismer i denne forbindelse at tage særligt hensyn til kvinder med handicap i socialbeskyttelsesordningerne;

| 14. | understreger, at personer med mentale handicap eller med mental funktionsnedsættelse i særlig grad risikerer misbrug og vold, og opfordrer medlemsstaterne til at indføre en avanceret kontrolmekanisme med henblik på at yde sociale tjenester og retsbeskyttelse til ofre for at sikre overholdelse af menneskerettighederne og frihedsrettighederne for personer i institutioner, særlig kvinder og børn med handicap; opfordrer Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder til at foretage undersøgelser af situationen for piger og kvinder med handicap, hvad angår vold; understreger behovet for foranstaltninger og tiltag for at bekæmpe den dobbelte diskrimination af kvinder og fremme fuldstændig lighed med hensyn til rettigheder og muligheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe aktive og effektive foranstaltninger for at støtte og fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet og til at gøre effektiv brug af EU-midler som f.eks. Progress til foranstaltninger, der skal forbedre offentlighedens kendskab til situationen for personer med handicap, der bor på institution; opfordrer medlemsstaterne til at sikre voldsramte kvinder med handicap fortrinsret til sociale boliger, tilskud til tilpasning af boligen, hjælp i hjemmet og offentlige tjenester i tilknytning til kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

14.

understreger, at personer med mentale handicap eller med mental funktionsnedsættelse i særlig grad risikerer misbrug og vold, og opfordrer medlemsstaterne til at indføre en avanceret kontrolmekanisme med henblik på at yde sociale tjenester og retsbeskyttelse til ofre for at sikre overholdelse af menneskerettighederne og frihedsrettighederne for personer i institutioner, særlig kvinder og børn med handicap; opfordrer Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder til at foretage undersøgelser af situationen for piger og kvinder med handicap, hvad angår vold; understreger behovet for foranstaltninger og tiltag for at bekæmpe den dobbelte diskrimination af kvinder og fremme fuldstændig lighed med hensyn til rettigheder og muligheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe aktive og effektive foranstaltninger for at støtte og fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i nærmiljøet og til at gøre effektiv brug af EU-midler som f.eks. Progress til foranstaltninger, der skal forbedre offentlighedens kendskab til situationen for personer med handicap, der bor på institution; opfordrer medlemsstaterne til at sikre voldsramte kvinder med handicap fortrinsret til sociale boliger, tilskud til tilpasning af boligen, hjælp i hjemmet og offentlige tjenester i tilknytning til kønsbaseret vold;

| 15. | understreger, at medlemsstaterne bør tilskyndes til i langt højere grad at tage hensyn til de sociale aspekter af handicap; mener, at en nødvendig forudsætning for enkeltpersoners mulighed for at udøve deres borgerrettigheder er skabelse af et retsgrundlag til støtte for mekanismen for beslutningstagning; opfordrer medlemsstaterne til mest muligt at fremme støtteformer som f.eks. personlig hjælp og andre tjenester, der støtter personer med handicap, så de kan leve selvstændigt, for generelt at mindske institutionsplejen til fordel for andre støtteformer; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en grundig undersøgelse af disse fænomener og skabe øget bevidsthed i samfundet om dem; fremhæver betydningen af frivilligt arbejde som en afgørende støtte for mennesker med handicap og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte og forbedre de initiativer og støtteprogrammer, der vedrører dette arbejde; |
| --- | --- |

15.

understreger, at medlemsstaterne bør tilskyndes til i langt højere grad at tage hensyn til de sociale aspekter af handicap; mener, at en nødvendig forudsætning for enkeltpersoners mulighed for at udøve deres borgerrettigheder er skabelse af et retsgrundlag til støtte for mekanismen for beslutningstagning; opfordrer medlemsstaterne til mest muligt at fremme støtteformer som f.eks. personlig hjælp og andre tjenester, der støtter personer med handicap, så de kan leve selvstændigt, for generelt at mindske institutionsplejen til fordel for andre støtteformer; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en grundig undersøgelse af disse fænomener og skabe øget bevidsthed i samfundet om dem; fremhæver betydningen af frivilligt arbejde som en afgørende støtte for mennesker med handicap og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte og forbedre de initiativer og støtteprogrammer, der vedrører dette arbejde;

| 16. | understreger vigtigheden af at garantere og sikre lige adgang til borgeroplysning, især vedrørende det offentliges håndtering af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, jf. artikel 21 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

16.

understreger vigtigheden af at garantere og sikre lige adgang til borgeroplysning, især vedrørende det offentliges håndtering af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, jf. artikel 21 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap;

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forberede sig på naturlige og menneskeskabte katastrofer og til i denne forbindelse navnlig at give personer med handicap relevante og nyttige oplysninger, bl.a. under henvisning til nyttige og relevante internationale eksempler; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forberede sig på naturlige og menneskeskabte katastrofer og til i denne forbindelse navnlig at give personer med handicap relevante og nyttige oplysninger, bl.a. under henvisning til nyttige og relevante internationale eksempler;

| 18. | understreger behovet for handling på både nationalt og europæisk plan for at fremme overgangen fra institutionspleje til pleje i nærmiljøet under anvendelse af strukturfondene og ledsaget af foranstaltninger, der skal forbedre offentlighedens kendskab til situationen for personer med handicap, der bor på institution; |
| --- | --- |

18.

understreger behovet for handling på både nationalt og europæisk plan for at fremme overgangen fra institutionspleje til pleje i nærmiljøet under anvendelse af strukturfondene og ledsaget af foranstaltninger, der skal forbedre offentlighedens kendskab til situationen for personer med handicap, der bor på institution;

Vigtigheden af at indsamle data og høre berørte parter

| 19. | understreger, at der på indeværende tidspunkt mangler eller kun i begrænset omfang findes sammenhængende, kønsspecifikke data om handicapspørgsmål og handicaprelaterede tjenester i medlemsstaterne, herunder specifikke indikatorer og oplysninger om antallet og kvaliteten af institutioner og boliger for personer med handicap, og at Eurostat bør fremlægge flere årlige, kønsspecifikke data om personer med handicap og deres plejere; |
| --- | --- |

19.

understreger, at der på indeværende tidspunkt mangler eller kun i begrænset omfang findes sammenhængende, kønsspecifikke data om handicapspørgsmål og handicaprelaterede tjenester i medlemsstaterne, herunder specifikke indikatorer og oplysninger om antallet og kvaliteten af institutioner og boliger for personer med handicap, og at Eurostat bør fremlægge flere årlige, kønsspecifikke data om personer med handicap og deres plejere;

| 20. | er skuffet over den manglende gennemsigtighed og den begrænsede inddragelse af personer med handicap i dataindsamling og høringer og mener, at Kommissionen bør fremme inddragelsen af personer med handicap i høringsprocedurer, der skal være fuldt tilgængelige i overensstemmelse med ngo'ernes erfaringer og udformes, så de giver mulighed for at afgive specifikke kommentarer, og støttes af effektive oplysningskampagner, understreger, at den omstændighed, at der kun indløb 336 svar fra civilsamfundet i forbindelse med den høring, Kommissionen gennemførte online på sit centrale høringswebsted i 2009, viser, at oplysningskampagnerne ikke nåede målgrupperne, og at online-redskabet ikke var tilgængeligt for blinde, som benytter skærmlæsere; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at personer med handicap og deres organisationer inddrages i enhver implementeringsproces og på ethvert niveau (jf. artikel 33 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap); |
| --- | --- |

20.

er skuffet over den manglende gennemsigtighed og den begrænsede inddragelse af personer med handicap i dataindsamling og høringer og mener, at Kommissionen bør fremme inddragelsen af personer med handicap i høringsprocedurer, der skal være fuldt tilgængelige i overensstemmelse med ngo'ernes erfaringer og udformes, så de giver mulighed for at afgive specifikke kommentarer, og støttes af effektive oplysningskampagner, understreger, at den omstændighed, at der kun indløb 336 svar fra civilsamfundet i forbindelse med den høring, Kommissionen gennemførte online på sit centrale høringswebsted i 2009, viser, at oplysningskampagnerne ikke nåede målgrupperne, og at online-redskabet ikke var tilgængeligt for blinde, som benytter skærmlæsere; opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at personer med handicap og deres organisationer inddrages i enhver implementeringsproces og på ethvert niveau (jf. artikel 33 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap);

| 21. | opfordrer Kommissionen til at sætte skub i overvågningen, samarbejdet og udvekslingen af god praksis mellem medlemsstaterne, navnlig med hensyn til indsamling af sammenlignelige, kønsspecifikke data og fremskridtsindikatorer, for at nå de mål, der er sat på såvel nationalt plan som fællesskabsplan; understreger, at målingerne bør være baseret på de behov, som personer med handicap har, og ikke kun på lægelige aspekter, men at de også bør omfatte sociale, beskæftigelsesrelaterede og miljømæssige aspekter; understreger samtidig betydningen af at samordne bestræbelserne på at bekæmpe misbrug af ordningen og simulering af handicap; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at sætte skub i overvågningen, samarbejdet og udvekslingen af god praksis mellem medlemsstaterne, navnlig med hensyn til indsamling af sammenlignelige, kønsspecifikke data og fremskridtsindikatorer, for at nå de mål, der er sat på såvel nationalt plan som fællesskabsplan; understreger, at målingerne bør være baseret på de behov, som personer med handicap har, og ikke kun på lægelige aspekter, men at de også bør omfatte sociale, beskæftigelsesrelaterede og miljømæssige aspekter; understreger samtidig betydningen af at samordne bestræbelserne på at bekæmpe misbrug af ordningen og simulering af handicap;

| 22. | påpeger, at registrering af personer med handicap, så de kan modtage tjenesteydelser og støtte via det offentlige budget, ikke må føre til krænkelse af deres menneskerettigheder og privatliv eller til stigmatisering; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at registrering af personer med handicap, så de kan modtage tjenesteydelser og støtte via det offentlige budget, ikke må føre til krænkelse af deres menneskerettigheder og privatliv eller til stigmatisering;

Demografiske ændringer og et miljø uden barrierer

| 23. | understreger, at de demografiske ændringer også vil indebære en stigning i antallet af ældre med handicap, eftersom den højere forventede levetid medfører, at flere vil komme til at lide af et handicap, hvilket vil føre til et øget behov for udvikling og udformning af tjenesteydelser og løsninger, der gavner såvel personer med handicap uanset alder som ældre med eller uden handicap; |
| --- | --- |

23.

understreger, at de demografiske ændringer også vil indebære en stigning i antallet af ældre med handicap, eftersom den højere forventede levetid medfører, at flere vil komme til at lide af et handicap, hvilket vil føre til et øget behov for udvikling og udformning af tjenesteydelser og løsninger, der gavner såvel personer med handicap uanset alder som ældre med eller uden handicap;

| 24. | tilskynder de to samfundsgrupper til at alliere sig for at bidrage til innovativ vækst, som også er baseret på beskæftigelse og social udvikling i medlemsstaterne, og for at efterkomme de nye krav i tilknytning til det aldrende samfund og den demografiske ændring; |
| --- | --- |

24.

tilskynder de to samfundsgrupper til at alliere sig for at bidrage til innovativ vækst, som også er baseret på beskæftigelse og social udvikling i medlemsstaterne, og for at efterkomme de nye krav i tilknytning til det aldrende samfund og den demografiske ændring;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at styrke både sanktionerne imod og de positive incitamenter til medlemsstaterne med henblik på gennemførelse af artikel 16 i forordning (EF) nr. 1083/2006 og opfyldelse af de retligt bindende krav heri; opfordrer Kommissionen til at styrke ikke-forskelsbehandlings- og tilgængelighedsbestemmelserne i den fremtidige samhørighedspolitik for 2014-2020 og til at overvåge og bedømme gennemførelsen af de europæiske finansieringsprogrammer og anvendelsen af de europæiske fonde; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at styrke både sanktionerne imod og de positive incitamenter til medlemsstaterne med henblik på gennemførelse af artikel 16 i forordning (EF) nr. 1083/2006 og opfyldelse af de retligt bindende krav heri; opfordrer Kommissionen til at styrke ikke-forskelsbehandlings- og tilgængelighedsbestemmelserne i den fremtidige samhørighedspolitik for 2014-2020 og til at overvåge og bedømme gennemførelsen af de europæiske finansieringsprogrammer og anvendelsen af de europæiske fonde;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at fremme anvendelsen af de europæiske strukturfonde, særlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, for at forbedre varers, tjenesteydelsers og bygningers tilgængelighed under anvendelse af europæiske fonde; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at fremme anvendelsen af de europæiske strukturfonde, særlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, for at forbedre varers, tjenesteydelsers og bygningers tilgængelighed under anvendelse af europæiske fonde;

Fri bevægelighed og uhindret adgang til tjenesteydelser

| 27. | anerkender, at fri bevægelighed er en grundlæggende rettighed i EU; understreger, at den har positiv indflydelse såvel på handicappedes livskvalitet og deltagelse i samfundet og arbejdsmarkedet som på deres familiers deltagelse i samfundet, særlig med hensyn til bedre adgang til sundhedsydelser, idet der i højere grad bør fokuseres på personer med kroniske, handicappende lidelser for at mindske ulighederne på sundhedsområdet i EU; |
| --- | --- |

27.

anerkender, at fri bevægelighed er en grundlæggende rettighed i EU; understreger, at den har positiv indflydelse såvel på handicappedes livskvalitet og deltagelse i samfundet og arbejdsmarkedet som på deres familiers deltagelse i samfundet, særlig med hensyn til bedre adgang til sundhedsydelser, idet der i højere grad bør fokuseres på personer med kroniske, handicappende lidelser for at mindske ulighederne på sundhedsområdet i EU;

| 28. | henleder opmærksomheden på, at selv om EU fremmer lighed og fri bevægelighed for borgerne på sit område, varierer rettighederne for personer med handicap fra medlemsstat til medlemsstat; |
| --- | --- |

28.

henleder opmærksomheden på, at selv om EU fremmer lighed og fri bevægelighed for borgerne på sit område, varierer rettighederne for personer med handicap fra medlemsstat til medlemsstat;

| 29. | understreger, at transporttilgængelighed gør det lettere for personer med handicap at deltage på arbejdsmarkedet og derfor bidrager til kampen mod fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

29.

understreger, at transporttilgængelighed gør det lettere for personer med handicap at deltage på arbejdsmarkedet og derfor bidrager til kampen mod fattigdom og social udstødelse;

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skaffe hurtigere adgang til tjenesteydelser ved hjælp af forskellige strategier for at fjerne barrierer for adgang til disse teknologier, bl.a. lavere priser, herunder Europa 2020-flagskibsinitiativerne med henblik på at nå Europa 2020-målene; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skaffe hurtigere adgang til tjenesteydelser ved hjælp af forskellige strategier for at fjerne barrierer for adgang til disse teknologier, bl.a. lavere priser, herunder Europa 2020-flagskibsinitiativerne med henblik på at nå Europa 2020-målene;

| 31. | minder om, at mobilitet er et centralt element i den europæiske beskæftigelsesstrategi, og at der stadig er betydelige specifikke hindringer i vejen for, at personer med handicap i EU kan garanteres et værdigt og selvstændigt liv, særlig hvad angår muligheden for at overføre sociale ydelser og støtte samt adgangen til de nødvendige faciliteter eller til personlig hjælp; |
| --- | --- |

31.

minder om, at mobilitet er et centralt element i den europæiske beskæftigelsesstrategi, og at der stadig er betydelige specifikke hindringer i vejen for, at personer med handicap i EU kan garanteres et værdigt og selvstændigt liv, særlig hvad angår muligheden for at overføre sociale ydelser og støtte samt adgangen til de nødvendige faciliteter eller til personlig hjælp;

| 32. | understreger, at personer med handicap i medfør af direktiv 2011/24/EU om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser er berettigede til sundhedspleje på tværs af grænserne, og at de bør sikres lige adgang til sundhedsydelser i enhver EU-medlemsstat, særlig hvis de har behov for højt specialiseret behandling; |
| --- | --- |

32.

understreger, at personer med handicap i medfør af direktiv 2011/24/EU om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser er berettigede til sundhedspleje på tværs af grænserne, og at de bør sikres lige adgang til sundhedsydelser i enhver EU-medlemsstat, særlig hvis de har behov for højt specialiseret behandling;

| 33. | opfordrer til en bedre gensidig anerkendelse af handicapstatus mellem medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle god praksis med henblik på at udjævne forskellene mellem de nationale systemer til vurdering af handicapgrad(er) over hele EU for at forbedre mobiliteten for personer med handicap; |
| --- | --- |

33.

opfordrer til en bedre gensidig anerkendelse af handicapstatus mellem medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle god praksis med henblik på at udjævne forskellene mellem de nationale systemer til vurdering af handicapgrad(er) over hele EU for at forbedre mobiliteten for personer med handicap;

| 34. | understreger behovet for at få medlemsstaterne til i deres sociale sikringsordninger og i forbindelse med pensionering i højere grad at anerkende det engagement og det ulønnede arbejde, der ydes af de personer, som regel kvinder, der passer personer med handicap; understreger, at disse kvinder fortjener særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for at få medlemsstaterne til i deres sociale sikringsordninger og i forbindelse med pensionering i højere grad at anerkende det engagement og det ulønnede arbejde, der ydes af de personer, som regel kvinder, der passer personer med handicap; understreger, at disse kvinder fortjener særlig opmærksomhed;

| 35. | anerkender betydningen af Rådets henstilling 98/376/EF af 4. juni 1998 om parkeringskort for mennesker med handicap, i henhold til hvilken dette kort skal udformes efter en standardiseret model og anerkendes af samtlige medlemsstater for at gøre det lettere for indehaveren at køre bil, og bemærker, at et fælles EU-charter for rejsendes rettigheder og erhvervelse og fornyelse af kørekort og eventuelle andre tilladelser eller dokumenter, der er nødvendige med henblik på at fremme mobiliteten mellem medlemsstaterne, har betydning for integrationen i samfundet af personer med handicap i alle EU's medlemsstater; erkender, at også innovative former for gratis kommunikationsmidler for blinde og døve, f.eks. tilgængelige informationstjenester med særligt henblik på onlinetjenester, er afgørende for en fuld udøvelse af deres rettigheder, f.eks. "letlæsnings"-udgaver for personer med nedsatte mentale evner og kognitive funktionsnedsættelser; opfordrer til at reducere hindringerne for bevægelsesfriheden for personer med handicap gennem vedtagelse af et europæisk mobilitetskort, der er baseret på gensidig anerkendelse i medlemsstaterne af handicapkort og ydelser og rettigheder for personer med handicap for at gøre det lettere for personer med handicap at arbejde, studere og rejse, også ved hjælp af den åbne koordinationsmetode; opfordrer Kommissionen til at oprette et mere oplysende websted henvendt til personer med handicap, som gør rede for deres rettigheder og indeholder yderligere specifikke oplysninger om rejser; |
| --- | --- |

35.

anerkender betydningen af Rådets henstilling 98/376/EF af 4. juni 1998 om parkeringskort for mennesker med handicap, i henhold til hvilken dette kort skal udformes efter en standardiseret model og anerkendes af samtlige medlemsstater for at gøre det lettere for indehaveren at køre bil, og bemærker, at et fælles EU-charter for rejsendes rettigheder og erhvervelse og fornyelse af kørekort og eventuelle andre tilladelser eller dokumenter, der er nødvendige med henblik på at fremme mobiliteten mellem medlemsstaterne, har betydning for integrationen i samfundet af personer med handicap i alle EU's medlemsstater; erkender, at også innovative former for gratis kommunikationsmidler for blinde og døve, f.eks. tilgængelige informationstjenester med særligt henblik på onlinetjenester, er afgørende for en fuld udøvelse af deres rettigheder, f.eks. "letlæsnings"-udgaver for personer med nedsatte mentale evner og kognitive funktionsnedsættelser; opfordrer til at reducere hindringerne for bevægelsesfriheden for personer med handicap gennem vedtagelse af et europæisk mobilitetskort, der er baseret på gensidig anerkendelse i medlemsstaterne af handicapkort og ydelser og rettigheder for personer med handicap for at gøre det lettere for personer med handicap at arbejde, studere og rejse, også ved hjælp af den åbne koordinationsmetode; opfordrer Kommissionen til at oprette et mere oplysende websted henvendt til personer med handicap, som gør rede for deres rettigheder og indeholder yderligere specifikke oplysninger om rejser;

| 36. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremme adgang uden fysiske barrierer til arbejdspladser og hjem for personer med handicap for på den måde at hjælpe dem med at blive integrerede i arbejdslivet; |
| --- | --- |

36.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremme adgang uden fysiske barrierer til arbejdspladser og hjem for personer med handicap for på den måde at hjælpe dem med at blive integrerede i arbejdslivet;

| 37. | understreger, at innovative og videnbaserede økonomier ikke kan udvikle sig uden bindende lovgivning om indhold og form, der er tilgængelige for personer med handicap, f.eks. websteder, der er tilgængelige for blinde, og indhold med undertekster for hørehæmmede, herunder massemedietjenester og onlinetjenester for personer, der benytter tegnsprog, smartphone-applikationer og taktile og lydbaserede hjælpemidler inden for offentlige medier; |
| --- | --- |

37.

understreger, at innovative og videnbaserede økonomier ikke kan udvikle sig uden bindende lovgivning om indhold og form, der er tilgængelige for personer med handicap, f.eks. websteder, der er tilgængelige for blinde, og indhold med undertekster for hørehæmmede, herunder massemedietjenester og onlinetjenester for personer, der benytter tegnsprog, smartphone-applikationer og taktile og lydbaserede hjælpemidler inden for offentlige medier;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte en tosporet tilgang, hvor bindende lovgivning og standarder ses som supplerende instrumenter, der er nødvendige for at opnå tilgængelighed; fastslår, at lovgivningen i betragtning af den hurtige udvikling inden for Ikt-sektoren bør fastsætte bæredygtige rammer; påpeger, at standarderne bør være værktøjer, der løbende udvikles og sikrer, at lovgivningen gennemføres; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte en tosporet tilgang, hvor bindende lovgivning og standarder ses som supplerende instrumenter, der er nødvendige for at opnå tilgængelighed; fastslår, at lovgivningen i betragtning af den hurtige udvikling inden for Ikt-sektoren bør fastsætte bæredygtige rammer; påpeger, at standarderne bør være værktøjer, der løbende udvikles og sikrer, at lovgivningen gennemføres;

| 39. | er opmærksom på, at der ikke er lige adgang til sundhedspleje, herunder til oplysninger om sundhed og sundhedspleje, og opfordrer Europa-Kommissionen til at fremskynde sit arbejde med henstillinger, der støtter lige adgang til sundhedstjenesteydelser og oplysninger om sundhed og sundhedspleje; |
| --- | --- |

39.

er opmærksom på, at der ikke er lige adgang til sundhedspleje, herunder til oplysninger om sundhed og sundhedspleje, og opfordrer Europa-Kommissionen til at fremskynde sit arbejde med henstillinger, der støtter lige adgang til sundhedstjenesteydelser og oplysninger om sundhed og sundhedspleje;

| 40. | understreger, at det for at opnå, at personer med handicap aktivt engagerer sig på alle områder i det sociale liv, er nødvendigt at gøre en indsats for at stille kommunikationsløsninger til rådighed for personer med mentale handicap (f.eks. letlæselige websteder), og alternativ og supplerende kommunikation (AAC) for personer med komplekse kommunikationsbehov; |
| --- | --- |

40.

understreger, at det for at opnå, at personer med handicap aktivt engagerer sig på alle områder i det sociale liv, er nødvendigt at gøre en indsats for at stille kommunikationsløsninger til rådighed for personer med mentale handicap (f.eks. letlæselige websteder), og alternativ og supplerende kommunikation (AAC) for personer med komplekse kommunikationsbehov;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til med Kommissionens hjælp at fremme integration og anerkendelse af personer med handicap i samfundet ved at forbedre deres adgang til sport, fritid og kulturelle faciliteter og aktiviteter; herunder fremme og udveksling mellem medlemsstaterne af kulturelt materiale, der er tilgængeligt for synshæmmede, jf. Rådets resolution af 6. maj 2003 om handicappedes adgang til kulturinfrastrukturer og kulturaktiviteter (17); |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne til med Kommissionens hjælp at fremme integration og anerkendelse af personer med handicap i samfundet ved at forbedre deres adgang til sport, fritid og kulturelle faciliteter og aktiviteter; herunder fremme og udveksling mellem medlemsstaterne af kulturelt materiale, der er tilgængeligt for synshæmmede, jf. Rådets resolution af 6. maj 2003 om handicappedes adgang til kulturinfrastrukturer og kulturaktiviteter (17);

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at udbedre mangler i lovgivningen om tilgængelighed, navnlig hvad angår offentlig transport, passagerers rettigheder, herunder beskadigede mobilitetshjælpemidler, elektroniske informations- og kommunikationssystemer og regler for offentlige bygninger og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at udbedre mangler i lovgivningen om tilgængelighed, navnlig hvad angår offentlig transport, passagerers rettigheder, herunder beskadigede mobilitetshjælpemidler, elektroniske informations- og kommunikationssystemer og regler for offentlige bygninger og tjenesteydelser;

Lige muligheder

| 43. | er af den opfattelse, at lige muligheder ikke kan fortolkes således, at der gælder samme betingelser og vilkår for personer med forskellige behov, og mener derfor, at personer med forskellige handicap bør have adgang til tilstrækkelige midler, der gør det muligt for dem at købe varer og tjenesteydelser, hvilket reelt skaber lige muligheder; |
| --- | --- |

43.

er af den opfattelse, at lige muligheder ikke kan fortolkes således, at der gælder samme betingelser og vilkår for personer med forskellige behov, og mener derfor, at personer med forskellige handicap bør have adgang til tilstrækkelige midler, der gør det muligt for dem at købe varer og tjenesteydelser, hvilket reelt skaber lige muligheder;

| 44. | gentager nødvendigheden af at garantere almindelig, effektiv, ikke-diskriminerende adgang for personer med handicap til social beskyttelse, sociale goder, sundhedspleje og uddannelse samt forsyning af varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden, som f.eks. bolig, telekommunikation og elektronisk kommunikation, information, herunder information i et tilgængeligt format, finansielle tjenester, kultur og fritid, bygninger, der er tilgængelige for offentligheden, transportformer og andre offentlige områder og faciliteter; |
| --- | --- |

44.

gentager nødvendigheden af at garantere almindelig, effektiv, ikke-diskriminerende adgang for personer med handicap til social beskyttelse, sociale goder, sundhedspleje og uddannelse samt forsyning af varer og tjenesteydelser, der er tilgængelige for offentligheden, som f.eks. bolig, telekommunikation og elektronisk kommunikation, information, herunder information i et tilgængeligt format, finansielle tjenester, kultur og fritid, bygninger, der er tilgængelige for offentligheden, transportformer og andre offentlige områder og faciliteter;

| 45. | understreger, at deltagelse i arbejdslivet og økonomisk uafhængighed er yderst vigtige faktorer for den sociale integration af personer med handicap; |
| --- | --- |

45.

understreger, at deltagelse i arbejdslivet og økonomisk uafhængighed er yderst vigtige faktorer for den sociale integration af personer med handicap;

| 46. | gentager, at produkter, varer og tjenesteydelser, herunder de tilpassede udgaver heraf, ikke bør være diskriminerende og derfor ikke må koste mere for personer med handicap; |
| --- | --- |

46.

gentager, at produkter, varer og tjenesteydelser, herunder de tilpassede udgaver heraf, ikke bør være diskriminerende og derfor ikke må koste mere for personer med handicap;

| 47. | fastholder, at SMV'er spiller en afgørende rolle med hensyn til at give personer med handicap adgang til beskæftigelse, da de kan tilbyde et arbejdsmiljø, der fører til en styrkelse af de handicappedes personlige og faglige potentiale; påpeger derfor, at SMV'er bør modtage ikke blot omfattende information om fremmende og støttende foranstaltninger for ansættelse af beskyttede personer, men også al relevant information om teknologier og kurser, der gør det muligt for personer med handicap at leve et selvstændigt og aktivt arbejdsliv; |
| --- | --- |

47.

fastholder, at SMV'er spiller en afgørende rolle med hensyn til at give personer med handicap adgang til beskæftigelse, da de kan tilbyde et arbejdsmiljø, der fører til en styrkelse af de handicappedes personlige og faglige potentiale; påpeger derfor, at SMV'er bør modtage ikke blot omfattende information om fremmende og støttende foranstaltninger for ansættelse af beskyttede personer, men også al relevant information om teknologier og kurser, der gør det muligt for personer med handicap at leve et selvstændigt og aktivt arbejdsliv;

| 48. | understreger, at det er særdeles vigtigt at ansætte personer med handicap på det almindelige arbejdsmarked; er opmærksom på det store behov for en mere fleksibel arbejdsmarkedslovgivning med vægt på nye former for forhold mellem arbejdsgiver og arbejdstager, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at vedtage lovgivningsmæssige og finansielle foranstaltninger, der effektivt støtter beskæftigelse af personer med handicap; |
| --- | --- |

48.

understreger, at det er særdeles vigtigt at ansætte personer med handicap på det almindelige arbejdsmarked; er opmærksom på det store behov for en mere fleksibel arbejdsmarkedslovgivning med vægt på nye former for forhold mellem arbejdsgiver og arbejdstager, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at vedtage lovgivningsmæssige og finansielle foranstaltninger, der effektivt støtter beskæftigelse af personer med handicap;

| 49. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre og tilpasse deres aktive beskæftigelsespolitikker for at gøre det muligt for personer med handicap både at komme ind på arbejdsmarkedet og at blive på det; går ind for indførelse af initiativer, der er afpasset efter de behov, som er forbundet med hver type handicap, herunder planer og erhvervsvejledning, der aktiveres, så snart de personer, der har brug for hjælp, melder sig til de til formålet oprettede tjenester; |
| --- | --- |

49.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre og tilpasse deres aktive beskæftigelsespolitikker for at gøre det muligt for personer med handicap både at komme ind på arbejdsmarkedet og at blive på det; går ind for indførelse af initiativer, der er afpasset efter de behov, som er forbundet med hver type handicap, herunder planer og erhvervsvejledning, der aktiveres, så snart de personer, der har brug for hjælp, melder sig til de til formålet oprettede tjenester;

| 50. | understreger, at beskyttede værksteder og integrerede arbejdspladser, uden at kunne sammenlignes med deltagelse i det åbne arbejdsmarked, er værdifulde løsninger med henblik på at ledsage og støtte personer med forskellige handicap og på forskellige livsstadier, bl.a. gennem tilpasninger i rimeligt omfang under overgangen mod et åbent arbejdsmarked, og mener, at ubegrundede afslag på tilpasninger i rimeligt omfang (artikel 5 i direktiv 2000/78/EF) bør ses som en form for forskelsbehandling i overensstemmelse med artikel 2 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; påpeger, at beskyttede værksteder og kvoter i nogle medlemsstater kan benyttes som en overgang mod et åbent arbejdsmarked, med tilvejebringelse af specifikke faciliteter til personer med handicap og ansættelse af personale, der er uddannet til at imødekomme deres behov; fremhæver, at der i store virksomheder bør udpeges repræsentanter blandt personer med handicap, der kan fungere som talsmænd for dem, og at et tæt samarbejde mellem relevante lokale ngo'er og SMV'er bør fremmes; påpeger, at der om nødvendigt bør ydes støtte til personlige assistenter, da dette betydeligt ville forbedre mulighederne for, at personer med handicap kan få fodfæste på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

50.

understreger, at beskyttede værksteder og integrerede arbejdspladser, uden at kunne sammenlignes med deltagelse i det åbne arbejdsmarked, er værdifulde løsninger med henblik på at ledsage og støtte personer med forskellige handicap og på forskellige livsstadier, bl.a. gennem tilpasninger i rimeligt omfang under overgangen mod et åbent arbejdsmarked, og mener, at ubegrundede afslag på tilpasninger i rimeligt omfang (artikel 5 i direktiv 2000/78/EF) bør ses som en form for forskelsbehandling i overensstemmelse med artikel 2 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; påpeger, at beskyttede værksteder og kvoter i nogle medlemsstater kan benyttes som en overgang mod et åbent arbejdsmarked, med tilvejebringelse af specifikke faciliteter til personer med handicap og ansættelse af personale, der er uddannet til at imødekomme deres behov; fremhæver, at der i store virksomheder bør udpeges repræsentanter blandt personer med handicap, der kan fungere som talsmænd for dem, og at et tæt samarbejde mellem relevante lokale ngo'er og SMV'er bør fremmes; påpeger, at der om nødvendigt bør ydes støtte til personlige assistenter, da dette betydeligt ville forbedre mulighederne for, at personer med handicap kan få fodfæste på arbejdsmarkedet;

| 51. | understreger vigtigheden af overgangsprogrammer, der for det første giver beskæftigelsesmuligheder, først på et beskyttet værksted og derefter på det åbne arbejdsmarked, og for det andet skaber mere fleksible rammer for overgangen fra faglig rehabilitering til andre former for beskæftigelse i løbet af gennemførelsen af Europa 2020- strategien; |
| --- | --- |

51.

understreger vigtigheden af overgangsprogrammer, der for det første giver beskæftigelsesmuligheder, først på et beskyttet værksted og derefter på det åbne arbejdsmarked, og for det andet skaber mere fleksible rammer for overgangen fra faglig rehabilitering til andre former for beskæftigelse i løbet af gennemførelsen af Europa 2020- strategien;

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at befæste og forbedre aktive beskæftigelsespolitikker, der er vedtaget med henblik på at indsluse personer med handicap på arbejdspladsen og øge de ansvarlige nationale myndigheders effektivitet; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne til at befæste og forbedre aktive beskæftigelsespolitikker, der er vedtaget med henblik på at indsluse personer med handicap på arbejdspladsen og øge de ansvarlige nationale myndigheders effektivitet;

| 53. | påpeger, at medlemsstaterne som en prioritet snarest muligt bør komme til enighed om og vedtage forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426); opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte overvindelsen af de tekniske vanskeligheder i Rådet for at sikre, at der snarest opnås enighed; påpeger, at ikke-forskelsbehandlingspolitik spiller en afgørende rolle for at fremme social inklusion og beskæftigelse af personer med handicap; |
| --- | --- |

53.

påpeger, at medlemsstaterne som en prioritet snarest muligt bør komme til enighed om og vedtage forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (KOM(2008)0426); opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte overvindelsen af de tekniske vanskeligheder i Rådet for at sikre, at der snarest opnås enighed; påpeger, at ikke-forskelsbehandlingspolitik spiller en afgørende rolle for at fremme social inklusion og beskæftigelse af personer med handicap;

| 54. | kræver, at EU-reglerne for offentlige indkøb revideres med henblik på at gøre tilgængelighedskriterierne obligatoriske ved håndhævelsen af udvælgelseskriterier, der sigter på at fremme social inklusion, innovation og tilgængelighed for personer med handicap; |
| --- | --- |

54.

kræver, at EU-reglerne for offentlige indkøb revideres med henblik på at gøre tilgængelighedskriterierne obligatoriske ved håndhævelsen af udvælgelseskriterier, der sigter på at fremme social inklusion, innovation og tilgængelighed for personer med handicap;

| 55. | understreger, at langt størstedelen af de sociale sikringsordninger, på trods af forskellene medlemsstaterne imellem, ikke er tilstrækkeligt fleksible til, at enkeltpersoner kan modtage ydelser, der gør det muligt for dem at blive på arbejdsmarkedet; opfordrer til, at disse systemer revideres for at gøre dem mere proaktive og sætte enkeltpersoner, der modtager ydelser eller er delvist handicappede, i stand til at blive på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

55.

understreger, at langt størstedelen af de sociale sikringsordninger, på trods af forskellene medlemsstaterne imellem, ikke er tilstrækkeligt fleksible til, at enkeltpersoner kan modtage ydelser, der gør det muligt for dem at blive på arbejdsmarkedet; opfordrer til, at disse systemer revideres for at gøre dem mere proaktive og sætte enkeltpersoner, der modtager ydelser eller er delvist handicappede, i stand til at blive på arbejdsmarkedet;

| 56. | minder om, at Kommissionen selv i sin meddelelse om en EU-handicapstrategi udtrykker bekymring over, hvor få fjernsynsprogrammer der er tilgængelige med undertekster og lydbeskrivelse i EU; understreger især, at døves og hørehæmmedes organisationer med støtte fra Europa-Parlamentet i flere år har ført en paneuropæisk kampagne for at sikre bredere adgang til undertekster på tv i EU; opfordrer til en mere omhyggelig gennemførelse af medlemsstaternes forpligtelse til at tilskynde programudbyderne til at sikre, at medietjenesterne gøres mere tilgængelige for høre- og synshæmmede, jf. direktiv 2007/65/EF; opfordrer Kommissionen til at yde særlige finansieringsmuligheder til offentlige programudbydere for at hjælpe dem med at dække omkostningerne til indførelse af undertekster og lydbeskrivelse i deres programmer; |
| --- | --- |

56.

minder om, at Kommissionen selv i sin meddelelse om en EU-handicapstrategi udtrykker bekymring over, hvor få fjernsynsprogrammer der er tilgængelige med undertekster og lydbeskrivelse i EU; understreger især, at døves og hørehæmmedes organisationer med støtte fra Europa-Parlamentet i flere år har ført en paneuropæisk kampagne for at sikre bredere adgang til undertekster på tv i EU; opfordrer til en mere omhyggelig gennemførelse af medlemsstaternes forpligtelse til at tilskynde programudbyderne til at sikre, at medietjenesterne gøres mere tilgængelige for høre- og synshæmmede, jf. direktiv 2007/65/EF; opfordrer Kommissionen til at yde særlige finansieringsmuligheder til offentlige programudbydere for at hjælpe dem med at dække omkostningerne til indførelse af undertekster og lydbeskrivelse i deres programmer;

Investering i personer med handicap

| 57. | finder, at beskæftigelsesniveauet for personer med handicap på tværs af Europa er beklageligt lavt, og minder EU's institutioner om, at målet for Europa 2020-strategien ikke kan nås, medmindre situationen forbedres for disse mennesker; finder det derfor nødvendigt, at samfundet orienteres om og accepterer handicap, også på førskole- og grundskoleniveau; |
| --- | --- |

57.

finder, at beskæftigelsesniveauet for personer med handicap på tværs af Europa er beklageligt lavt, og minder EU's institutioner om, at målet for Europa 2020-strategien ikke kan nås, medmindre situationen forbedres for disse mennesker; finder det derfor nødvendigt, at samfundet orienteres om og accepterer handicap, også på førskole- og grundskoleniveau;

| 58. | bemærker, at de nuværende uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer ikke er tilstrækkelige til at forhindre en høj frafaldsprocent blandt personer med handicap uden supplerende offentlige politikker, der tilbyder særlig støtteundervisning, eftersom Europa 2020-målsætningens tal udgør et fald på mindre end 10 %; understreger, at dette fører til, at personer med handicap i endnu højere grad stilles ringere i social og beskæftigelsesmæssig henseende og derfor risikerer fattigdom, særlig under den nuværende økonomiske krise; understreger under henvisning til den høje frafaldsprocent blandt personer med handicap og i lyset af Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse, at det er nødvendigt at investere i og fremme effektive (herunder alternative) uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, der er skræddersyet til handicappedes behov, egenskaber og evner; påpeger, at dette kræver, at tilstrækkeligt mange kvalificerede og motiverede fagfolk står til rådighed med solide og relevante programmer, samt at der findes sådanne programmer i læseplanerne for alle erhvervsuddannelsesinstitutioner og højere læreanstalter, samt handicapprogrammer uden for læseplanen, for at bekæmpe negative holdninger til børn med handicap og hjælpe sidstnævnte til at opnå kvalifikationer, der er egnede til et moderne og åbent arbejdsmarked; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at give personer med handicap bedre adgang til information om eksisterende mobilitets- og uddannelsesprogrammer samt lige adgang til programmerne om livslang læring; påpeger i betragtning af ovenstående, at integration af ikke-forskelsbehandling i Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer er påkrævet for at overholde artikel 24 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

58.

bemærker, at de nuværende uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer ikke er tilstrækkelige til at forhindre en høj frafaldsprocent blandt personer med handicap uden supplerende offentlige politikker, der tilbyder særlig støtteundervisning, eftersom Europa 2020-målsætningens tal udgør et fald på mindre end 10 %; understreger, at dette fører til, at personer med handicap i endnu højere grad stilles ringere i social og beskæftigelsesmæssig henseende og derfor risikerer fattigdom, særlig under den nuværende økonomiske krise; understreger under henvisning til den høje frafaldsprocent blandt personer med handicap og i lyset af Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse, at det er nødvendigt at investere i og fremme effektive (herunder alternative) uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, der er skræddersyet til handicappedes behov, egenskaber og evner; påpeger, at dette kræver, at tilstrækkeligt mange kvalificerede og motiverede fagfolk står til rådighed med solide og relevante programmer, samt at der findes sådanne programmer i læseplanerne for alle erhvervsuddannelsesinstitutioner og højere læreanstalter, samt handicapprogrammer uden for læseplanen, for at bekæmpe negative holdninger til børn med handicap og hjælpe sidstnævnte til at opnå kvalifikationer, der er egnede til et moderne og åbent arbejdsmarked; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at give personer med handicap bedre adgang til information om eksisterende mobilitets- og uddannelsesprogrammer samt lige adgang til programmerne om livslang læring; påpeger i betragtning af ovenstående, at integration af ikke-forskelsbehandling i Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer er påkrævet for at overholde artikel 24 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap;

| 59. | bekræfter, at der bør fokuseres på inklusiv uddannelse, især i forbindelse med anerkendelse af tidligere erfaringsbaseret indlæring, og at dette derfor bør fremhæves i forbindelse med strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet ("ET 2020") og Europa 2020-flagskibsinitiativet om kvalifikationer og job; påpeger desuden, at der er behov for nye og egnede retningslinjer og behørig brug af it i skolen og hjemmet for at tilvejebringe personlig og skræddersyet assistance; |
| --- | --- |

59.

bekræfter, at der bør fokuseres på inklusiv uddannelse, især i forbindelse med anerkendelse af tidligere erfaringsbaseret indlæring, og at dette derfor bør fremhæves i forbindelse med strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet ("ET 2020") og Europa 2020-flagskibsinitiativet om kvalifikationer og job; påpeger desuden, at der er behov for nye og egnede retningslinjer og behørig brug af it i skolen og hjemmet for at tilvejebringe personlig og skræddersyet assistance;

| 60. | understreger, at alle børn, også med handicap, skal garanteres ret til universel adgang til samtlige uddannelsessektorer og -niveauer i alle institutioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre den generelle oplysning til familier til børn med handicap, herunder om tidlig diagnosticering og støtte, og bane vejen for mulige løsninger i forhold til de pågældendes behov; understreger vigtigheden af tilskud fra staten til familierne til personer med handicap i form af finansiel støtte, praktisk bistand (bl.a. børnepasningsordninger), sundhedsydelser, psykologisk støtte og udveksling af ekspertise, men også mere fleksibel arbejdstid for (en af) forældrene til børn med handicap; opfordrer derfor medlemsstaterne til at oprette specialiserede og tilgængelige kontorer, hvor der kan indhentes information og søges administrativ vejledning; opfordrer medlemsstaterne til at støtte familierne til personer med handicap samt fagfolk, der arbejder i de nationale sundhedssystemer, gennem målrettede informations- og uddannelsesforanstaltninger og ved at inddrage patientorganisationer i beslutnings- og overvågningsprocesser; |
| --- | --- |

60.

understreger, at alle børn, også med handicap, skal garanteres ret til universel adgang til samtlige uddannelsessektorer og -niveauer i alle institutioner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre den generelle oplysning til familier til børn med handicap, herunder om tidlig diagnosticering og støtte, og bane vejen for mulige løsninger i forhold til de pågældendes behov; understreger vigtigheden af tilskud fra staten til familierne til personer med handicap i form af finansiel støtte, praktisk bistand (bl.a. børnepasningsordninger), sundhedsydelser, psykologisk støtte og udveksling af ekspertise, men også mere fleksibel arbejdstid for (en af) forældrene til børn med handicap; opfordrer derfor medlemsstaterne til at oprette specialiserede og tilgængelige kontorer, hvor der kan indhentes information og søges administrativ vejledning; opfordrer medlemsstaterne til at støtte familierne til personer med handicap samt fagfolk, der arbejder i de nationale sundhedssystemer, gennem målrettede informations- og uddannelsesforanstaltninger og ved at inddrage patientorganisationer i beslutnings- og overvågningsprocesser;

| 61. | understreger, at arbejdsgiverne bør give personer med handicap mulighed for ansættelse, hvis de er kvalificerede, og for at gøre karriere, samt støtte dem gennem videreuddannelse; |
| --- | --- |

61.

understreger, at arbejdsgiverne bør give personer med handicap mulighed for ansættelse, hvis de er kvalificerede, og for at gøre karriere, samt støtte dem gennem videreuddannelse;

| 62. | understreger, at der er behov for at fremme integrerede arbejdsrelaterede uddannelsesprojekter, der sætter unge med handicap i stand til at fortsætte direkte fra uddannelse til arbejdsliv; |
| --- | --- |

62.

understreger, at der er behov for at fremme integrerede arbejdsrelaterede uddannelsesprojekter, der sætter unge med handicap i stand til at fortsætte direkte fra uddannelse til arbejdsliv;

| 63. | understreger, at der også må gøres en indsats for at behandle spørgsmålet om ikke-formel uddannelse og læring for unge med handicap, herunder på områder som sociale forbindelser, massemedier (der bør være underlagt stadig strengere krav om tilgængelighed, bl.a. til undertekster og lydbeskrivelsessystemer), sport og fritids- og udendørsaktiviteter, i overensstemmelse med det enkelte barns eller unge menneskes særlige behov; understreger, at disse ikke blot er vigtige værktøjer for det enkelte individs sunde udvikling, men ligeledes umistelige rettigheder, der er anerkendt af FN; |
| --- | --- |

63.

understreger, at der også må gøres en indsats for at behandle spørgsmålet om ikke-formel uddannelse og læring for unge med handicap, herunder på områder som sociale forbindelser, massemedier (der bør være underlagt stadig strengere krav om tilgængelighed, bl.a. til undertekster og lydbeskrivelsessystemer), sport og fritids- og udendørsaktiviteter, i overensstemmelse med det enkelte barns eller unge menneskes særlige behov; understreger, at disse ikke blot er vigtige værktøjer for det enkelte individs sunde udvikling, men ligeledes umistelige rettigheder, der er anerkendt af FN;

| 64. | understreger, at livslang læring er et vigtigt middel til at støtte og øge tilpasningen og fortsættelsen af beskæftigelse for personer med handicap, og at det er særlig vigtigt for personer, der får et handicap på et tidspunkt, hvor de er i beskæftigelse, og navnlig for personer, som lider af en invaliderende sygdom, der er i udvikling; |
| --- | --- |

64.

understreger, at livslang læring er et vigtigt middel til at støtte og øge tilpasningen og fortsættelsen af beskæftigelse for personer med handicap, og at det er særlig vigtigt for personer, der får et handicap på et tidspunkt, hvor de er i beskæftigelse, og navnlig for personer, som lider af en invaliderende sygdom, der er i udvikling;

| 65. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte eller oprette revalideringstjenester på områderne sundhed, uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelse, værktøjer til uafhængighed, transport osv., der er mere effektive og overlappende, og som ikke alene skal kunne overvåges og være skræddersyet efter den enkeltes behov, men også kan hjælpe langsigtet budget- og udviklingsplanlægning; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte eller oprette revalideringstjenester på områderne sundhed, uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelse, værktøjer til uafhængighed, transport osv., der er mere effektive og overlappende, og som ikke alene skal kunne overvåges og være skræddersyet efter den enkeltes behov, men også kan hjælpe langsigtet budget- og udviklingsplanlægning;

| 66. | mener, at der bør kanaliseres passende støtte til handicaporganisationerne; insisterer på, at medfinansieringssatsen for disse organisationer ikke bør være mindre end 10 % af værdien af de projekter, de præsenterer, da det er almindeligt kendt, at de har finansielle vanskeligheder; |
| --- | --- |

66.

mener, at der bør kanaliseres passende støtte til handicaporganisationerne; insisterer på, at medfinansieringssatsen for disse organisationer ikke bør være mindre end 10 % af værdien af de projekter, de præsenterer, da det er almindeligt kendt, at de har finansielle vanskeligheder;

Livsstil

| 67. | understreger, at virksomhedernes frivillige sociale ansvar også kan give vigtige nye impulser til situationen for personer med handicap; opfordrer til indførelse af tilskud eller støtte, særlig på grundlag af EU-midler og -programmer, som kan variere afhængigt af kontrakttype, til firmaer og enkeltpersoner, der ansætter medarbejdere med handicap; opfordrer alle aktører og berørte parter til at støtte og følge god praksis på dette område, særlig hvad angår kvinder og børn med handicap; |
| --- | --- |

67.

understreger, at virksomhedernes frivillige sociale ansvar også kan give vigtige nye impulser til situationen for personer med handicap; opfordrer til indførelse af tilskud eller støtte, særlig på grundlag af EU-midler og -programmer, som kan variere afhængigt af kontrakttype, til firmaer og enkeltpersoner, der ansætter medarbejdere med handicap; opfordrer alle aktører og berørte parter til at støtte og følge god praksis på dette område, særlig hvad angår kvinder og børn med handicap;

| 68. | understreger endnu en gang, at embedsmænd i EU-institutionerne og i medlemsstaterne systematisk bør uddannes til at modtage og informere personer med handicap, og at der bør træffes konkrete foranstaltninger med henblik på at give adgang til offentlige retlige dokumenter og procedurer; opfordrer EU-institutionerne til at gå foran med et godt eksempel og ansætte personer med handicap, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også at følge denne fremgangsmåde; |
| --- | --- |

68.

understreger endnu en gang, at embedsmænd i EU-institutionerne og i medlemsstaterne systematisk bør uddannes til at modtage og informere personer med handicap, og at der bør træffes konkrete foranstaltninger med henblik på at give adgang til offentlige retlige dokumenter og procedurer; opfordrer EU-institutionerne til at gå foran med et godt eksempel og ansætte personer med handicap, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også at følge denne fremgangsmåde;

| 69. | understreger, at der i politikker, der fremmer og støtter uafhængig iværksætterånd, bør tages behørigt hensyn til integration af personer med handicap på arbejdsmarkedet og i erhvervslivet generelt, da denne integration er en kilde til fleksibilitet, der i mange tilfælde sætter dem i stand til at overvinde begrænsninger og barrierer på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne til at indføre bedre og mere effektiv støtte til politikker til fremme af iværksætterånd i denne gruppe; |
| --- | --- |

69.

understreger, at der i politikker, der fremmer og støtter uafhængig iværksætterånd, bør tages behørigt hensyn til integration af personer med handicap på arbejdsmarkedet og i erhvervslivet generelt, da denne integration er en kilde til fleksibilitet, der i mange tilfælde sætter dem i stand til at overvinde begrænsninger og barrierer på arbejdspladsen; opfordrer medlemsstaterne til at indføre bedre og mere effektiv støtte til politikker til fremme af iværksætterånd i denne gruppe;

| 70. | opfordrer Kommissionen til på mere effektiv vis at gøre rede for fordelene ved tilgængelighed og integrere omkostnings- og udgiftsaspektet i skabelsen af et tilgængeligt nærmiljø med særligt henblik på den aldrende befolkning; |
| --- | --- |

70.

opfordrer Kommissionen til på mere effektiv vis at gøre rede for fordelene ved tilgængelighed og integrere omkostnings- og udgiftsaspektet i skabelsen af et tilgængeligt nærmiljø med særligt henblik på den aldrende befolkning;

| 71. | tilskynder til oprettelse af særlige orlovsformer, så forældre kan tage sig af deres børn med handicap; opfordrer endvidere indtrængende til at sørge for, at forældre til børn med handicap får deres engagement og arbejde anerkendt, så det tæller som arbejdserfaring og specifikt tages i betragtning, når alderspensionsrettighederne beregnes; |
| --- | --- |

71.

tilskynder til oprettelse af særlige orlovsformer, så forældre kan tage sig af deres børn med handicap; opfordrer endvidere indtrængende til at sørge for, at forældre til børn med handicap får deres engagement og arbejde anerkendt, så det tæller som arbejdserfaring og specifikt tages i betragtning, når alderspensionsrettighederne beregnes;

| 72. | understreger, at barrierefri adgang til sundhedstjenester og komplekse genoptræningstjenester ikke stopper forværringen af helbredet fuldstændigt, især i et aldrende samfund, og at alle derfor har et ansvar med hensyn til daglige aktiviteter og forbrugsvaner, hvis der skal opnås et bæredygtigt samfund, hvor sundhed spiller en stadig større rolle, lige fra forebyggelse til genoptræning; |
| --- | --- |

72.

understreger, at barrierefri adgang til sundhedstjenester og komplekse genoptræningstjenester ikke stopper forværringen af helbredet fuldstændigt, især i et aldrende samfund, og at alle derfor har et ansvar med hensyn til daglige aktiviteter og forbrugsvaner, hvis der skal opnås et bæredygtigt samfund, hvor sundhed spiller en stadig større rolle, lige fra forebyggelse til genoptræning;

Bekæmpelse af fattigdom

| 73. | opfordrer Kommissionen til at sørge for passende finansiel støtte til EU's paraplyorganisation til repræsentation af personer med handicap og andre europæiske organisationer for specifikke funktionsnedsættelser for at muliggøre fuld deltagelse i den politiske beslutningsproces og gennemførelsen af lovgivning, der bygger på tilsagnene i den europæiske handicapstrategi og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, samt i andre beslutningsprocesser vedrørende spørgsmål, der berører personer med handicap; |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til at sørge for passende finansiel støtte til EU's paraplyorganisation til repræsentation af personer med handicap og andre europæiske organisationer for specifikke funktionsnedsættelser for at muliggøre fuld deltagelse i den politiske beslutningsproces og gennemførelsen af lovgivning, der bygger på tilsagnene i den europæiske handicapstrategi og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, samt i andre beslutningsprocesser vedrørende spørgsmål, der berører personer med handicap;

| 74. | beklager, at personer med handicap i deres dagligdag må påtage sig en yderligere økonomisk byrde, nemlig de ekstra udgifter, der på kort sigt tilsyneladende opstår som følge af deres handicap, hvilket i betydelig grad påvirker deres livskvalitet; |
| --- | --- |

74.

beklager, at personer med handicap i deres dagligdag må påtage sig en yderligere økonomisk byrde, nemlig de ekstra udgifter, der på kort sigt tilsyneladende opstår som følge af deres handicap, hvilket i betydelig grad påvirker deres livskvalitet;

| 75. | opfordrer Kommissionen til, set i lyset af dens mål for fattigdomsbekæmpelse, at udlede data for fattigdom for at kunne beregne antallet af fattige personer med handicap, således at der kan opstilles sammenlignelige mål for fattigdomsbekæmpelse inden for rammerne af Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

75.

opfordrer Kommissionen til, set i lyset af dens mål for fattigdomsbekæmpelse, at udlede data for fattigdom for at kunne beregne antallet af fattige personer med handicap, således at der kan opstilles sammenlignelige mål for fattigdomsbekæmpelse inden for rammerne af Europa 2020-strategien;

| 76. | påpeger, at fjernelse eller betydelig mindskelse af denne fattigdom vil medføre, at flere personer med handicap kommer i arbejde, hvilket vil øge statens nettoskatteindtægter og reducere antallet af mennesker, der på grund af ekstrem fattigdom har brug for ydelser; |
| --- | --- |

76.

påpeger, at fjernelse eller betydelig mindskelse af denne fattigdom vil medføre, at flere personer med handicap kommer i arbejde, hvilket vil øge statens nettoskatteindtægter og reducere antallet af mennesker, der på grund af ekstrem fattigdom har brug for ydelser;

| 77. | understreger endnu en gang, under henvisning til impulserne fra det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og den nye europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, at fattigdommen ikke kan nedbringes, hvis man ikke integrerer personer med handicap, først på uddannelsesområdet og senere på arbejdsmarkedet, og tilpasser indkomstpolitikken med hensyn til invalidepensionsordningerne, jf. punkt 12 i konklusionerne fra mødet i Rådet (EPSCO) den 30. november 2009, hvorved man skal være opmærksom på, at denne proces også kan føre til stigmatisering; |
| --- | --- |

77.

understreger endnu en gang, under henvisning til impulserne fra det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og den nye europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse, at fattigdommen ikke kan nedbringes, hvis man ikke integrerer personer med handicap, først på uddannelsesområdet og senere på arbejdsmarkedet, og tilpasser indkomstpolitikken med hensyn til invalidepensionsordningerne, jf. punkt 12 i konklusionerne fra mødet i Rådet (EPSCO) den 30. november 2009, hvorved man skal være opmærksom på, at denne proces også kan føre til stigmatisering;

| 78. | erkender, at tidlig diagnosticering og hjælp er afgørende og grundlæggende, når det drejer sig om børn med handicap, og må betragtes som en langsigtet investering i et aldrende samfund; bemærker, at familierne til personer med handicap er mere udsatte for risikoen for fattigdom og social udstødelse, og at der bør tages særligt hensyn til dem; |
| --- | --- |

78.

erkender, at tidlig diagnosticering og hjælp er afgørende og grundlæggende, når det drejer sig om børn med handicap, og må betragtes som en langsigtet investering i et aldrende samfund; bemærker, at familierne til personer med handicap er mere udsatte for risikoen for fattigdom og social udstødelse, og at der bør tages særligt hensyn til dem;

| 79. | opfordrer medlemsstaterne til at undgå uberettigede nedskæringer i den sociale beskyttelse af personer med handicap i forbindelse med de budgetstramninger, der blev indført som svar på den økonomiske krise, da det er nødvendigt at sikre en acceptabel levestandard for dem som deres uomtvistelige ret; |
| --- | --- |

79.

opfordrer medlemsstaterne til at undgå uberettigede nedskæringer i den sociale beskyttelse af personer med handicap i forbindelse med de budgetstramninger, der blev indført som svar på den økonomiske krise, da det er nødvendigt at sikre en acceptabel levestandard for dem som deres uomtvistelige ret;

| 80. | bemærker, at personer med handicap har særlig risiko for at blive ramt af social udstødelse og fattigdom og understreger, at fattigdomsprocenten hos personer med handicap er 70 % højere end hos personer uden handicap; fremhæver, at svært handicappede eller multihandicappede og enlige forældre til børn med handicap er blandt de mest udsatte; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at garantere deres rettigheder og træffe foranstaltninger til at forbedre deres livskvalitet ved bl.a. at give dem adgang til praktisk information om hverdagsspørgsmål, herunder ved at gøre dem bekendt med kompetenceopbygningsprocedurer og -tjenester, der har indvirkning på familielivet; |
| --- | --- |

80.

bemærker, at personer med handicap har særlig risiko for at blive ramt af social udstødelse og fattigdom og understreger, at fattigdomsprocenten hos personer med handicap er 70 % højere end hos personer uden handicap; fremhæver, at svært handicappede eller multihandicappede og enlige forældre til børn med handicap er blandt de mest udsatte; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at garantere deres rettigheder og træffe foranstaltninger til at forbedre deres livskvalitet ved bl.a. at give dem adgang til praktisk information om hverdagsspørgsmål, herunder ved at gøre dem bekendt med kompetenceopbygningsprocedurer og -tjenester, der har indvirkning på familielivet;

| 81. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger og regelmæssigt at udarbejde rapporter vedrørende sjældne sygdomme samt til at yde reel assistance til udvikling af kontakter mellem forældre og specialister, der bor tæt på deres hjem; mener, at INSERM må tage hensyn til dette og vurdere det i sit arbejde; opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af et europæisk netværk af akkrediterede centre for diagnose og behandling af specifikke former for sjældne sygdomme med henblik på at koordinere og overvåge deres aktiviteter og de fordele, de tilbyder patienterne; |
| --- | --- |

81.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger og regelmæssigt at udarbejde rapporter vedrørende sjældne sygdomme samt til at yde reel assistance til udvikling af kontakter mellem forældre og specialister, der bor tæt på deres hjem; mener, at INSERM må tage hensyn til dette og vurdere det i sit arbejde; opfordrer Kommissionen til at fremme oprettelsen af et europæisk netværk af akkrediterede centre for diagnose og behandling af specifikke former for sjældne sygdomme med henblik på at koordinere og overvåge deres aktiviteter og de fordele, de tilbyder patienterne;

Parlamentet kræver fortsat en socialt bæredygtig og menneskerettighedsbaseret tilgang

| 82. | bekræfter, at Kommission med udgangspunkt i de nye rettigheder, der er fastsat i EU's charter om grundlæggende rettigheder, har den korrekte tilgang til lige muligheder med hensyn til at styrke ikke-forskelsbehandling, støtte aktive inklusionspolitikker samt øget bevidsthed om handicap, herunder begreberne design for alle såvel som begrebet universelt design, og understrege vigtigheden af rimelige tilpasninger; |
| --- | --- |

82.

bekræfter, at Kommission med udgangspunkt i de nye rettigheder, der er fastsat i EU's charter om grundlæggende rettigheder, har den korrekte tilgang til lige muligheder med hensyn til at styrke ikke-forskelsbehandling, støtte aktive inklusionspolitikker samt øget bevidsthed om handicap, herunder begreberne design for alle såvel som begrebet universelt design, og understrege vigtigheden af rimelige tilpasninger;

| 83. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til hurtigt at ratificere og gennemføre FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap og de valgfrie protokoller hertil og bifalder Kommissionens initiativ til at tiltræde konventionens valgfrie protokol; |
| --- | --- |

83.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til hurtigt at ratificere og gennemføre FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap og de valgfrie protokoller hertil og bifalder Kommissionens initiativ til at tiltræde konventionens valgfrie protokol;

| 84. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at overveje indgåelse af en interinstitutionel aftale med Europa-Parlamentet og til i løbet af et år at udarbejde en særlig henstilling til Parlamentet om at engagere sig i overvågningen af gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at overveje indgåelse af en interinstitutionel aftale med Europa-Parlamentet og til i løbet af et år at udarbejde en særlig henstilling til Parlamentet om at engagere sig i overvågningen af gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap;

| 85. | opfordrer Rådet til at vedtage Kommissionens forslag til afgørelse om EU's tiltrædelse af den valgfrie protokol, idet det understreger den omstændighed, at den mekanisme, der oprettes ved denne protokol, med Europa-Parlamentets medvirken kunne føre til EU's faktiske gennemførelse af FN's konvention; |
| --- | --- |

85.

opfordrer Rådet til at vedtage Kommissionens forslag til afgørelse om EU's tiltrædelse af den valgfrie protokol, idet det understreger den omstændighed, at den mekanisme, der oprettes ved denne protokol, med Europa-Parlamentets medvirken kunne føre til EU's faktiske gennemførelse af FN's konvention;

| 86. | opfordrer Kommissionen til at udvikle konkrete, relevante og mere detaljerede foranstaltninger og til at indføre en kontrolmekanisme for alle forvaltningsniveauer med hensyn til gennemførelsen af den europæiske handicapstrategi i overensstemmelse med strategiens liste over foranstaltninger i tæt samarbejde med Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen til at udvikle konkrete, relevante og mere detaljerede foranstaltninger og til at indføre en kontrolmekanisme for alle forvaltningsniveauer med hensyn til gennemførelsen af den europæiske handicapstrategi i overensstemmelse med strategiens liste over foranstaltninger i tæt samarbejde med Europa-Parlamentet;

| 87. | opfordrer medlemsstaterne til så vidt muligt at støtte egnede foranstaltninger og redskaber, der er skræddersyet (bortset fra det lægelige aspekt) til en mere uafhængig tilværelse for at sikre lige muligheder og en aktiv tilværelse for personer med handicap og deres familier; |
| --- | --- |

87.

opfordrer medlemsstaterne til så vidt muligt at støtte egnede foranstaltninger og redskaber, der er skræddersyet (bortset fra det lægelige aspekt) til en mere uafhængig tilværelse for at sikre lige muligheder og en aktiv tilværelse for personer med handicap og deres familier;

| 88. | understreger, at der er behov for at hjælpe personer, der kan arbejde og vil blive i arbejdsstyrken, selv hvis de har mistet en del af deres funktionelle kapacitet; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en rummelig kultur og hjælpe med at integrere personer med delvis arbejdskapacitet i arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

88.

understreger, at der er behov for at hjælpe personer, der kan arbejde og vil blive i arbejdsstyrken, selv hvis de har mistet en del af deres funktionelle kapacitet; opfordrer medlemsstaterne til at fremme en rummelig kultur og hjælpe med at integrere personer med delvis arbejdskapacitet i arbejdsmarkedet;

| 89. | opfordrer medlemsstaterne til at (gen)overveje deres handicaprelaterede tiltag og nationale programmer eller strategier inden for den europæiske handicapstrategis rammer og frister i overensstemmelse med Europa 2020-strategien og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

89.

opfordrer medlemsstaterne til at (gen)overveje deres handicaprelaterede tiltag og nationale programmer eller strategier inden for den europæiske handicapstrategis rammer og frister i overensstemmelse med Europa 2020-strategien og FN's konvention om rettigheder for personer med handicap;

| 90. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge et lovgivningsforslag til en EU-lov om tilgængelighed som bekendtgjort i den europæiske handicapstrategi og understreger behovet for effektive, bindende foranstaltninger på EU-niveau til forbedring af varers og tjenesteydelsers tilgængelighed for personer med handicap, idet der foreligger en klar køreplan; |
| --- | --- |

90.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge et lovgivningsforslag til en EU-lov om tilgængelighed som bekendtgjort i den europæiske handicapstrategi og understreger behovet for effektive, bindende foranstaltninger på EU-niveau til forbedring af varers og tjenesteydelsers tilgængelighed for personer med handicap, idet der foreligger en klar køreplan;

| 91. | opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra Kommissionen at vedtage specifikke sociale foranstaltninger for at sikre lige adgang til sundhedspleje, herunder sundheds- og revalideringstjenester af høj kvalitet, der er udformet for personer med mentale og fysiske handicap; |
| --- | --- |

91.

opfordrer medlemsstaterne til med støtte fra Kommissionen at vedtage specifikke sociale foranstaltninger for at sikre lige adgang til sundhedspleje, herunder sundheds- og revalideringstjenester af høj kvalitet, der er udformet for personer med mentale og fysiske handicap;

| 92. | understreger betydningen af forskning i nye terapeutiske metoder, som yderligere kan lette integrationen af personer med handicap i samfundet, påpeger i denne forbindelse, at f.eks. teater og kæledyrsterapi har givet gode resultater ved at fremme socialisering og evnen til at kommunikere med andre mennesker; |
| --- | --- |

92.

understreger betydningen af forskning i nye terapeutiske metoder, som yderligere kan lette integrationen af personer med handicap i samfundet, påpeger i denne forbindelse, at f.eks. teater og kæledyrsterapi har givet gode resultater ved at fremme socialisering og evnen til at kommunikere med andre mennesker;

| 93. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at hjælpe synshæmmede til at foretage forretningstransaktioner; |
| --- | --- |

93.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at hjælpe synshæmmede til at foretage forretningstransaktioner;

| 94. | opfordrer Kommissionen til at medtage flere handicaprelaterede aspekter i den planlagte revision af reformen af offentlige indkøb; |
| --- | --- |

94.

opfordrer Kommissionen til at medtage flere handicaprelaterede aspekter i den planlagte revision af reformen af offentlige indkøb;

| 95. | opfordrer Kommissionen til som afslutning på debatten som følge af offentliggørelsen af grønbogen om pensioner at argumentere for en tværgående handicappolitik i den kommende hvidbog, som vil blive offentliggjort i anden halvdel af 2011; |
| --- | --- |

95.

opfordrer Kommissionen til som afslutning på debatten som følge af offentliggørelsen af grønbogen om pensioner at argumentere for en tværgående handicappolitik i den kommende hvidbog, som vil blive offentliggjort i anden halvdel af 2011;

| 96. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt supplerende foranstaltninger inden for rammerne af de europæiske strukturfonde, især Fonden for Udvikling af Landdistrikterne, hjælper personer med handicap, der bor i landdistrikter i Europa, til at være aktive borgere; |
| --- | --- |

96.

opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvorvidt supplerende foranstaltninger inden for rammerne af de europæiske strukturfonde, især Fonden for Udvikling af Landdistrikterne, hjælper personer med handicap, der bor i landdistrikter i Europa, til at være aktive borgere;

| 97. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at udarbejde regler om personlig sikkerhedskontrol ved anvendelse af transporttjenester, som vil garantere passagerernes grundlæggende rettigheder og værdighed og tjene formålet med deres rejser, især med hensyn til medicinsk udstyr, hjælpemidler og tilbehør, der må medbringes ombord, og at nå frem til en klar, fælles fortolkning af de eksisterende sikkerhedskrav, således at det sikres, at personer med handicap ikke nægtes mulighed for at rejse - når der ikke er nogen reel begrundelse og i uforholdsmæssigt omfang - blot for at undgå ulejlighed for tjenesteudbyderen; |
| --- | --- |

97.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at udarbejde regler om personlig sikkerhedskontrol ved anvendelse af transporttjenester, som vil garantere passagerernes grundlæggende rettigheder og værdighed og tjene formålet med deres rejser, især med hensyn til medicinsk udstyr, hjælpemidler og tilbehør, der må medbringes ombord, og at nå frem til en klar, fælles fortolkning af de eksisterende sikkerhedskrav, således at det sikres, at personer med handicap ikke nægtes mulighed for at rejse - når der ikke er nogen reel begrundelse og i uforholdsmæssigt omfang - blot for at undgå ulejlighed for tjenesteudbyderen;

| 98. | anmoder Kommissionen om at øge indsatsen for at opnå skræddersyede navigationsbaserede tjenester for blinde og svært synshæmmede og om årligt at aflægge rapport om disse og udarbejde særlige henstillinger - under hensyntagen til den dynamiske teknologiske udvikling - og sikre, at der gøres fremskridt, og at fortsat multimodal dør-til-dør transport er mulig, jf. hvidbogen "En køreplan for et fælles europæisk transportområde - mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem"; |
| --- | --- |

98.

anmoder Kommissionen om at øge indsatsen for at opnå skræddersyede navigationsbaserede tjenester for blinde og svært synshæmmede og om årligt at aflægge rapport om disse og udarbejde særlige henstillinger - under hensyntagen til den dynamiske teknologiske udvikling - og sikre, at der gøres fremskridt, og at fortsat multimodal dør-til-dør transport er mulig, jf. hvidbogen "En køreplan for et fælles europæisk transportområde - mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem";

| 99. | opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres sundhedsydelser til personer med handicap, f.eks. foranstaltninger vedrørende fysisk adgang til tjenester, uddannelse og lægepersonale, information i tilgængelige formater, tilpassede rådgivningstjenester, herunder oversættelse til forskellige sprog, samt sundhedstjenester, der er tilpasset de behov, som personer med handicap har; |
| --- | --- |

99.

opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres sundhedsydelser til personer med handicap, f.eks. foranstaltninger vedrørende fysisk adgang til tjenester, uddannelse og lægepersonale, information i tilgængelige formater, tilpassede rådgivningstjenester, herunder oversættelse til forskellige sprog, samt sundhedstjenester, der er tilpasset de behov, som personer med handicap har;

| 100. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med støtten til sport og fritidsaktiviteter for personer med handicap at undlade at skelne ved fastsættelse af handicap; opfordrer indtrængende Rådet til at fortsætte sin indsats, idet det minder om, at Europarådets Ministerudvalg i 1986 lovede at støtte sport for personer med handicap; |
| --- | --- |

100.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med støtten til sport og fritidsaktiviteter for personer med handicap at undlade at skelne ved fastsættelse af handicap; opfordrer indtrængende Rådet til at fortsætte sin indsats, idet det minder om, at Europarådets Ministerudvalg i 1986 lovede at støtte sport for personer med handicap;

| 101. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at forbedre adgangen for personer med handicap på ophavsretområdet, herunder gennem øget udveksling af bedste praksis, støtte udviklingen af de mest effektive samarbejdsmetoder og sikre, at tjenesteyderne er underlagt passende, fælles og obligatoriske krav vedrørende personer med handicap, med særlig vægt på synshæmmede; |
| --- | --- |

101.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at forbedre adgangen for personer med handicap på ophavsretområdet, herunder gennem øget udveksling af bedste praksis, støtte udviklingen af de mest effektive samarbejdsmetoder og sikre, at tjenesteyderne er underlagt passende, fælles og obligatoriske krav vedrørende personer med handicap, med særlig vægt på synshæmmede;

| 102. | understreger, at direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis, navnlig bestemmelsen om vildledende udeladelser, i medfør af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap også er relevant for disse; |
| --- | --- |

102.

understreger, at direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis, navnlig bestemmelsen om vildledende udeladelser, i medfør af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap også er relevant for disse;

| 103. | opfordrer Kommissionen og Rådet til på baggrund af Europa-Parlamentets praksis og erfaringer at træffe foranstaltninger med henblik på at fjerne barriererne for døves adgang til IKT, jf. Parlamentets beslutninger af 1988 og 1998, og til årligt at aflægge beretning herom for de berørte medlemmer af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

103.

opfordrer Kommissionen og Rådet til på baggrund af Europa-Parlamentets praksis og erfaringer at træffe foranstaltninger med henblik på at fjerne barriererne for døves adgang til IKT, jf. Parlamentets beslutninger af 1988 og 1998, og til årligt at aflægge beretning herom for de berørte medlemmer af Europa-Parlamentet;

| 104. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en undersøgelse vedrørende synshæmmede, der analyserer særlige kendetegn for digitale displays (interfaces) på industriprodukter og indenlandske produkter samt alternative, tilsvarende informationsløsninger for blinde, og til at fremsætte specifikke lovgivningsforslag; |
| --- | --- |

104.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en undersøgelse vedrørende synshæmmede, der analyserer særlige kendetegn for digitale displays (interfaces) på industriprodukter og indenlandske produkter samt alternative, tilsvarende informationsløsninger for blinde, og til at fremsætte specifikke lovgivningsforslag;

| 105. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at anerkende tegnsprog som officielt sprog i medlemsstaterne; mener, at medlemsstaterne derfor bør arbejde på at muliggøre denne anerkendelse i overensstemmelse med Bruxelleserklæringen af 19. november 2010; |
| --- | --- |

105.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at anerkende tegnsprog som officielt sprog i medlemsstaterne; mener, at medlemsstaterne derfor bør arbejde på at muliggøre denne anerkendelse i overensstemmelse med Bruxelleserklæringen af 19. november 2010;

| 106. | opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med FN's 2015-mål at tage hensyn til handicappedes interesser i forbindelse med bistanden til internationale forbindelser og udvikling; |
| --- | --- |

106.

opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med FN's 2015-mål at tage hensyn til handicappedes interesser i forbindelse med bistanden til internationale forbindelser og udvikling;

*

* *

| 107. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

107.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(2)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

(3)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT C 137 E af 27.5.2010, s. 68.

(5)  EFT L 167 af 12.6.1998, s. 25.

(6)  EUT L 308 af 24.11.2010, s. 46.

(7)  EFT C 187 af 18.7.1988, s. 236.

(8)  EFT C 158 af 26.6.1989, s. 383.

(9)  EFT C 284 af 2.11.1992, s. 49.

(10)  EFT C 17 af 22.1.1996, s. 196.

(11)  EFT C 152 af 27.5.1996, s. 87.

(12)  EFT C 20 af 20.1.1997, s. 386.

(13)  EFT C 132 af 28.4.1997, s. 313.

(14)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 231.

(15)  EUT L 138 af 26.5.2011, s. 56.

(16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0081.

(17)  EUT C 134 af 7.6.2003, s. 7.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/25

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Modernisering af offentlige indkøb

P7_TA(2011)0454

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om modernisering af offentlige indkøb (2011/2048(INI))

2013/C 131 E/03

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til direktiv 2004/18/EF og 2004/17/EF om fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter (1) og direktiv 2007/66/EF om forbedring af effektiviteten af klageprocedurerne i forbindelse med indgåelse af offentlige kontrakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2004/18/EF og 2004/17/EF om fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter (1) og direktiv 2007/66/EF om forbedring af effektiviteten af klageprocedurerne i forbindelse med indgåelse af offentlige kontrakter (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2010/48/EF om indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (3), der trådte i kraft den 22. januar 2011, og hvori det fastslås, at direktiver om offentlige indkøb er "fællesskabsretsakter vedrørende spørgsmål, der er omhandlet i konventionen", |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2010/48/EF om indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (3), der trådte i kraft den 22. januar 2011, og hvori det fastslås, at direktiver om offentlige indkøb er "fællesskabsretsakter vedrørende spørgsmål, der er omhandlet i konventionen",

| — | der henviser til WTO-aftalen om offentlige indkøb af 15. april 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO-aftalen om offentlige indkøb af 15. april 1994,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og navnlig artikel 26 heri (integration af mennesker med handicap), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og navnlig artikel 26 heri (integration af mennesker med handicap),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om lige adgang til offentlige markeder i EU og i tredjelande (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om lige adgang til offentlige markeder i EU og i tredjelande (4),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om modernisering af EU's politik for offentlige indkøb (KOM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om modernisering af EU's politik for offentlige indkøb (KOM(2011)0015),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om øget anvendelse af elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer i EU (KOM(2010)0571), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om øget anvendelse af elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer i EU (KOM(2010)0571),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om et indre marked for virksomheder og vækst (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om et indre marked for virksomheder og vækst (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om nye udviklingstendenser for offentlige indkøbskontrakter (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om nye udviklingstendenser for offentlige indkøbskontrakter (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2009 med titlen "Prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation" (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2009 med titlen "Prækommercielle indkøb: vedvarende høj kvalitet i offentlige tjenester i Europa gennem øget innovation" (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Smart regulering i Den Europæiske Union" (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Smart regulering i Den Europæiske Union" (KOM(2010)0543),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "På vej mod en akt for det indre marked. For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne. 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "På vej mod en akt for det indre marked. For en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne. 50 forslag med henblik på at blive bedre til at arbejde, iværksætte og handle sammen" (KOM(2010)0608),

| — | der henviser til professor Mario Montis rapport af 9. maj 2010 om "En ny strategi for det indre marked", |
| --- | --- |

—

der henviser til professor Mario Montis rapport af 9. maj 2010 om "En ny strategi for det indre marked",

| — | der henviser til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument (SEK(2010)1214), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument (SEK(2010)1214),

| — | der henviser til rapporten om evaluering af SMV'ernes adgang til EU's markeder for offentlige indkøb, "Evaluation of SMEs' access to public procurement markets in the EU" (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om evaluering af SMV'ernes adgang til EU's markeder for offentlige indkøb, "Evaluation of SMEs' access to public procurement markets in the EU" (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Offentlige indkøb for et bedre miljø" (KOM(2008)0400), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Offentlige indkøb for et bedre miljø" (KOM(2008)0400),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Tænk småt først" - En "Small Business Act" for Europa" (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Tænk småt først" - En "Small Business Act" for Europa" (KOM(2008)0394),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Europa 2020-flagskibsinitiativ. Innovation i EU" (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Europa 2020-flagskibsinitiativ. Innovation i EU" (KOM(2010)0546),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 11.-12. maj 2011 om grønbogen om "Modernisering af EU's politik for offentlige indkøb - mod et mere effektivt europæisk marked for offentlige indkøb", |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 11.-12. maj 2011 om grønbogen om "Modernisering af EU's politik for offentlige indkøb - mod et mere effektivt europæisk marked for offentlige indkøb",

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 13. juli 2011 om grønbogen om "Modernisering af EU's politik for offentlige indkøb - mod et mere effektivt europæisk marked for offentlige indkøb", |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 13. juli 2011 om grønbogen om "Modernisering af EU's politik for offentlige indkøb - mod et mere effektivt europæisk marked for offentlige indkøb",

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 13. juli 2011 om grønbogen om øget anvendelse af elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 13. juli 2011 om grønbogen om øget anvendelse af elektronisk baserede offentlige indkøbsprocedurer i EU,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Udvalget om International Handel, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0326/2011),

| A. | der henviser til, at et velfungerende marked for offentlige indkøb i EU er en vigtig drivkraft for vækst og en hjørnesten i det indre marked, og at et sådant marked desuden er af væsentlig betydning med henblik på at stimulere konkurrence og innovation og tackle udfordringer inden for miljø- og socialpolitikken, der hurtigt dukker op, samt spørgsmål omkring arbejdskvalitet, herunder passende lønninger, lighed, social samhørighed og integration, samtidig med at der opnås optimal værdi for borgere, virksomheder og skatteydere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at et velfungerende marked for offentlige indkøb i EU er en vigtig drivkraft for vækst og en hjørnesten i det indre marked, og at et sådant marked desuden er af væsentlig betydning med henblik på at stimulere konkurrence og innovation og tackle udfordringer inden for miljø- og socialpolitikken, der hurtigt dukker op, samt spørgsmål omkring arbejdskvalitet, herunder passende lønninger, lighed, social samhørighed og integration, samtidig med at der opnås optimal værdi for borgere, virksomheder og skatteydere;

| B. | der henviser til, at EU's regler for offentlige indkøb har bidraget væsentligt til øget gennemsigtighed og lige behandling, bekæmpelse af korruption og professionalisering af indkøbsprocessen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU's regler for offentlige indkøb har bidraget væsentligt til øget gennemsigtighed og lige behandling, bekæmpelse af korruption og professionalisering af indkøbsprocessen;

| C. | der henviser til, at det i betragtning af de nuværende økonomiske forhold er mere afgørende end nogen sinde at sikre en optimal effektivitet i de offentlige udgifter, samtidig med at man i så høj grad som muligt begrænser udgifterne for virksomhederne, og at et mere velfungerende marked for offentlige indkøb ville bidrage til at nå disse to mål; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i betragtning af de nuværende økonomiske forhold er mere afgørende end nogen sinde at sikre en optimal effektivitet i de offentlige udgifter, samtidig med at man i så høj grad som muligt begrænser udgifterne for virksomhederne, og at et mere velfungerende marked for offentlige indkøb ville bidrage til at nå disse to mål;

| 1. | bifalder Kommissionens grønbog og den brede høringsproces som et udgangspunkt for revisionen af direktiverne om offentlige indkøb, i overensstemmelse med bestemmelserne i Lissabontraktaten og EU-Domstolens retspraksis og i tråd med de reviderede statsstøtteregler; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens grønbog og den brede høringsproces som et udgangspunkt for revisionen af direktiverne om offentlige indkøb, i overensstemmelse med bestemmelserne i Lissabontraktaten og EU-Domstolens retspraksis og i tråd med de reviderede statsstøtteregler;

| 2. | påpeger, at der, selv om revisionen af direktiverne om offentlige indkøb i EU i 2004 førte til en nyttig videre udvikling af det indre marked for offentlige indkøb, nogle år efter gennemførelsen af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF i national ret er behov for at vurdere, om det vil være nødvendigt med forbedringer og præciseringer af direktiverne for at tackle de mangler, der har vist sig i praksis; understreger, at mange interessenter anser bestemmelserne om offentlige indkøb for at være yderst komplekse, hvilket fører til omkostningskrævende og tunge administrative overholdelsesprocedurer; beklager de hyppige tilfælde af utilstrækkelig gennemførelse af bestemmelserne i national lovgivning og de utilstrækkelige uddannelsesforanstaltninger; opfordrer Kommissionen til at foreslå en væsentlig forenkling og konsolidering af bestemmelserne, samtidig med at de præciseres yderligere, hvis det er nødvendigt; understreger desuden, at øget brug af IKT nu skal spille en vigtig rolle, når det gælder om at reducere administration og omkostninger, og at de forskellige europæiske initiativer omkring e-indkøb og e-handel derfor bør afpasses efter reformen af indkøbsbestemmelserne; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at der, selv om revisionen af direktiverne om offentlige indkøb i EU i 2004 førte til en nyttig videre udvikling af det indre marked for offentlige indkøb, nogle år efter gennemførelsen af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF i national ret er behov for at vurdere, om det vil være nødvendigt med forbedringer og præciseringer af direktiverne for at tackle de mangler, der har vist sig i praksis; understreger, at mange interessenter anser bestemmelserne om offentlige indkøb for at være yderst komplekse, hvilket fører til omkostningskrævende og tunge administrative overholdelsesprocedurer; beklager de hyppige tilfælde af utilstrækkelig gennemførelse af bestemmelserne i national lovgivning og de utilstrækkelige uddannelsesforanstaltninger; opfordrer Kommissionen til at foreslå en væsentlig forenkling og konsolidering af bestemmelserne, samtidig med at de præciseres yderligere, hvis det er nødvendigt; understreger desuden, at øget brug af IKT nu skal spille en vigtig rolle, når det gælder om at reducere administration og omkostninger, og at de forskellige europæiske initiativer omkring e-indkøb og e-handel derfor bør afpasses efter reformen af indkøbsbestemmelserne;

| 3. | opfordrer til, at det udtrykkeligt anføres i direktiverne, at de ikke afholder noget land fra at overholde ILO-konvention C94; opfordrer Kommissionen til at tilskynde alle medlemsstater til at overholde denne konvention; understreger, at bæredygtige offentlige indkøb, hvis de skal fungere effektivt, kræver klare og entydige EU-regler, der nøjagtigt definerer rammen for medlemsstaternes lovgivning og gennemførelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til, at det udtrykkeligt anføres i direktiverne, at de ikke afholder noget land fra at overholde ILO-konvention C94; opfordrer Kommissionen til at tilskynde alle medlemsstater til at overholde denne konvention; understreger, at bæredygtige offentlige indkøb, hvis de skal fungere effektivt, kræver klare og entydige EU-regler, der nøjagtigt definerer rammen for medlemsstaternes lovgivning og gennemførelse;

Første opgave: forbedring af den juridiske klarhed

| 4. | anmoder om en præcisering af direktivernes anvendelsesområde; konstaterer, at hovedformålet med offentlige indkøb er offentlige myndigheders indkøb af varer, arbejde og tjenesteydelser med henblik på at imødekomme borgernes behov og sikre effektiv anvendelse af offentlige midler; påpeger, at der skal være en direkte fordel for den ordregivende myndighed, for at en procedure skal kunne betegnes som en offentlig indkøbsprocedure; |
| --- | --- |

4.

anmoder om en præcisering af direktivernes anvendelsesområde; konstaterer, at hovedformålet med offentlige indkøb er offentlige myndigheders indkøb af varer, arbejde og tjenesteydelser med henblik på at imødekomme borgernes behov og sikre effektiv anvendelse af offentlige midler; påpeger, at der skal være en direkte fordel for den ordregivende myndighed, for at en procedure skal kunne betegnes som en offentlig indkøbsprocedure;

| 5. | opfordrer til en præcisering af definitionerne i direktiverne - f.eks. definitionen af et "offentligretligt organ" - i tråd med EU-Domstolens retspraksis, og uden at anvendelsesområdet for EU's regler om offentlige indkøb begrænses; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til en præcisering af definitionerne i direktiverne - f.eks. definitionen af et "offentligretligt organ" - i tråd med EU-Domstolens retspraksis, og uden at anvendelsesområdet for EU's regler om offentlige indkøb begrænses;

| 6. | minder om sin beslutning fra maj 2010 om nye udviklingstendenser for offentlige indkøbskontrakter, hvor man tog højde for EU-Domstolens retspraksis og var af den opfattelse, at samarbejde mellem offentlige organisationer ikke falder ind under bestemmelserne om offentlige indkøb, såfremt følgende kriterier er opfyldt: partnerskabets formål er udførelse af en offentlig opgave, som påhviler alle de berørte offentlige myndigheder, opgaven udføres udelukkende af de berørte offentlige myndigheder, dvs. uden deltagelse af privat kapital, og arbejdet udføres hovedsageligt på vegne af de berørte offentlige myndigheder; understreger, at overførsel af opgaver mellem organisationer i den offentlige sektor henhører under medlemsstaternes interne administrative organisation og ikke er omfattet af bestemmelser om indkøb; mener, at disse præciseringer bør kodificeres i direktiverne om offentlige indkøb; |
| --- | --- |

6.

minder om sin beslutning fra maj 2010 om nye udviklingstendenser for offentlige indkøbskontrakter, hvor man tog højde for EU-Domstolens retspraksis og var af den opfattelse, at samarbejde mellem offentlige organisationer ikke falder ind under bestemmelserne om offentlige indkøb, såfremt følgende kriterier er opfyldt: partnerskabets formål er udførelse af en offentlig opgave, som påhviler alle de berørte offentlige myndigheder, opgaven udføres udelukkende af de berørte offentlige myndigheder, dvs. uden deltagelse af privat kapital, og arbejdet udføres hovedsageligt på vegne af de berørte offentlige myndigheder; understreger, at overførsel af opgaver mellem organisationer i den offentlige sektor henhører under medlemsstaternes interne administrative organisation og ikke er omfattet af bestemmelser om indkøb; mener, at disse præciseringer bør kodificeres i direktiverne om offentlige indkøb;

| 7. | understreger, at koncessionskontrakter om tjenesteydelser er udelukket fra anvendelsesområdet for de europæiske bestemmelser om offentlige indkøb; minder om, at der skal tages passende hensyn både til procedurernes kompleksitet og forskellene medlemsstaterne imellem, når det gælder retskultur og retspraksis i medlemsstaterne i forbindelse med koncessionskontrakter om tjenesteydelser; mener, at processen med at definere "koncessioner på tjenesteydelser" og de juridiske rammer herfor har udviklet sig som følge af direktiverne om indgåelse af offentlige kontrakter fra 2004 og EF-Domstolens supplerende retspraksis; fastholder, at eventuelle forslag til en retsakt, som vedrører koncessioner på tjenesteydelser, kun er berettiget, hvis formålet er at afhjælpe forvridninger i det indre markeds funktion; påpeger, at der hidtil ikke er konstateret sådanne forvridninger, og at en retsakt om koncessioner på tjenesteydelser derfor er unødvendig, hvis målet ikke er en påviselig forbedring af det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

7.

understreger, at koncessionskontrakter om tjenesteydelser er udelukket fra anvendelsesområdet for de europæiske bestemmelser om offentlige indkøb; minder om, at der skal tages passende hensyn både til procedurernes kompleksitet og forskellene medlemsstaterne imellem, når det gælder retskultur og retspraksis i medlemsstaterne i forbindelse med koncessionskontrakter om tjenesteydelser; mener, at processen med at definere "koncessioner på tjenesteydelser" og de juridiske rammer herfor har udviklet sig som følge af direktiverne om indgåelse af offentlige kontrakter fra 2004 og EF-Domstolens supplerende retspraksis; fastholder, at eventuelle forslag til en retsakt, som vedrører koncessioner på tjenesteydelser, kun er berettiget, hvis formålet er at afhjælpe forvridninger i det indre markeds funktion; påpeger, at der hidtil ikke er konstateret sådanne forvridninger, og at en retsakt om koncessioner på tjenesteydelser derfor er unødvendig, hvis målet ikke er en påviselig forbedring af det indre markeds funktion;

| 8. | understreger, at den nuværende klassifikation af A- og B-tjenesteydelseskategorier bør fastholdes, for så vidt som "lettere" bestemmelser for B-tjenesteydelser har deres berettigelse i denne kategoris karakteristika som hovedsagelig lokalt eller regionalt leverede tjenesteydelser; opfordrer Kommissionen til at udvikle redskaber, der gør det enklere for lokale og regionale myndigheder at afgøre, hvilken kategori konkrete udbudsopgaver henhører under; |
| --- | --- |

8.

understreger, at den nuværende klassifikation af A- og B-tjenesteydelseskategorier bør fastholdes, for så vidt som "lettere" bestemmelser for B-tjenesteydelser har deres berettigelse i denne kategoris karakteristika som hovedsagelig lokalt eller regionalt leverede tjenesteydelser; opfordrer Kommissionen til at udvikle redskaber, der gør det enklere for lokale og regionale myndigheder at afgøre, hvilken kategori konkrete udbudsopgaver henhører under;

| 9. | konstaterer i denne forbindelse, at anvendelse af lovgivningen om offentlige indkøb på ydelsen af personlige sociale tjenester ofte ikke er den bedste måde at sikre optimale resultater på for brugerne af de pågældende tjenester; kræver, at god national praksis, der hviler på, at alle udbydere, der er i stand til at opfylde de forud fastlagte retlige betingelser, uanset deres retlige form har adgang til udbudsproceduren, anerkendes i EU-retten, forudsat at der tages hensyn til de almindelige principper om lige behandling, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling; |
| --- | --- |

9.

konstaterer i denne forbindelse, at anvendelse af lovgivningen om offentlige indkøb på ydelsen af personlige sociale tjenester ofte ikke er den bedste måde at sikre optimale resultater på for brugerne af de pågældende tjenester; kræver, at god national praksis, der hviler på, at alle udbydere, der er i stand til at opfylde de forud fastlagte retlige betingelser, uanset deres retlige form har adgang til udbudsproceduren, anerkendes i EU-retten, forudsat at der tages hensyn til de almindelige principper om lige behandling, gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling;

| 10. | understreger, at indførelse af nye regler for markederne for offentlige indkøb under EU-tærskelværdierne bør undgås, da dette kan bringe retssikkerheden på nationalt plan i fare; |
| --- | --- |

10.

understreger, at indførelse af nye regler for markederne for offentlige indkøb under EU-tærskelværdierne bør undgås, da dette kan bringe retssikkerheden på nationalt plan i fare;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at afpasse direktivet om klageprocedurer efter de nye rammer for offentlige indkøb, der vil blive afstukket efter den nuværende revision, og gennemføre denne øvelse sideløbende med det centrale lovgivningsforslag, med henblik på at sikre ensartethed; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at afpasse direktivet om klageprocedurer efter de nye rammer for offentlige indkøb, der vil blive afstukket efter den nuværende revision, og gennemføre denne øvelse sideløbende med det centrale lovgivningsforslag, med henblik på at sikre ensartethed;

| 12. | understreger Kommissionens ansvar for at kontrollere, at EU-direktiver implementeres korrekt i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

12.

understreger Kommissionens ansvar for at kontrollere, at EU-direktiver implementeres korrekt i medlemsstaterne;

Anden opgave: udnyttelse af de offentlige indkøbs fulde potentiale - bedste værdi for pengene

| 13. | er af den opfattelse, at for at udnytte de offentlige indkøbs fulde potentiale bør kriteriet om den laveste pris ikke længere være det afgørende kriterium ved tildelingen af kontrakter, og at det generelt bør erstattes af kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige tilbud i henseende til økonomiske, sociale og miljømæssige fordele - under hensyntagen til de relevante varers, tjenesteydelsers eller arbejders samlede livscyklusomkostninger; understreger, at dette ikke udelukker den laveste pris som et afgørende kriterium, når det gælder meget standardiserede varer eller tjenesteydelser; anmoder Kommissionen om i nært samarbejde med medlemsstaterne at udvikle metoder til beregning af livscyklusomkostninger på et bredt og ikke-obligatorisk grundlag; understreger, at tilslutning til kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige tilbud vil fremme innovationen og indsatsen for at opnå en højere kvalitet og værditilvækst og dermed for at opfylde kravene i Europa 2020-strategien; understreger, at dette navnlig er relevant hvad angår offentlige indkøb af varer, der indvirker på forbrugernes sundhed - f.eks. i fødevaresektoren - hvor kvalitet og produktionsmetoder spiller en vigtig rolle; understreger, at reglerne for offentlige indkøb bør være tilstrækkeligt fleksible til at sikre, at passive forbrugere, f.eks. i hospitaler, ældreplejefaciliteter, skoler og børnehaver, ligeledes har adgang til sunde fødevarer af høj kvalitet og ikke blot må takke til takke med det billigste tilbud, der er til rådighed; |
| --- | --- |

13.

er af den opfattelse, at for at udnytte de offentlige indkøbs fulde potentiale bør kriteriet om den laveste pris ikke længere være det afgørende kriterium ved tildelingen af kontrakter, og at det generelt bør erstattes af kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige tilbud i henseende til økonomiske, sociale og miljømæssige fordele - under hensyntagen til de relevante varers, tjenesteydelsers eller arbejders samlede livscyklusomkostninger; understreger, at dette ikke udelukker den laveste pris som et afgørende kriterium, når det gælder meget standardiserede varer eller tjenesteydelser; anmoder Kommissionen om i nært samarbejde med medlemsstaterne at udvikle metoder til beregning af livscyklusomkostninger på et bredt og ikke-obligatorisk grundlag; understreger, at tilslutning til kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige tilbud vil fremme innovationen og indsatsen for at opnå en højere kvalitet og værditilvækst og dermed for at opfylde kravene i Europa 2020-strategien; understreger, at dette navnlig er relevant hvad angår offentlige indkøb af varer, der indvirker på forbrugernes sundhed - f.eks. i fødevaresektoren - hvor kvalitet og produktionsmetoder spiller en vigtig rolle; understreger, at reglerne for offentlige indkøb bør være tilstrækkeligt fleksible til at sikre, at passive forbrugere, f.eks. i hospitaler, ældreplejefaciliteter, skoler og børnehaver, ligeledes har adgang til sunde fødevarer af høj kvalitet og ikke blot må takke til takke med det billigste tilbud, der er til rådighed;

| 14. | anerkender, at offentlige indkøb, hvis de bruges effektivt, kan være en sand drivkraft for fremme af kvalitetsbeskæftigelse, -lønninger og -vilkår, lige muligheder, udvikling af kompetencer og uddannelse, fremme af miljøpolitikker og tilvejebringelse af incitamenter til forskning og innovation; opfordrer Kommissionen til at tilskynde regeringer og ordregivende myndigheder til at øge brugen af bæredygtige offentlige indkøb og dermed støtte og fremme beskæftigelse af høj kvalitet og sikre, at der leveres tjenesteydelser og varer af høj kvalitet i Europa; opfordrer Kommissionen til nøje at gennemgå, hvordan offentlige indkøb har bidraget til at nå EU's bredere mål, og til at redegøre for, hvad der bør gøres i fremtiden for at forbedre disse mål; |
| --- | --- |

14.

anerkender, at offentlige indkøb, hvis de bruges effektivt, kan være en sand drivkraft for fremme af kvalitetsbeskæftigelse, -lønninger og -vilkår, lige muligheder, udvikling af kompetencer og uddannelse, fremme af miljøpolitikker og tilvejebringelse af incitamenter til forskning og innovation; opfordrer Kommissionen til at tilskynde regeringer og ordregivende myndigheder til at øge brugen af bæredygtige offentlige indkøb og dermed støtte og fremme beskæftigelse af høj kvalitet og sikre, at der leveres tjenesteydelser og varer af høj kvalitet i Europa; opfordrer Kommissionen til nøje at gennemgå, hvordan offentlige indkøb har bidraget til at nå EU's bredere mål, og til at redegøre for, hvad der bør gøres i fremtiden for at forbedre disse mål;

| 15. | minder om, at prækommercielle indkøb er et underudnyttet redskab, der kan fremme innovation inden for offentlige indkøb og yde et væsentligt bidrag til at indkredse og skabe højvækstmarkeder og forbedre små og mellemstore virksomheders adgang til offentlige indkøb; mener desuden, at den foreslåede model for deling af risici og fordele (IPR) ved prækommercielle indkøb kræver både en juridisk præcisering og en forenkling, for at de instanser, der varetager indkøb, regelmæssigt og effektivt kan gøre brug af dette redskab; opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå en tilpasning af de relevante bestemmelser om indkøb eller statsstøtte som led i den generelle revision for at fremme anvendelsen af prækommercielle indkøb; |
| --- | --- |

15.

minder om, at prækommercielle indkøb er et underudnyttet redskab, der kan fremme innovation inden for offentlige indkøb og yde et væsentligt bidrag til at indkredse og skabe højvækstmarkeder og forbedre små og mellemstore virksomheders adgang til offentlige indkøb; mener desuden, at den foreslåede model for deling af risici og fordele (IPR) ved prækommercielle indkøb kræver både en juridisk præcisering og en forenkling, for at de instanser, der varetager indkøb, regelmæssigt og effektivt kan gøre brug af dette redskab; opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå en tilpasning af de relevante bestemmelser om indkøb eller statsstøtte som led i den generelle revision for at fremme anvendelsen af prækommercielle indkøb;

| 16. | henleder opmærksomheden på betydningen af standarder for offentlige indkøb, eftersom sådanne standarder kan gøre det lettere for offentlige indkøbere at nå deres politiske målsætninger på effektiv og gennemsigtig vis; opfordrer i denne henseende til etablering af en regelmæssigt opdateret database for standarder, navnlig vedrørende miljømæssige og sociale kriterier, som skal gøres tilgængelig for offentlige myndigheder for at sikre, at indkøbere, når de udarbejder udbud, har adgang til behørige retningslinjer og et klart sæt regler, så de nemt kan kontrollere, om disse udbud overholder de relevante standarder; |
| --- | --- |

16.

henleder opmærksomheden på betydningen af standarder for offentlige indkøb, eftersom sådanne standarder kan gøre det lettere for offentlige indkøbere at nå deres politiske målsætninger på effektiv og gennemsigtig vis; opfordrer i denne henseende til etablering af en regelmæssigt opdateret database for standarder, navnlig vedrørende miljømæssige og sociale kriterier, som skal gøres tilgængelig for offentlige myndigheder for at sikre, at indkøbere, når de udarbejder udbud, har adgang til behørige retningslinjer og et klart sæt regler, så de nemt kan kontrollere, om disse udbud overholder de relevante standarder;

| 17. | opfordrer til, at der inden for offentlige indkøb i højere grad anvendes ikke-diskriminerende og åbne standarder for at støtte målsætningerne om forenkling og innovation, navnlig på tilgængeligheds- og IKT-områderne og miljøområdet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til, at der inden for offentlige indkøb i højere grad anvendes ikke-diskriminerende og åbne standarder for at støtte målsætningerne om forenkling og innovation, navnlig på tilgængeligheds- og IKT-områderne og miljøområdet;

| 18. | understreger, at det, at en vare eller tjenesteydelse er blevet bæredygtigt produceret, med rette betragtes som et produktkarakteristikum, som kan anvendes som et kriterium til at sammenligne med varer eller tjenesteydelser, der ikke er blevet bæredygtigt produceret, således at de ordregivende myndigheder har mulighed for på en gennemskuelig måde at kontrollere de miljømæssige og sociale virkninger af de kontrakter, de tildeler, samtidig med at den nødvendige forbindelse til kontraktens genstand ikke svækkes; påpeger, at det er nødvendigt, at muligheden for medtagelse af krav om fremstillingsprocessen i de tekniske specifikationer for alle typer kontrakter klarlægges, hvor dette er relevant og forholdsmæssigt; henviser til Wienstrom-sagen, som er blevet det klassiske eksempel på, hvordan og hvorfor produktkarakteristika kan kategoriseres som tekniske specifikationer; |
| --- | --- |

18.

understreger, at det, at en vare eller tjenesteydelse er blevet bæredygtigt produceret, med rette betragtes som et produktkarakteristikum, som kan anvendes som et kriterium til at sammenligne med varer eller tjenesteydelser, der ikke er blevet bæredygtigt produceret, således at de ordregivende myndigheder har mulighed for på en gennemskuelig måde at kontrollere de miljømæssige og sociale virkninger af de kontrakter, de tildeler, samtidig med at den nødvendige forbindelse til kontraktens genstand ikke svækkes; påpeger, at det er nødvendigt, at muligheden for medtagelse af krav om fremstillingsprocessen i de tekniske specifikationer for alle typer kontrakter klarlægges, hvor dette er relevant og forholdsmæssigt; henviser til Wienstrom-sagen, som er blevet det klassiske eksempel på, hvordan og hvorfor produktkarakteristika kan kategoriseres som tekniske specifikationer;

| 19. | understreger behovet for at styrke offentlige indkøbs bæredygtighedsdimension ved at lade denne udgøre en integrerende del af hvert enkelt trin i indkøbsprocessen (dvs. test af evnen til at opfylde kontrakten, tekniske specifikationer, klausuler vedrørende kontraktens udførelse); |
| --- | --- |

19.

understreger behovet for at styrke offentlige indkøbs bæredygtighedsdimension ved at lade denne udgøre en integrerende del af hvert enkelt trin i indkøbsprocessen (dvs. test af evnen til at opfylde kontrakten, tekniske specifikationer, klausuler vedrørende kontraktens udførelse);

| 20. | påpeger, at indkøbsmyndigheder som reaktion på øget bevidsthed om varers, arbejders og tjenesteydelsers miljø- og klimaindvirkning bør medtage miljøomkostninger i deres vurdering af "det økonomisk mest fordelagtige tilbud" og deres beregning af livscyklusomkostninger; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at indkøbsmyndigheder som reaktion på øget bevidsthed om varers, arbejders og tjenesteydelsers miljø- og klimaindvirkning bør medtage miljøomkostninger i deres vurdering af "det økonomisk mest fordelagtige tilbud" og deres beregning af livscyklusomkostninger;

| 21. | bemærker, at direktivernes tekst skal være mere specifik, når det gælder om at forbedre adgangen for handicappede; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at direktivernes tekst skal være mere specifik, når det gælder om at forbedre adgangen for handicappede;

| 22. | mener, at de nugældende bestemmelser om underentreprise bør styrkes, eftersom anvendelsen af flerdobbelte underentrepriseniveauer kan skabe problemer med hensyn til overholdelsen af kollektive aftaler, arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder; foreslår derfor, at de offentlige myndigheder underrettes om alle detaljer vedrørende anvendelsen af underleverandører, inden der indgås en kontrakt; anmoder Kommissionen om med henblik på den fremtidige revision af direktiverne at vurdere, om der er behov for yderligere bestemmelser om tildeling af underentreprisekontrakter, f.eks. om etablering af en ansvarskæde, navnlig for at undgå, at små og mellemstore virksomheder som underleverandører underlægges dårligere betingelser end dem, der gælder for den hovedentreprenør, der tildeles den offentlige kontrakt; |
| --- | --- |

22.

mener, at de nugældende bestemmelser om underentreprise bør styrkes, eftersom anvendelsen af flerdobbelte underentrepriseniveauer kan skabe problemer med hensyn til overholdelsen af kollektive aftaler, arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder; foreslår derfor, at de offentlige myndigheder underrettes om alle detaljer vedrørende anvendelsen af underleverandører, inden der indgås en kontrakt; anmoder Kommissionen om med henblik på den fremtidige revision af direktiverne at vurdere, om der er behov for yderligere bestemmelser om tildeling af underentreprisekontrakter, f.eks. om etablering af en ansvarskæde, navnlig for at undgå, at små og mellemstore virksomheder som underleverandører underlægges dårligere betingelser end dem, der gælder for den hovedentreprenør, der tildeles den offentlige kontrakt;

| 23. | anerkender den rolle, som EU kan spille ved at lette udviklingen af vellykkede offentlig-private partnerskaber, idet man fremmer fair konkurrence og udveksling af bedste praksis på tværs af medlemsstaterne i forbindelse med de sociale politikker og beskæftigelsespolitikkerne; konstaterer dog, at der findes store forskelle mellem medlemsstaterne, hvad angår de lovkrav og proceduremæssige krav, der er gældende på dette område; opfordrer derfor Kommissionen til at skabe klarhed omkring begrebet "offentlig-private partnerskaber", navnlig med hensyn til, hvordan parterne skal fordele fælles risici og opfylde deres finansielle forpligtelser; |
| --- | --- |

23.

anerkender den rolle, som EU kan spille ved at lette udviklingen af vellykkede offentlig-private partnerskaber, idet man fremmer fair konkurrence og udveksling af bedste praksis på tværs af medlemsstaterne i forbindelse med de sociale politikker og beskæftigelsespolitikkerne; konstaterer dog, at der findes store forskelle mellem medlemsstaterne, hvad angår de lovkrav og proceduremæssige krav, der er gældende på dette område; opfordrer derfor Kommissionen til at skabe klarhed omkring begrebet "offentlig-private partnerskaber", navnlig med hensyn til, hvordan parterne skal fordele fælles risici og opfylde deres finansielle forpligtelser;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at foretage en fornyet vurdering af tærskelværdierne for vareindkøbskontrakter og tjenesteydelseskontrakter og om nødvendigt hæve dem for at lette bl.a. nonprofitaktørers, socioøkonomiske aktørers og SMV'ers adgang til offentlige indkøb; anmoder om, at der tages nøje hensyn til de retligt bindende krav i WTO-aftalen om offentlige indkøb; understreger, at det i betragtning af de i forvejen vanskelige forhandlinger om spørgsmålet om adgang til offentlige indkøb heller ikke bør glemmes, at en forhøjelse af tærskelværdierne i Europa let kunne føre til yderligere komplikationer for EU's handelspolitik; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at foretage en fornyet vurdering af tærskelværdierne for vareindkøbskontrakter og tjenesteydelseskontrakter og om nødvendigt hæve dem for at lette bl.a. nonprofitaktørers, socioøkonomiske aktørers og SMV'ers adgang til offentlige indkøb; anmoder om, at der tages nøje hensyn til de retligt bindende krav i WTO-aftalen om offentlige indkøb; understreger, at det i betragtning af de i forvejen vanskelige forhandlinger om spørgsmålet om adgang til offentlige indkøb heller ikke bør glemmes, at en forhøjelse af tærskelværdierne i Europa let kunne føre til yderligere komplikationer for EU's handelspolitik;

| 25. | understreger, at enhver udvidelse af EU's bestemmelser om offentlige indkøb med hensyn til, "hvad der skal indkøbes", ville udgøre en væsentlig ændring af den nuværende ordning og bør vurderes nøje; tvivler på, at dette ville bidrage til forenklingen og strømliningen, og frygter snarere, at det ville føre til mere komplicerede bestemmelser med mange undtagelser, som ville være vanskelige at administrere i praksis - idet direktiver om offentlige indkøb er proceduredirektiver ("hvordan foretages indkøb"), der ikke bør suppleres med bestemmelser om, "hvad der skal indkøbes"; |
| --- | --- |

25.

understreger, at enhver udvidelse af EU's bestemmelser om offentlige indkøb med hensyn til, "hvad der skal indkøbes", ville udgøre en væsentlig ændring af den nuværende ordning og bør vurderes nøje; tvivler på, at dette ville bidrage til forenklingen og strømliningen, og frygter snarere, at det ville føre til mere komplicerede bestemmelser med mange undtagelser, som ville være vanskelige at administrere i praksis - idet direktiver om offentlige indkøb er proceduredirektiver ("hvordan foretages indkøb"), der ikke bør suppleres med bestemmelser om, "hvad der skal indkøbes";

Tredje opgave: forenkling af bestemmelserne og mulighed for mere fleksible procedurer

| 26. | påpeger, at direktiverne ofte opfattes som for detaljerede, og at de er blevet stadig mere tekniske og komplekse, samtidig med at den juridiske risiko for manglende overholdelse af disse bestemmelser er blevet væsentligt større for både de ordregivende myndigheder og leverandørerne; bemærker, at frygten for udfordringer fører til en risikosky tilgang, som kvæler innovation og bæredygtig udvikling, hvilket alt for ofte fører til, at de ordregivende myndigheder vælger den laveste pris snarere end den bedste værdi; opfordrer til bredere forhandlings- og kommunikationsmargener kombineret med foranstaltninger til sikring af gennemsigtighed og forebyggelse af misbrug og diskrimination, og henstiller, at høring af markedet udtrykkeligt bør være tilladt som et muligt første skridt; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at direktiverne ofte opfattes som for detaljerede, og at de er blevet stadig mere tekniske og komplekse, samtidig med at den juridiske risiko for manglende overholdelse af disse bestemmelser er blevet væsentligt større for både de ordregivende myndigheder og leverandørerne; bemærker, at frygten for udfordringer fører til en risikosky tilgang, som kvæler innovation og bæredygtig udvikling, hvilket alt for ofte fører til, at de ordregivende myndigheder vælger den laveste pris snarere end den bedste værdi; opfordrer til bredere forhandlings- og kommunikationsmargener kombineret med foranstaltninger til sikring af gennemsigtighed og forebyggelse af misbrug og diskrimination, og henstiller, at høring af markedet udtrykkeligt bør være tilladt som et muligt første skridt;

| 27. | bemærker, at politikken for offentlige indkøb først og fremmest skal sikre medlemsstaternes effektive brug af midlerne, skabe de bedst mulige resultater med hensyn til offentlige indkøb gennem anvendelse af klare, gennemsigtige og fleksible procedurer og gøre det muligt for virksomhederne i EU at konkurrere på lige vilkår i hele Unionen; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at politikken for offentlige indkøb først og fremmest skal sikre medlemsstaternes effektive brug af midlerne, skabe de bedst mulige resultater med hensyn til offentlige indkøb gennem anvendelse af klare, gennemsigtige og fleksible procedurer og gøre det muligt for virksomhederne i EU at konkurrere på lige vilkår i hele Unionen;

| 28. | går i forbindelse med revisionen af EU-lovgivningen om offentlige indkøb ind for klare, enkle og fleksible bestemmelser, hvor der sker en reduktion af detaljeringsniveauet, og indkøbsprocedurerne gøres enklere, mindre besværlige, billigere, mere åbne for SMV'er og mere investeringsvenlige; mener derfor, at der er behov for en mere omfattende anvendelse af de generelle principper om gennemsigtighed, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling; mener, at en forenkling af bestemmelserne om offentlige indkøb ville gøre det muligt at begrænse fejlrisikoen og i højere grad tage hensyn til små ordregivende myndigheders behov; |
| --- | --- |

28.

går i forbindelse med revisionen af EU-lovgivningen om offentlige indkøb ind for klare, enkle og fleksible bestemmelser, hvor der sker en reduktion af detaljeringsniveauet, og indkøbsprocedurerne gøres enklere, mindre besværlige, billigere, mere åbne for SMV'er og mere investeringsvenlige; mener derfor, at der er behov for en mere omfattende anvendelse af de generelle principper om gennemsigtighed, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling; mener, at en forenkling af bestemmelserne om offentlige indkøb ville gøre det muligt at begrænse fejlrisikoen og i højere grad tage hensyn til små ordregivende myndigheders behov;

| 29. | går ind for, at der foretages en vurdering af, hvorvidt der kan tillades mere udbredt anvendelse af udbudsproceduren med forhandling med forudgående offentliggørelse i hele EU ud over, hvad der er fastsat i de gældende direktiver, således at de ordregivende myndigheder og de erhvervsdrivende har større muligheder for at kommunikere og på en hensigtsmæssig måde kan afpasse udbud og efterspørgsel efter hinanden; mener, at der, hvis det påtænkes at udvide anvendelsesområdet for udbudsproceduren med forhandling, bør indføres yderligere beskyttelse mod misbrug - f.eks. en forpligtelse for en ordregivende myndighed til lige fra begyndelsen over for eventuelle tilbudsgivere at fastsætte i det mindste visse minimumsbetingelser med hensyn til gennemførelsen af proceduren, således som det også er god praksis i forbindelse med private indkøbskontrakter - og at der bør fastsættes krav om skriftlig dokumentation; |
| --- | --- |

29.

går ind for, at der foretages en vurdering af, hvorvidt der kan tillades mere udbredt anvendelse af udbudsproceduren med forhandling med forudgående offentliggørelse i hele EU ud over, hvad der er fastsat i de gældende direktiver, således at de ordregivende myndigheder og de erhvervsdrivende har større muligheder for at kommunikere og på en hensigtsmæssig måde kan afpasse udbud og efterspørgsel efter hinanden; mener, at der, hvis det påtænkes at udvide anvendelsesområdet for udbudsproceduren med forhandling, bør indføres yderligere beskyttelse mod misbrug - f.eks. en forpligtelse for en ordregivende myndighed til lige fra begyndelsen over for eventuelle tilbudsgivere at fastsætte i det mindste visse minimumsbetingelser med hensyn til gennemførelsen af proceduren, således som det også er god praksis i forbindelse med private indkøbskontrakter - og at der bør fastsættes krav om skriftlig dokumentation;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at tage de nuværende tilgange til kvalifikationen af leverandører (navnlig rammeaftaler, dynamiske indkøbssystemer og forsyningsvirksomhedsindkøberes anvendelse af kvalifikationssystemer) op til fornyet overvejelse for at sikre, at eventuelle nye tilgange til kvalifikation begrænser omkostninger og tidsrammer, er attraktive for både ordregivende myndigheder og økonomiske aktører og giver de bedst mulige resultater; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at tage de nuværende tilgange til kvalifikationen af leverandører (navnlig rammeaftaler, dynamiske indkøbssystemer og forsyningsvirksomhedsindkøberes anvendelse af kvalifikationssystemer) op til fornyet overvejelse for at sikre, at eventuelle nye tilgange til kvalifikation begrænser omkostninger og tidsrammer, er attraktive for både ordregivende myndigheder og økonomiske aktører og giver de bedst mulige resultater;

| 31. | gentager sin støtte til den systematiske tilladelse til alternative bud (eller varianter), da de er af afgørende vigtighed for at fremme og udbrede innovative løsninger; understreger, at specifikationer, der henviser til funktionsdygtighed og funktionelle krav, og den udtrykkelige tilladelse til alternative bud giver tilbudsgiverne mulighed for at foreslå innovative løsninger, navnlig i stærkt innovative sektorer som IKT; anmoder desuden om, at alle såvel lovgivningsmæssige som ikke-lovgivningsmæssige kanaler undersøges for at sikre, at offentlige indkøb i højere grad bidrager til fremme af innovation i Europa; |
| --- | --- |

31.

gentager sin støtte til den systematiske tilladelse til alternative bud (eller varianter), da de er af afgørende vigtighed for at fremme og udbrede innovative løsninger; understreger, at specifikationer, der henviser til funktionsdygtighed og funktionelle krav, og den udtrykkelige tilladelse til alternative bud giver tilbudsgiverne mulighed for at foreslå innovative løsninger, navnlig i stærkt innovative sektorer som IKT; anmoder desuden om, at alle såvel lovgivningsmæssige som ikke-lovgivningsmæssige kanaler undersøges for at sikre, at offentlige indkøb i højere grad bidrager til fremme af innovation i Europa;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at medtage præciseringer i lovgivningen om offentlige indkøb, navnlig hvad angår kontraktens udførelsesfase (f.eks. om en "omfattende ændring" af en gældende kontrakt, om ændringer, der vedrører kontrahenten, og om kontrakternes ophør); |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at medtage præciseringer i lovgivningen om offentlige indkøb, navnlig hvad angår kontraktens udførelsesfase (f.eks. om en "omfattende ændring" af en gældende kontrakt, om ændringer, der vedrører kontrahenten, og om kontrakternes ophør);

| 33. | anser det for beklageligt, at tilbudsgivere kun har begrænsede muligheder for at rette udeladelser i deres tilbud; anmoder derfor Kommissionen om at præcisere, hvilke udeladelser der kan rettes af tilbudsgiverne, hvilke yderligere rettelser det er tilladt at foretage, og hvordan man sikrer gennemsigtighed og ligebehandling; |
| --- | --- |

33.

anser det for beklageligt, at tilbudsgivere kun har begrænsede muligheder for at rette udeladelser i deres tilbud; anmoder derfor Kommissionen om at præcisere, hvilke udeladelser der kan rettes af tilbudsgiverne, hvilke yderligere rettelser det er tilladt at foretage, og hvordan man sikrer gennemsigtighed og ligebehandling;

| 34. | påpeger, at de ordregivende myndigheder bør have mulighed for at drage fordel af tidligere erfaringer med en tilbudsgiver på baggrund af en officiel evalueringsrapport; anbefaler, at der fastlægges en tidsfrist for udelukkelser, hvilket burde sikre gennemsigtighed og objektivitet; henleder opmærksomheden på behovet for i direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF at indføje en lovgivningsmæssig præcisering, hvori det anføres, at en tilbudsgiver, der i forbindelse med en tidligere indkøbsprocedure er fundet skyldig i en forseelse, kan genvinde sin pålidelighed efter at have forelagt substantielle beviser for, at han har gennemgået en effektiv "selvrensning"; mener, at en sådan præcisering ville fremme mekanismer til bekæmpelse af korruption ved at understøtte incitamenter til fremskyndelse af elimineringen af korrupt adfærd og ville fjerne alvorlige retsusikkerheder; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at de ordregivende myndigheder bør have mulighed for at drage fordel af tidligere erfaringer med en tilbudsgiver på baggrund af en officiel evalueringsrapport; anbefaler, at der fastlægges en tidsfrist for udelukkelser, hvilket burde sikre gennemsigtighed og objektivitet; henleder opmærksomheden på behovet for i direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF at indføje en lovgivningsmæssig præcisering, hvori det anføres, at en tilbudsgiver, der i forbindelse med en tidligere indkøbsprocedure er fundet skyldig i en forseelse, kan genvinde sin pålidelighed efter at have forelagt substantielle beviser for, at han har gennemgået en effektiv "selvrensning"; mener, at en sådan præcisering ville fremme mekanismer til bekæmpelse af korruption ved at understøtte incitamenter til fremskyndelse af elimineringen af korrupt adfærd og ville fjerne alvorlige retsusikkerheder;

| 35. | beklager grønbogens manglende omtale af mangler, manglende ekspertise og viden omkring indkøb og offentlige indkøbsstrategiers mangelfulde karakter; understreger vigtigheden af at fremme en professionel tilgang og sikre objektivitet både fra de ordregivende myndigheders og markedsaktørernes side, navnlig gennem støtte til fastlæggelsen af målrettede uddannelsesprogrammer; anbefaler, at der oprettes et netværk af ekspertisecentre inden for de eksisterende nationale rammer, og at udvekslingen af oplysninger og bedste praksis mellem medlemsstaterne fremmes; tilskynder også paraplyorganisationer på både nationalt plan og EU-plan til i fællesskab at påtage sig ansvaret for at stille relevante oplysninger til rådighed og til at fremme udvekslingen af oplysninger mellem deres medlemmer i hele EU; understreger betydningen af klare og let forståelige manualer for både ordregivende myndigheder og tilbudsgivere; finder det beklageligt, at dokumenterne "En håndbog om varetagelse af miljøhensyn i forbindelse med offentlige indkøb (Grønne indkøb)" og "Buying social - A Guide to Taking Account of Social Considerations in Public Procurement", offentliggjort i henholdsvis 2005 og 2010, ikke er tilstrækkeligt brugbare i denne henseende; |
| --- | --- |

35.

beklager grønbogens manglende omtale af mangler, manglende ekspertise og viden omkring indkøb og offentlige indkøbsstrategiers mangelfulde karakter; understreger vigtigheden af at fremme en professionel tilgang og sikre objektivitet både fra de ordregivende myndigheders og markedsaktørernes side, navnlig gennem støtte til fastlæggelsen af målrettede uddannelsesprogrammer; anbefaler, at der oprettes et netværk af ekspertisecentre inden for de eksisterende nationale rammer, og at udvekslingen af oplysninger og bedste praksis mellem medlemsstaterne fremmes; tilskynder også paraplyorganisationer på både nationalt plan og EU-plan til i fællesskab at påtage sig ansvaret for at stille relevante oplysninger til rådighed og til at fremme udvekslingen af oplysninger mellem deres medlemmer i hele EU; understreger betydningen af klare og let forståelige manualer for både ordregivende myndigheder og tilbudsgivere; finder det beklageligt, at dokumenterne "En håndbog om varetagelse af miljøhensyn i forbindelse med offentlige indkøb (Grønne indkøb)" og "Buying social - A Guide to Taking Account of Social Considerations in Public Procurement", offentliggjort i henholdsvis 2005 og 2010, ikke er tilstrækkeligt brugbare i denne henseende;

| 36. | konstaterer, at kun 1,4 % af alle kontrakter tildeles virksomheder fra en anden medlemsstat; understreger, at professionalisering og bedre skoling af ordregivende myndigheder og tilbudsgivere ville styrke konkurrencen i EU og bidrage til, at fordelene ved et indre marked for offentlige indkøbskontrakter i højere grad kunne udnyttes; |
| --- | --- |

36.

konstaterer, at kun 1,4 % af alle kontrakter tildeles virksomheder fra en anden medlemsstat; understreger, at professionalisering og bedre skoling af ordregivende myndigheder og tilbudsgivere ville styrke konkurrencen i EU og bidrage til, at fordelene ved et indre marked for offentlige indkøbskontrakter i højere grad kunne udnyttes;

Fjerde opgave: forbedring af SMV'ernes adgang

| 37. | understreger, at let adgang til offentlige indkøb for SMV'er, der er drivkraften i den europæiske økonomi, er afgørende for at bevare beskæftigelsen og for bæredygtig udvikling, innovation og vækst; understreger, at forenkling af procedurerne og de administrative formaliteter, udformning af SMV-venlige strategier og gennemførelse af kodeksen for bedste praksis vil lette SMV'ernes adgang til offentlige kontrakter og gøre dem i stand til at deltage på mere lige og retfærdige vilkår; mener, at en forenklet, lige og fair adgang til offentlige kontrakter for alle erhvervsdrivende ville kunne føre til, at skatteydernes penge blev anvendt på en bedre måde; påpeger, at SMV'er ikke generelt har nogen væsentlig specialiseret administrativ kapacitet, og at det således er meget vigtigt at begrænse den administrative byrde, der pålægges dem, til et minimum; |
| --- | --- |

37.

understreger, at let adgang til offentlige indkøb for SMV'er, der er drivkraften i den europæiske økonomi, er afgørende for at bevare beskæftigelsen og for bæredygtig udvikling, innovation og vækst; understreger, at forenkling af procedurerne og de administrative formaliteter, udformning af SMV-venlige strategier og gennemførelse af kodeksen for bedste praksis vil lette SMV'ernes adgang til offentlige kontrakter og gøre dem i stand til at deltage på mere lige og retfærdige vilkår; mener, at en forenklet, lige og fair adgang til offentlige kontrakter for alle erhvervsdrivende ville kunne føre til, at skatteydernes penge blev anvendt på en bedre måde; påpeger, at SMV'er ikke generelt har nogen væsentlig specialiseret administrativ kapacitet, og at det således er meget vigtigt at begrænse den administrative byrde, der pålægges dem, til et minimum;

| 38. | påpeger, at udvælgelseskriterier vedrørende finansiel status, f.eks. med hensyn til en virksomheds omsætning, bør stå i et rimeligt forhold til en given kontrakts karakter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, når de vedtager fleksible og brugervenlige instrumenter, ikke at skabe nye hindringer for SMV'er og til først og fremmest at tage hensyn til disses interesser; opfordrer Kommissionen til med henblik på at forbedre adgangen til offentlige indkøbsprocedurer og øge deres gennemsigtighed, navnlig til gavn for mindre kontraherende myndigheder og tilbudsgivere, at modernisere Tenders Electronic Daily (TED)-webstedet for at gøre det mere tilgængeligt ved at forbedre dets tiltrækningskraft og brugervenlighed, med særligt fokus på søgekriterier og kvaliteten og detaljeringsgraden i de sammendrag, der oversættes for hvert udbud; anbefaler, at TED tilbyder en varslingsservice for brugere, således at de informeres, når der offentliggøres nye udbud af interesse; |
| --- | --- |

38.

påpeger, at udvælgelseskriterier vedrørende finansiel status, f.eks. med hensyn til en virksomheds omsætning, bør stå i et rimeligt forhold til en given kontrakts karakter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, når de vedtager fleksible og brugervenlige instrumenter, ikke at skabe nye hindringer for SMV'er og til først og fremmest at tage hensyn til disses interesser; opfordrer Kommissionen til med henblik på at forbedre adgangen til offentlige indkøbsprocedurer og øge deres gennemsigtighed, navnlig til gavn for mindre kontraherende myndigheder og tilbudsgivere, at modernisere Tenders Electronic Daily (TED)-webstedet for at gøre det mere tilgængeligt ved at forbedre dets tiltrækningskraft og brugervenlighed, med særligt fokus på søgekriterier og kvaliteten og detaljeringsgraden i de sammendrag, der oversættes for hvert udbud; anbefaler, at TED tilbyder en varslingsservice for brugere, således at de informeres, når der offentliggøres nye udbud af interesse;

| 39. | anmoder Kommissionen om at øge bevidstheden om, hvor vigtigt det er at opdele kontrakter i partier, og om at overveje gennemførelsen af princippet om at "følge eller forklare", som går ud på, at bestemmelser om spørgsmål såsom opdelingen i partier skal overholdes, eller også skal det forklares, hvorfor de ikke kan overholdes; |
| --- | --- |

39.

anmoder Kommissionen om at øge bevidstheden om, hvor vigtigt det er at opdele kontrakter i partier, og om at overveje gennemførelsen af princippet om at "følge eller forklare", som går ud på, at bestemmelser om spørgsmål såsom opdelingen i partier skal overholdes, eller også skal det forklares, hvorfor de ikke kan overholdes;

| 40. | påpeger, at ordregivende myndigheder i højere grad bør udnytte muligheden for at opdele offentlige kontrakter i partier, hvilket i såvel kvalitets- som kvantitetsmæssig henseende ville gøre det lettere for SMV'er at deltage i offentlige indkøb og ville forbedre konkurrenceniveauet; tilskynder SMV'er til at gøre brug af fælles indkøb og fælles anvendelse af kontrakter, hvilket vil gøre det muligt for dem at foretage stordriftsbesparelser inden for områder som logistik og transport; opfordrer offentlige myndigheder til at udvise fleksibilitet, når de skal tage stilling til disse moderne og frivillige ordninger; opfordrer Kommissionen til at undersøge alle muligheder for at fremme midlertidige eller permanente grupperinger af SMV'er og af små enheder for at sætte dem i stand til uden at skulle optræde som underleverandører at deltage i udbud, der ikke er opdelt i partier; anmoder Kommissionen om med hensyn hertil navnlig at undersøge den nuværende praksis med at give dele af kontrakter, der ikke er blevet opdelt i partier og er for store til, at SMV'er kan deltage i indkøbsproceduren, til SMV'er i underentreprise, ofte på dårligere betingelser end dem, der gælder for hovedentreprenøren; |
| --- | --- |

40.

påpeger, at ordregivende myndigheder i højere grad bør udnytte muligheden for at opdele offentlige kontrakter i partier, hvilket i såvel kvalitets- som kvantitetsmæssig henseende ville gøre det lettere for SMV'er at deltage i offentlige indkøb og ville forbedre konkurrenceniveauet; tilskynder SMV'er til at gøre brug af fælles indkøb og fælles anvendelse af kontrakter, hvilket vil gøre det muligt for dem at foretage stordriftsbesparelser inden for områder som logistik og transport; opfordrer offentlige myndigheder til at udvise fleksibilitet, når de skal tage stilling til disse moderne og frivillige ordninger; opfordrer Kommissionen til at undersøge alle muligheder for at fremme midlertidige eller permanente grupperinger af SMV'er og af små enheder for at sætte dem i stand til uden at skulle optræde som underleverandører at deltage i udbud, der ikke er opdelt i partier; anmoder Kommissionen om med hensyn hertil navnlig at undersøge den nuværende praksis med at give dele af kontrakter, der ikke er blevet opdelt i partier og er for store til, at SMV'er kan deltage i indkøbsproceduren, til SMV'er i underentreprise, ofte på dårligere betingelser end dem, der gælder for hovedentreprenøren;

| 41. | foreslår, at der gives tilladelse til egenerklæring, hvor det er muligt, og at der udelukkende anmodes om originale dokumenter fra de kandidater, der går videre, eller den valgte tilbudsgiver, idet eventuelle forsinkelser eller markedsforvridninger som følge af fejlagtige erklæringer samtidig undgås; anmoder Kommissionen om at fremme muligheden for et "elektronisk indkøbspas", der accepteres af alle medlemsstater, og som viser, at den økonomiske aktør opfylder de betingelser, der kræves i EU-lovgivningen om offentlige kontrakter; understreger, at et europæisk prækvalifikationssystem bør kunne blive et nyttigt instrument, hvis der drages omsorg for, at det er enkelt, billigt og let tilgængeligt for SMV'er; |
| --- | --- |

41.

foreslår, at der gives tilladelse til egenerklæring, hvor det er muligt, og at der udelukkende anmodes om originale dokumenter fra de kandidater, der går videre, eller den valgte tilbudsgiver, idet eventuelle forsinkelser eller markedsforvridninger som følge af fejlagtige erklæringer samtidig undgås; anmoder Kommissionen om at fremme muligheden for et "elektronisk indkøbspas", der accepteres af alle medlemsstater, og som viser, at den økonomiske aktør opfylder de betingelser, der kræves i EU-lovgivningen om offentlige kontrakter; understreger, at et europæisk prækvalifikationssystem bør kunne blive et nyttigt instrument, hvis der drages omsorg for, at det er enkelt, billigt og let tilgængeligt for SMV'er;

Femte opgave: sikring af sunde procedurer og undgåelse af urimelige fordele

| 42. | opfordrer Kommissionen til - med henblik på at bekæmpe korruption i forbindelse med offentlige indkøb - at fremme en mere effektiv rapporteringspraksis, herunder informationsudveksling mellem medlemsstaterne om udelukkelse af underlødige tilbudsgivere; anmoder Kommissionen om at få fastlagt klare regler om beskyttelse af informanter, i overensstemmelse med henstillingerne i resolution 1729(2010) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling (9), om at styrke gennemsigtigheden i kontrakter, der finansieres med EU-midler, og om at fremme uddannelsesaktioner både på institutionelt niveau og i befolkningen generelt; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen til - med henblik på at bekæmpe korruption i forbindelse med offentlige indkøb - at fremme en mere effektiv rapporteringspraksis, herunder informationsudveksling mellem medlemsstaterne om udelukkelse af underlødige tilbudsgivere; anmoder Kommissionen om at få fastlagt klare regler om beskyttelse af informanter, i overensstemmelse med henstillingerne i resolution 1729(2010) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling (9), om at styrke gennemsigtigheden i kontrakter, der finansieres med EU-midler, og om at fremme uddannelsesaktioner både på institutionelt niveau og i befolkningen generelt;

| 43. | bemærker, at visse medlemsstater allerede anvender effektive procedurer for tildeling af offentlige kontrakter, som sikrer gennemsigtighed og korrekt brug af skatteydernes penge; anmoder Kommissionen om at undersøge medlemsstaternes bedste praksis på dette område og finde frem til de mest effektive principper for offentlige indkøb i EU; |
| --- | --- |

43.

bemærker, at visse medlemsstater allerede anvender effektive procedurer for tildeling af offentlige kontrakter, som sikrer gennemsigtighed og korrekt brug af skatteydernes penge; anmoder Kommissionen om at undersøge medlemsstaternes bedste praksis på dette område og finde frem til de mest effektive principper for offentlige indkøb i EU;

| 44. | påpeger, at en af målsætningerne med direktiverne er bekæmpelse af korruption og favorisering; understreger, at medlemsstaterne står over for forskellige udfordringer på dette område, og at en mere detaljeret europæisk tilgang risikerer at undergrave bestræbelserne på at strømline og forenkle reglerne og i stedet skabe et nyt bureaukrati; pointerer, at principperne om gennemsigtighed og konkurrence er centrale for bekæmpelsen af korruption; opfordrer til, at der vælges en fælles tilgang til "selvrensningsforanstaltninger" for at undgå markedsforvridninger og sørge for retssikkerhed for såvel økonomiske aktører som ordregivende myndigheder; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at en af målsætningerne med direktiverne er bekæmpelse af korruption og favorisering; understreger, at medlemsstaterne står over for forskellige udfordringer på dette område, og at en mere detaljeret europæisk tilgang risikerer at undergrave bestræbelserne på at strømline og forenkle reglerne og i stedet skabe et nyt bureaukrati; pointerer, at principperne om gennemsigtighed og konkurrence er centrale for bekæmpelsen af korruption; opfordrer til, at der vælges en fælles tilgang til "selvrensningsforanstaltninger" for at undgå markedsforvridninger og sørge for retssikkerhed for såvel økonomiske aktører som ordregivende myndigheder;

| 45. | er af den opfattelse, at offentlige kontrakter, eftersom de vedrører offentlige midler, bør være gennemsigtige og kunne kontrolleres af offentligheden; anmoder Kommissionen om en præcisering for at sikre, at lokale og andre offentlige myndigheder gives juridisk sikkerhed og kan oplyse borgerne om deres kontraktlige forpligtelser; |
| --- | --- |

45.

er af den opfattelse, at offentlige kontrakter, eftersom de vedrører offentlige midler, bør være gennemsigtige og kunne kontrolleres af offentligheden; anmoder Kommissionen om en præcisering for at sikre, at lokale og andre offentlige myndigheder gives juridisk sikkerhed og kan oplyse borgerne om deres kontraktlige forpligtelser;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at vurdere problemerne i forbindelse med usædvanligt lave tilbud og til at foreslå passende løsninger; anbefaler, at de ordregivende myndigheder sørger for tidlige og tilstrækkelige oplysninger til andre tilbudsgivere i tilfælde af unormalt lave tilbud med henblik på at give dem mulighed for at vurdere, om der er grundlag for at indlede en klageprocedure; efterlyser større sammenhæng mellem EU's fælles eksterne handelspolitik og fremgangsmåderne i medlemsstater, hvor usædvanligt lave tilbud accepteres; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at vurdere problemerne i forbindelse med usædvanligt lave tilbud og til at foreslå passende løsninger; anbefaler, at de ordregivende myndigheder sørger for tidlige og tilstrækkelige oplysninger til andre tilbudsgivere i tilfælde af unormalt lave tilbud med henblik på at give dem mulighed for at vurdere, om der er grundlag for at indlede en klageprocedure; efterlyser større sammenhæng mellem EU's fælles eksterne handelspolitik og fremgangsmåderne i medlemsstater, hvor usædvanligt lave tilbud accepteres;

Sjette opgave: øget anvendelse af e-indkøb

| 47. | glæder sig over Kommissionens grønbog om øget anvendelse af e-indkøb; påpeger, at det ikke er lykkedes handlingsplanen for e-indkøb at nå sit mål, og at der er brug for øget politisk lederskab på alle statslige niveauer - herunder også EU-niveau - for at holde fast ved e-indkøb og fremskynde overgangen til denne metode; ønsker at sikre, at mindst 50 % af både EU-institutionernes og medlemsstaternes offentlige indkøb foretages elektronisk i tråd med den forpligtelse, som medlemsstaternes regeringer påtog sig på ministerkonferencen om e-forvaltning i Manchester i 2005; |
| --- | --- |

47.

glæder sig over Kommissionens grønbog om øget anvendelse af e-indkøb; påpeger, at det ikke er lykkedes handlingsplanen for e-indkøb at nå sit mål, og at der er brug for øget politisk lederskab på alle statslige niveauer - herunder også EU-niveau - for at holde fast ved e-indkøb og fremskynde overgangen til denne metode; ønsker at sikre, at mindst 50 % af både EU-institutionernes og medlemsstaternes offentlige indkøb foretages elektronisk i tråd med den forpligtelse, som medlemsstaternes regeringer påtog sig på ministerkonferencen om e-forvaltning i Manchester i 2005;

| 48. | understreger, at Kommissionen kan spille en enestående rolle med hensyn til fremme af fremskridt omkring standardiserings- og infrastrukturspørgsmål - af sikkerhedshensyn har f.eks. e-signaturer og tidsstempler brug for et format fastlagt ved fælles overenskomst; anmoder Kommissionen om at udarbejde de pågældende fælles standarder; understreger, at besværlige tekniske krav vedrørende autentifikation af tilbudsgivere kan virke som hindringer for økonomiske aktører; understreger i denne forbindelse behovet for at udvikle et standardiseret system for e-signaturer; opfordrer medlemsstaterne til at etablere en valideringstjeneste for certifikater, der udstedes af udbydere af certificeringstjenester under deres tilsyn; |
| --- | --- |

48.

understreger, at Kommissionen kan spille en enestående rolle med hensyn til fremme af fremskridt omkring standardiserings- og infrastrukturspørgsmål - af sikkerhedshensyn har f.eks. e-signaturer og tidsstempler brug for et format fastlagt ved fælles overenskomst; anmoder Kommissionen om at udarbejde de pågældende fælles standarder; understreger, at besværlige tekniske krav vedrørende autentifikation af tilbudsgivere kan virke som hindringer for økonomiske aktører; understreger i denne forbindelse behovet for at udvikle et standardiseret system for e-signaturer; opfordrer medlemsstaterne til at etablere en valideringstjeneste for certifikater, der udstedes af udbydere af certificeringstjenester under deres tilsyn;

| 49. | understreger, at det for at sikre interoperabiliteten mellem forskellige systemer og undgå leverandørafhængighed er nødvendigt med åbne standarder og teknologineutralitet; opfordrer Kommissionen til at sikre reel interoperabilitet mellem de forskellige platforme for e-indkøb, der allerede er indført i medlemsstaterne, og i den forbindelse i højere grad udnytte de resultater, der er opnået gennem EU-initiativer såsom Peppol og e-Certis; |
| --- | --- |

49.

understreger, at det for at sikre interoperabiliteten mellem forskellige systemer og undgå leverandørafhængighed er nødvendigt med åbne standarder og teknologineutralitet; opfordrer Kommissionen til at sikre reel interoperabilitet mellem de forskellige platforme for e-indkøb, der allerede er indført i medlemsstaterne, og i den forbindelse i højere grad udnytte de resultater, der er opnået gennem EU-initiativer såsom Peppol og e-Certis;

| 50. | påpeger, at alle lovgivningsmæssige forslag om udvidelse og forenkling af anvendelsen af e-indkøb bør integreres i revisionen af de vigtigste direktiver om offentlige indkøb og bør være i tråd med anvendelsesområdet og de generelle bestemmelser om offentlige indkøb såsom bestemmelserne om forpligtelserne i tilknytning til tærskelværdier; |
| --- | --- |

50.

påpeger, at alle lovgivningsmæssige forslag om udvidelse og forenkling af anvendelsen af e-indkøb bør integreres i revisionen af de vigtigste direktiver om offentlige indkøb og bør være i tråd med anvendelsesområdet og de generelle bestemmelser om offentlige indkøb såsom bestemmelserne om forpligtelserne i tilknytning til tærskelværdier;

| 51. | understreger, at e-indkøb kan være drivkraften bag forenklingen af hele indkøbsprocessen og indføre effektive procedurer, som kan føre til betydelige omkostnings- og tidsbesparelser for både virksomheder og offentlige administrationer og øge gennemsigtighed og tilgængelighed; henleder opmærksomheden på, at navnlig elektronisk tildeling af kontrakter åbner nye perspektiver for en forvaltningsmodernisering på området for offentlige kontrakter; gentager, at e-indkøb er mindre omkostningskrævende, hurtigere og mere gennemsigtige end konventionelle offentlige indkøbsprocedurer; mener imidlertid, at der stadig er plads til forbedringer, og at der bør gøres mere for så vidt angår adgang til pålidelige, sammenlignelige og objektive oplysninger og statistiske data; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme grænseoverskridende brug af e-indkøb; |
| --- | --- |

51.

understreger, at e-indkøb kan være drivkraften bag forenklingen af hele indkøbsprocessen og indføre effektive procedurer, som kan føre til betydelige omkostnings- og tidsbesparelser for både virksomheder og offentlige administrationer og øge gennemsigtighed og tilgængelighed; henleder opmærksomheden på, at navnlig elektronisk tildeling af kontrakter åbner nye perspektiver for en forvaltningsmodernisering på området for offentlige kontrakter; gentager, at e-indkøb er mindre omkostningskrævende, hurtigere og mere gennemsigtige end konventionelle offentlige indkøbsprocedurer; mener imidlertid, at der stadig er plads til forbedringer, og at der bør gøres mere for så vidt angår adgang til pålidelige, sammenlignelige og objektive oplysninger og statistiske data; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme grænseoverskridende brug af e-indkøb;

| 52. | pointerer, at lovgivning ikke er det eneste middel til fremme af ændringer; anmoder derfor Kommissionen om at udforske nye metoder til grænseoverskridende udveksling af oplysninger og bedste praksis og overførsel af viden blandt lokale og regionale aktører; understreger, at der er et stort behov for at øge kapacitet og viden hos personale, der beskæftiger sig med e-indkøb, samt for - ved hjælp af nationale incitamenter og/eller EU-incitamenter til sikring af lige vilkår mellem SMV'er og store virksomheder - at bistå SMV'er med opbygning af viden og kapacitet; glæder sig over faciliteten for netforbindelser i Europa som et nyt instrument, der kan fremme e-indkøb over grænserne og dermed muliggøre udviklingen af det digitale indre marked; |
| --- | --- |

52.

pointerer, at lovgivning ikke er det eneste middel til fremme af ændringer; anmoder derfor Kommissionen om at udforske nye metoder til grænseoverskridende udveksling af oplysninger og bedste praksis og overførsel af viden blandt lokale og regionale aktører; understreger, at der er et stort behov for at øge kapacitet og viden hos personale, der beskæftiger sig med e-indkøb, samt for - ved hjælp af nationale incitamenter og/eller EU-incitamenter til sikring af lige vilkår mellem SMV'er og store virksomheder - at bistå SMV'er med opbygning af viden og kapacitet; glæder sig over faciliteten for netforbindelser i Europa som et nyt instrument, der kan fremme e-indkøb over grænserne og dermed muliggøre udviklingen af det digitale indre marked;

| 53. | glæder sig over bekendtgørelsen i Kommissionens handlingsplan for e-forvaltning 2011-2015 om, at ePractice.eu-platformen vil blive omdannet til et effektivt redskab for udveksling af erfaringer og oplysninger mellem medlemsstater og e-forvaltningsbrugere, og slår stærkt til lyd for, at platformens anvendelsesområde udvides til også at omfatte lokale og regionale brugere; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over bekendtgørelsen i Kommissionens handlingsplan for e-forvaltning 2011-2015 om, at ePractice.eu-platformen vil blive omdannet til et effektivt redskab for udveksling af erfaringer og oplysninger mellem medlemsstater og e-forvaltningsbrugere, og slår stærkt til lyd for, at platformens anvendelsesområde udvides til også at omfatte lokale og regionale brugere;

*

* *

| 54. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

54.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 134 af 30.4.2004.

(2)  EUT L 335 af 20.12.2007, s. 31.

(3)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0233.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0146.

(6)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 38.

(7)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 10.

(8)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/smes_access_to_public_procurement_final_report_2010_en.pdf

(9)  Resolution 1729(2010) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om beskyttelse af informanter, vedtaget den 29. april 2010.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/35

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union

P7_TA(2011)0455

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union (2010/2273(INI))

2013/C 131 E/04

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 21, 45 og 47 i Traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde og artikel 15, 21, 29, 34 og 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21, 45 og 47 i Traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde og artikel 15, 21, 29, 34 og 35 i EU's charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 151 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 151 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 91/533/EØF af 14. oktober 1991 om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 91/533/EØF af 14. oktober 1991 om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet (2),

| — | der henviser til ILO's grundlæggende arbejdstagerrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's grundlæggende arbejdstagerrettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (4), rapporten fra 2008 om anvendelsen af direktiv 2004/38/EF (KOM(2008)0840) og Rådets resolutioner fra november 2007 og april 2009 vedrørende direktiv 2004/38/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (4), rapporten fra 2008 om anvendelsen af direktiv 2004/38/EF (KOM(2008)0840) og Rådets resolutioner fra november 2007 og april 2009 vedrørende direktiv 2004/38/EF,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for en bedre gennemførelse og anvendelse af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (KOM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for en bedre gennemførelse og anvendelse af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (KOM(2009)0313),

| — | der henviser til den sammenlignende undersøgelse af anvendelsen af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, udarbejdet af European Citizen Action Service (ECAS) på anmodning af Europa-Parlamentets Retsudvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til den sammenlignende undersøgelse af anvendelsen af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, udarbejdet af European Citizen Action Service (ECAS) på anmodning af Europa-Parlamentets Retsudvalg,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for en bedre gennemførelse og anvendelse af direktiv 2004/38/EF samt til dens erklærede hensigt om at offentliggøre forenklede vejledninger for EU-borgerne og gøre bedst mulig brug af internettet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for en bedre gennemførelse og anvendelse af direktiv 2004/38/EF samt til dens erklærede hensigt om at offentliggøre forenklede vejledninger for EU-borgerne og gøre bedst mulig brug af internettet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2007"Mobilitet, et instrument til at skabe flere og bedre job: Den europæiske handlingsplan for jobmobilitet (2007-2010)" (KOM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. december 2007"Mobilitet, et instrument til at skabe flere og bedre job: Den europæiske handlingsplan for jobmobilitet (2007-2010)" (KOM(2007)0773),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2008"Konsekvenserne af arbejdskraftens frie bevægelighed som følge af udvidelsen af EU" (KOM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. november 2008"Konsekvenserne af arbejdskraftens frie bevægelighed som følge af udvidelsen af EU" (KOM(2008)0765),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2008"Nye kvalifikationer til nye job, om at foregribe og matche kvalifikationsbehovet på arbejdsmarkedet" (KOM(2008)0868), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2008"Nye kvalifikationer til nye job, om at foregribe og matche kvalifikationsbehovet på arbejdsmarkedet" (KOM(2008)0868),

| — | der henviser til Kommissionen meddelelse af 13. juli 2010"Bekræftelse af arbejdstagernes fri bevægelighed: rettigheder og den vigtigste udvikling" (KOM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionen meddelelse af 13. juli 2010"Bekræftelse af arbejdstagernes fri bevægelighed: rettigheder og den vigtigste udvikling" (KOM(2010)0373),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011"Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - "Sammen om fornyet vækst" " (KOM(2011)0206), der omfatter arbejdstagernes mobilitet som et af de tolv centrale instrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. april 2011"Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid - "Sammen om fornyet vækst" " (KOM(2011)0206), der omfatter arbejdstagernes mobilitet som et af de tolv centrale instrumenter,

| — | der henviser til Europa 2020-strategien og især flagskibsinitiativerne "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job" og "Youth on the Move", |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa 2020-strategien og især flagskibsinitiativerne "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job" og "Youth on the Move",

| — | som henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (retlige og indre anliggender) den 27. november 2008 om misbrug og omgåelse af retten til fri bevægelighed, |
| --- | --- |

—

som henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (retlige og indre anliggender) den 27. november 2008 om misbrug og omgåelse af retten til fri bevægelighed,

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) af 9. marts 2009 om arbejdskraftens arbejdsmæssige og geografiske mobilitet og arbejdstagernes frie bevægelighed inden for Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) af 9. marts 2009 om arbejdskraftens arbejdsmæssige og geografiske mobilitet og arbejdstagernes frie bevægelighed inden for Den Europæiske Union,

| — | der henviser til sin beslutning af 2. april 2009 om problemer og perspektiver i forbindelse med unionsborgerskabet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. april 2009 om problemer og perspektiver i forbindelse med unionsborgerskabet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om den europæiske handlingsplan for jobmobilitet (2007-2010) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om den europæiske handlingsplan for jobmobilitet (2007-2010) (7),

| — | der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om kortlægning af de resterende hindringer for mobiliteten på det indre arbejdsmarked (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om kortlægning af de resterende hindringer for mobiliteten på det indre arbejdsmarked (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0258/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0258/2011),

| A. | der henviser til, at det at kunne leve og arbejde i en anden medlemsstat - uanset ens etniske oprindelse - er en af EU's grundlæggende frihedsrettigheder, et grundlæggende element i unionsborgerskabet og anerkendt af traktaterne, men at statistikkerne viser, at alt for få mennesker drager fordel af denne ret til trods for specifikke initiativer til støtte for arbejdstagernes mobilitet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det at kunne leve og arbejde i en anden medlemsstat - uanset ens etniske oprindelse - er en af EU's grundlæggende frihedsrettigheder, et grundlæggende element i unionsborgerskabet og anerkendt af traktaterne, men at statistikkerne viser, at alt for få mennesker drager fordel af denne ret til trods for specifikke initiativer til støtte for arbejdstagernes mobilitet;

| B. | der henviser til, at arbejdstagernes mobilitet i EU bør fremmes i hele Den Europæiske Union, hvor der er et ansættelsesbehov; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at arbejdstagernes mobilitet i EU bør fremmes i hele Den Europæiske Union, hvor der er et ansættelsesbehov;

| C. | der henviser til, at EU's arbejdstagere kan møde vanskeligheder og udfordringer, når de søger beskæftigelse i en værtsmedlemsstat; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's arbejdstagere kan møde vanskeligheder og udfordringer, når de søger beskæftigelse i en værtsmedlemsstat;

| D. | der henviser til, at retten til at bo og arbejde i et andet EU-land er en af Unionens grundlæggende frihedsrettigheder og et grundlæggende, traktatfæstet element i unionsborgerskabet, men at der ifølge statistikkerne og til trods for de specifikke initiativer, der er taget til støtte for arbejdstagernes mobilitet, stadig er for få mennesker, der drager fordel af denne ret; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at retten til at bo og arbejde i et andet EU-land er en af Unionens grundlæggende frihedsrettigheder og et grundlæggende, traktatfæstet element i unionsborgerskabet, men at der ifølge statistikkerne og til trods for de specifikke initiativer, der er taget til støtte for arbejdstagernes mobilitet, stadig er for få mennesker, der drager fordel af denne ret;

| E. | der henviser til, at den nuværende mobilitet blandt arbejdstagere ikke er tilstrækkelig til at øge arbejdsmarkedernes effektivitet i EU; der henviser til, at kun 2,3 % af EU's borgere bor i en anden medlemsstat end den, hvori de er statsborgere, men at 17 % har til hensigt at drage fordel af den frie bevægelighed i fremtiden, og at 48 % ville overveje at søge job i et andet land eller en anden region i tilfælde af afskedigelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende mobilitet blandt arbejdstagere ikke er tilstrækkelig til at øge arbejdsmarkedernes effektivitet i EU; der henviser til, at kun 2,3 % af EU's borgere bor i en anden medlemsstat end den, hvori de er statsborgere, men at 17 % har til hensigt at drage fordel af den frie bevægelighed i fremtiden, og at 48 % ville overveje at søge job i et andet land eller en anden region i tilfælde af afskedigelser;

| F. | der påpeger, at arbejdstagernes frie bevægelighed er en positiv samfundsøkonomisk faktor for både EU og medlemsstaterne og udgør en milepæl for EU-integrationen, den økonomiske udvikling, den sociale samhørighed, individets muligheder for at dygtiggøre sig fagligt og bekæmpelsen af fordomme, racisme og fremmedhad, ligesom den kan modvirke de negative følger af den økonomiske krise og gøre det lettere at møde globaliseringens udfordringer ved at inddrage alle interessenter på beslutningstagerplan i en dialog med civilsamfundet; |
| --- | --- |

F.

der påpeger, at arbejdstagernes frie bevægelighed er en positiv samfundsøkonomisk faktor for både EU og medlemsstaterne og udgør en milepæl for EU-integrationen, den økonomiske udvikling, den sociale samhørighed, individets muligheder for at dygtiggøre sig fagligt og bekæmpelsen af fordomme, racisme og fremmedhad, ligesom den kan modvirke de negative følger af den økonomiske krise og gøre det lettere at møde globaliseringens udfordringer ved at inddrage alle interessenter på beslutningstagerplan i en dialog med civilsamfundet;

| G. | der påpeger, at man ved at fremme arbejdstagernes mobilitet yder et positivt bidrag til opfyldelsen af beskæftigelsesmålsætningerne i Europa 2020-strategien; opfordrer Kommissionen til at føje arbejdskraftens mobilitet til flagskibsinitiativerne og medlemsstaterne til at inkludere aspekterne vedrørende arbejdskraftens geografiske mobilitet, når de udformer deres nationale strategier og reformprogrammer; |
| --- | --- |

G.

der påpeger, at man ved at fremme arbejdstagernes mobilitet yder et positivt bidrag til opfyldelsen af beskæftigelsesmålsætningerne i Europa 2020-strategien; opfordrer Kommissionen til at føje arbejdskraftens mobilitet til flagskibsinitiativerne og medlemsstaterne til at inkludere aspekterne vedrørende arbejdskraftens geografiske mobilitet, når de udformer deres nationale strategier og reformprogrammer;

| H. | der påpeger, at arbejdstagernes mobilitet i Europa hæmmes af manglende fleksibilitet i arbejdsmarkedslovgivningen; |
| --- | --- |

H.

der påpeger, at arbejdstagernes mobilitet i Europa hæmmes af manglende fleksibilitet i arbejdsmarkedslovgivningen;

| I. | der henviser til, at mobile arbejdstagere fra de lande, der tiltrådte EU i 2004 og 2007, ifølge Kommissionens meddelelse af 18. november 2008 har haft en positiv indvirkning på økonomien i de medlemsstater, der har taget imod mobile arbejdstagere; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mobile arbejdstagere fra de lande, der tiltrådte EU i 2004 og 2007, ifølge Kommissionens meddelelse af 18. november 2008 har haft en positiv indvirkning på økonomien i de medlemsstater, der har taget imod mobile arbejdstagere;

| J. | der påpeger, at den udvikling, som på det seneste har fundet sted i vores samfund, bl.a. som følge af industrielle forandringer, globaliseringen, ændringerne i befolkningens sammensætning og udviklingen inden for transportmidler, nødvendiggør en højere grad af mobilitet blandt arbejdstagere; |
| --- | --- |

J.

der påpeger, at den udvikling, som på det seneste har fundet sted i vores samfund, bl.a. som følge af industrielle forandringer, globaliseringen, ændringerne i befolkningens sammensætning og udviklingen inden for transportmidler, nødvendiggør en højere grad af mobilitet blandt arbejdstagere;

| K. | der henviser til, at der ikke er registreret negative virkninger i de medlemsstater, der ikke har anvendt overgangsforanstaltningerne om fri bevægelighed for arbejdstagere fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007, men at en række medlemsstater har besluttet fortsat at anvende restriktioner i deres arbejdsmarkeder for statsborgere fra Rumænien og Bulgarien; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der ikke er registreret negative virkninger i de medlemsstater, der ikke har anvendt overgangsforanstaltningerne om fri bevægelighed for arbejdstagere fra de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007, men at en række medlemsstater har besluttet fortsat at anvende restriktioner i deres arbejdsmarkeder for statsborgere fra Rumænien og Bulgarien;

| L. | der henviser til, at der på trods af EU-retsakter og -programmer, der tager sigte på at fremme fri bevægelighed for arbejdstagere, er lagt hindringer i vejen for den fulde gennemførelse af denne grundlæggende frihedsrettighed (f. eks. sociale, sproglige, kulturelle, juridiske og administrative hindringer, mangelfulde politikker for tilbagevenden, der ikke opfylder behovene hos vandrende arbejdstagere, manglende anerkendelse af mobilitetserfaring, problemer vedrørende ansættelse af ægtefæller eller partnere, og en forsinket proces for anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der på trods af EU-retsakter og -programmer, der tager sigte på at fremme fri bevægelighed for arbejdstagere, er lagt hindringer i vejen for den fulde gennemførelse af denne grundlæggende frihedsrettighed (f. eks. sociale, sproglige, kulturelle, juridiske og administrative hindringer, mangelfulde politikker for tilbagevenden, der ikke opfylder behovene hos vandrende arbejdstagere, manglende anerkendelse af mobilitetserfaring, problemer vedrørende ansættelse af ægtefæller eller partnere, og en forsinket proces for anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer);

| M. | der henviser til, at faglig og geografisk mobilitet hos arbejdstagere i tider med økonomisk krise kan bidrage til at mindske arbejdsløsheden ved at matche udbuddet af arbejdskraft med efterspørgslen samt bidrage til jobskabelsen, til tilpasningen af økonomien, samfundet og befolkningssammensætningen til strukturelle ændringer samt til den økonomiske vækst og EU's konkurrenceevne; der påpeger, at de nuværende procedurer for anerkendelse af faglige kvalifikationer udgør en alvorlig hindring for arbejdskraftens mobilitet i EU; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at faglig og geografisk mobilitet hos arbejdstagere i tider med økonomisk krise kan bidrage til at mindske arbejdsløsheden ved at matche udbuddet af arbejdskraft med efterspørgslen samt bidrage til jobskabelsen, til tilpasningen af økonomien, samfundet og befolkningssammensætningen til strukturelle ændringer samt til den økonomiske vækst og EU's konkurrenceevne; der påpeger, at de nuværende procedurer for anerkendelse af faglige kvalifikationer udgør en alvorlig hindring for arbejdskraftens mobilitet i EU;

| N. | der henviser til, at disse hindringer og begrænsninger krænker en grundlæggende rettighed for arbejdstagere, gør genrejsningen af EU's økonomier mere vanskelig og kan føre til uheldige virkninger såsom mere illegalt arbejde, en udvidelse af den sorte økonomi og udnyttelse af arbejdstagere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at disse hindringer og begrænsninger krænker en grundlæggende rettighed for arbejdstagere, gør genrejsningen af EU's økonomier mere vanskelig og kan føre til uheldige virkninger såsom mere illegalt arbejde, en udvidelse af den sorte økonomi og udnyttelse af arbejdstagere;

| O. | der henviser til, at forskelsbehandling på grund af seksuel orientering er forbudt i henhold til artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at forskelsbehandling på grund af seksuel orientering er forbudt i henhold til artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder;

| P. | der henviser til, at den nuværende økonomiske krise har haft negative indvirkninger på mobiliteten og har ramt midlertidigt ansatte og deltidsansatte, hvoraf kvinder udgør hovedparten af de berørte, hårdest; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den nuværende økonomiske krise har haft negative indvirkninger på mobiliteten og har ramt midlertidigt ansatte og deltidsansatte, hvoraf kvinder udgør hovedparten af de berørte, hårdest;

| Q. | der henviser til, at der er store kønsbestemte forskelle for så vidt angår arbejdstagernes mobilitet inden for EU (mænd angiver, at de flytter på grund af et nyt job eller en jobforflyttelse langt oftere end kvinder, henholdsvis 44 % mod 27 % (9)); der henviser til, at der er behov for bedre overvågning af mobilitetsfænomenet baseret på data opdelt efter køn; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er store kønsbestemte forskelle for så vidt angår arbejdstagernes mobilitet inden for EU (mænd angiver, at de flytter på grund af et nyt job eller en jobforflyttelse langt oftere end kvinder, henholdsvis 44 % mod 27 % (9)); der henviser til, at der er behov for bedre overvågning af mobilitetsfænomenet baseret på data opdelt efter køn;

| 1. | påpeger, at Kommissionens rapport (KOM(2008)0840) konstaterer medlemsstaternes vedvarende overtrædelser af gennemførelsen af direktiv 2004/38/EF, som påvirker udøvelsen af den frie bevægelighed for arbejdstagere, og at denne situation har givet anledning til talrige individuelle klager, andragender, og mere end 40 spørgsmål og forespørgsler fra Parlamentet, hvorfor Kommissionen har indledt fem overtrædelsesprocedurer for ukorrekt anvendelse af direktivet; |
| --- | --- |

1.

påpeger, at Kommissionens rapport (KOM(2008)0840) konstaterer medlemsstaternes vedvarende overtrædelser af gennemførelsen af direktiv 2004/38/EF, som påvirker udøvelsen af den frie bevægelighed for arbejdstagere, og at denne situation har givet anledning til talrige individuelle klager, andragender, og mere end 40 spørgsmål og forespørgsler fra Parlamentet, hvorfor Kommissionen har indledt fem overtrædelsesprocedurer for ukorrekt anvendelse af direktivet;

| 2. | bifalder Kommissionens meddelelse (KOM(2010)0373), som beskriver og forklarer den nuværende situation vedrørende fri bevægelighed for arbejdstagere, men beklager manglen på konkrete løsninger på problemerne med mobilitet; |
| --- | --- |

2.

bifalder Kommissionens meddelelse (KOM(2010)0373), som beskriver og forklarer den nuværende situation vedrørende fri bevægelighed for arbejdstagere, men beklager manglen på konkrete løsninger på problemerne med mobilitet;

| 3. | glæder sig over initiativer fra Kommissionens side, såsom "WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism", og opfordrer den til at udvide og øge rækkevidden af projekter, der sigter mod at forøge kvinders mobilitet på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over initiativer fra Kommissionens side, såsom "WO.M.EN Mobility Enhancement Mechanism", og opfordrer den til at udvide og øge rækkevidden af projekter, der sigter mod at forøge kvinders mobilitet på arbejdsmarkedet;

| 4. | opfordrer Kommissionen til yderligere at fremme arbejdskraftens mobilitet ved at forelægge en langsigtet, samlet og tværfaglig mobilitetsstrategi for at forbyde alle eksisterende juridiske, administrative og praktiske hindringer for den frie bevægelighed for arbejdstagere; anmoder om en konsekvent, effektiv og gennemsigtig politik, der fokuserer på arbejdsmarkedets krav og de økonomiske tendenser; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til yderligere at fremme arbejdskraftens mobilitet ved at forelægge en langsigtet, samlet og tværfaglig mobilitetsstrategi for at forbyde alle eksisterende juridiske, administrative og praktiske hindringer for den frie bevægelighed for arbejdstagere; anmoder om en konsekvent, effektiv og gennemsigtig politik, der fokuserer på arbejdsmarkedets krav og de økonomiske tendenser;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at styrke arbejdskraftens mobilitet ved at planlægge og fremme yderligere strategier med sigte på udbredelse af forenklet information om vandrende arbejdstageres rettigheder og de fordele, mobiliteten indebærer for den generelle udviklingsproces samt for økonomierne såvel i medlemsstaterne som i EU som helhed; finder, at oplysning af arbejdstagerne, deres familier og andre interesserede parter om deres rettigheder og muligheder og de værktøjer, der står til deres rådighed for så vidt angår fri bevægelighed, er en afgørende faktor for en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at styrke arbejdskraftens mobilitet ved at planlægge og fremme yderligere strategier med sigte på udbredelse af forenklet information om vandrende arbejdstageres rettigheder og de fordele, mobiliteten indebærer for den generelle udviklingsproces samt for økonomierne såvel i medlemsstaterne som i EU som helhed; finder, at oplysning af arbejdstagerne, deres familier og andre interesserede parter om deres rettigheder og muligheder og de værktøjer, der står til deres rådighed for så vidt angår fri bevægelighed, er en afgørende faktor for en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen;

| 6. | er af den opfattelse, at mobilitet kun kan fremmes effektivt gennem væsentlige forbedringer, hvad angår solidaritet og fælles ansvar fra medlemsstaternes side, og gennem fastlæggelse af en klar lovgivningsmæssig ramme for lovlig migration; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at mobilitet kun kan fremmes effektivt gennem væsentlige forbedringer, hvad angår solidaritet og fælles ansvar fra medlemsstaternes side, og gennem fastlæggelse af en klar lovgivningsmæssig ramme for lovlig migration;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at fjerne hindringer for arbejdstagernes mobilitet ved at tilbyde personer (hvoraf flertallet er kvinder), der følger deres ægtefæller eller partnere til en anden medlemsstat, relevante tilbud, såsom kurser, for at lette deres integration i det nye sociale og kulturelle miljø, for eksempel sprogkurser og erhvervsuddannelser; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at fjerne hindringer for arbejdstagernes mobilitet ved at tilbyde personer (hvoraf flertallet er kvinder), der følger deres ægtefæller eller partnere til en anden medlemsstat, relevante tilbud, såsom kurser, for at lette deres integration i det nye sociale og kulturelle miljø, for eksempel sprogkurser og erhvervsuddannelser;

| 8. | påpeger samtidig, at mobilitet fortsat bør være frivillig; understreger, at der på EU-plan bør gøres en større indsats for at mildne de negative bivirkninger af øget mobilitet, herunder hjerne- og ungdomsflugt, samt de negative virkninger på familiesammenhold og børn, når en eller begge forældre arbejder i udlandet; |
| --- | --- |

8.

påpeger samtidig, at mobilitet fortsat bør være frivillig; understreger, at der på EU-plan bør gøres en større indsats for at mildne de negative bivirkninger af øget mobilitet, herunder hjerne- og ungdomsflugt, samt de negative virkninger på familiesammenhold og børn, når en eller begge forældre arbejder i udlandet;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette samarbejdsmekanismer, der tager sigte på at afværge de ødelæggende virkninger det kan have på familier, især på børn, at være adskilt fra deres forældre og at opholde sig langt væk fra dem; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til at oprette samarbejdsmekanismer, der tager sigte på at afværge de ødelæggende virkninger det kan have på familier, især på børn, at være adskilt fra deres forældre og at opholde sig langt væk fra dem;

Administrativ forenkling og juridiske aspekter

| 10. | minder i betragtning af bestemmelserne i traktaterne og den eksisterende lovgivning om, at medlemsstaterne har et ansvar for at forenkle de administrative procedurer vedrørende udøvelsen af arbejdstagernes frie bevægelighed med henblik på en optimal gennemførelse af denne ret og på at undgå uberettigede, unødvendige eller besværlige administrative procedurer, der begrænser anvendelsen af denne ret; |
| --- | --- |

10.

minder i betragtning af bestemmelserne i traktaterne og den eksisterende lovgivning om, at medlemsstaterne har et ansvar for at forenkle de administrative procedurer vedrørende udøvelsen af arbejdstagernes frie bevægelighed med henblik på en optimal gennemførelse af denne ret og på at undgå uberettigede, unødvendige eller besværlige administrative procedurer, der begrænser anvendelsen af denne ret;

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme strømliningen af den administrative praksis og administrativt samarbejde for at muliggøre synergier mellem nationale myndigheder; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme strømliningen af den administrative praksis og administrativt samarbejde for at muliggøre synergier mellem nationale myndigheder;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at skabe mere effektive kommunikationskanaler mellem vandrende arbejdstagere og de relevante offentlige tjenester, således at arbejdstagerne sikres fuld adgang til information om deres rettigheder og forpligtelser; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at skabe mere effektive kommunikationskanaler mellem vandrende arbejdstagere og de relevante offentlige tjenester, således at arbejdstagerne sikres fuld adgang til information om deres rettigheder og forpligtelser;

| 13. | understreger, at "arbejdstagernes rettigheder" kan gennemføres bedre, hvis og når en vandrende arbejdstager fra EU er ansat i en lovligt lønnet beskæftigelse i en værtsmedlemsstat; |
| --- | --- |

13.

understreger, at "arbejdstagernes rettigheder" kan gennemføres bedre, hvis og når en vandrende arbejdstager fra EU er ansat i en lovligt lønnet beskæftigelse i en værtsmedlemsstat;

| 14. | understreger, at kvindelige arbejdstagere, der flytter til udlandet på grund af arbejde, der involverer børne- eller ældrepleje, såsom stillinger som babysittere, au-pair-piger, barnepiger eller sygeplejersker, ofte er ansat af private familier eller familiemedlemmer, og dermed ender med at arbejde uden en kontrakt eller illegalt og derfor ikke råder over nogen rettigheder og fordele forbundet med social sikring, sundhedspleje osv.; |
| --- | --- |

14.

understreger, at kvindelige arbejdstagere, der flytter til udlandet på grund af arbejde, der involverer børne- eller ældrepleje, såsom stillinger som babysittere, au-pair-piger, barnepiger eller sygeplejersker, ofte er ansat af private familier eller familiemedlemmer, og dermed ender med at arbejde uden en kontrakt eller illegalt og derfor ikke råder over nogen rettigheder og fordele forbundet med social sikring, sundhedspleje osv.;

| 15. | er bekymret over den dårlige gennemførelse og anvendelse af eksisterende direktiver om fri bevægelighed for arbejdstagere, navnlig direktiv 2004/38/EF med hensyn til retten til indrejse og ophold for tredjelandsstatsborgeres familiemedlemmer, og tunge administrative procedurer og yderligere opholdsdokumenter (arbejdstilladelser, dokumentation for tilfredsstillende bolig), som er uforenelige med direktiv 2004/38/EF; |
| --- | --- |

15.

er bekymret over den dårlige gennemførelse og anvendelse af eksisterende direktiver om fri bevægelighed for arbejdstagere, navnlig direktiv 2004/38/EF med hensyn til retten til indrejse og ophold for tredjelandsstatsborgeres familiemedlemmer, og tunge administrative procedurer og yderligere opholdsdokumenter (arbejdstilladelser, dokumentation for tilfredsstillende bolig), som er uforenelige med direktiv 2004/38/EF;

| 16. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at udøve sine beføjelser i henhold til traktaterne gennem kontinuerlig og omfattende overvågning af gennemførelsen af direktiv 2004/38/EF, herunder om nødvendigt at udøve sin ret til at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, der ikke overholder reglerne; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til fuldt ud at udøve sine beføjelser i henhold til traktaterne gennem kontinuerlig og omfattende overvågning af gennemførelsen af direktiv 2004/38/EF, herunder om nødvendigt at udøve sin ret til at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, der ikke overholder reglerne;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres overgangsbestemmelser om adgang til deres arbejdsmarkeder, der på lang sigt kan have negative følger for de grundlæggende værdier og rettigheder som fastlagt i EU-traktaterne, f.eks. fri bevægelighed, ikke-forskelsbehandling og solidaritet samt lige rettigheder; glæder sig derfor over nogle medlemsstaters nylige beslutning om fuldt ud at åbne deres arbejdsmarkeder for visse af de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004, og beklager de nylige lovforslag i andre medlemsstater, der har til formål at undergrave rettighederne for arbejdstagere for de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om en sådan politik er i strid med EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres overgangsbestemmelser om adgang til deres arbejdsmarkeder, der på lang sigt kan have negative følger for de grundlæggende værdier og rettigheder som fastlagt i EU-traktaterne, f.eks. fri bevægelighed, ikke-forskelsbehandling og solidaritet samt lige rettigheder; glæder sig derfor over nogle medlemsstaters nylige beslutning om fuldt ud at åbne deres arbejdsmarkeder for visse af de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004, og beklager de nylige lovforslag i andre medlemsstater, der har til formål at undergrave rettighederne for arbejdstagere for de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om en sådan politik er i strid med EU-lovgivningen;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at styrke det nuværende retlige grundlag for anerkendelse af erhvervskvalifikationer, som er fastlagt i direktiv 2005/36/EF; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at styrke det nuværende retlige grundlag for anerkendelse af erhvervskvalifikationer, som er fastlagt i direktiv 2005/36/EF;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at ændre Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (10) for at tage hensyn til Europa-Parlamentets forslag i denne beslutning; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at ændre Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (10) for at tage hensyn til Europa-Parlamentets forslag i denne beslutning;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne anvender Bruxelles I-forordningen (Rådets forordning (EF) nr. 44/2001) om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område; understreger betydningen af Bruxelles I-forordningen med hensyn til sanktioner og bøder for udnyttelse af arbejdstagere; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne anvender Bruxelles I-forordningen (Rådets forordning (EF) nr. 44/2001) om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område; understreger betydningen af Bruxelles I-forordningen med hensyn til sanktioner og bøder for udnyttelse af arbejdstagere;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører direktiv 2004/38/EF uden forskelsbehandling, herunder på grundlag af seksuel orientering; minder Kommissionen om tidligere opfordringer til at sikre fri bevægelighed for alle EU-borgere og deres familier, uanset deres seksuelle orientering; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører direktiv 2004/38/EF uden forskelsbehandling, herunder på grundlag af seksuel orientering; minder Kommissionen om tidligere opfordringer til at sikre fri bevægelighed for alle EU-borgere og deres familier, uanset deres seksuelle orientering;

Sammenhæng med andre politikker

| 22. | bemærker, at retten til fri bevægelighed for arbejdstagere ikke kan ses isoleret fra andre rettigheder og grundlæggende principper i EU, og at respekten for den europæiske sociale model og de rettigheder, der er sikret i den europæiske menneskerettighedskonvention, som afspejlet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, vil give mulighed for anstændige job, tilfredsstillende arbejdsvilkår, herunder beskyttelse og sikkerhed på arbejdspladsen, sociale sikringsrettigheder, ligebehandling, forening af familie- og arbejdsliv og den frie udveksling af tjenesteydelser; understreger, at retten til at stemme ved lokale, regionale og europæiske valg er et vigtigt element i disse rettigheder, og opfordrer til en bedre implementering heraf; bemærker, at retten til at stemme ved nationale valg i oprindelsesmedlemsstaten kan fortabes, og opfordrer til nærmere overvejelser om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at retten til fri bevægelighed for arbejdstagere ikke kan ses isoleret fra andre rettigheder og grundlæggende principper i EU, og at respekten for den europæiske sociale model og de rettigheder, der er sikret i den europæiske menneskerettighedskonvention, som afspejlet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, vil give mulighed for anstændige job, tilfredsstillende arbejdsvilkår, herunder beskyttelse og sikkerhed på arbejdspladsen, sociale sikringsrettigheder, ligebehandling, forening af familie- og arbejdsliv og den frie udveksling af tjenesteydelser; understreger, at retten til at stemme ved lokale, regionale og europæiske valg er et vigtigt element i disse rettigheder, og opfordrer til en bedre implementering heraf; bemærker, at retten til at stemme ved nationale valg i oprindelsesmedlemsstaten kan fortabes, og opfordrer til nærmere overvejelser om dette spørgsmål;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en resultattavle over de hindringer, EU-arbejdstagere støder på, når de ønsker at udøve deres ret til fri bevægelighed, og de måder, hvorpå medlemsstaterne håndterer disse hindringer, med henblik på at vurdere, hvorvidt disse hindringer tackles grundigt og effektivt; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en resultattavle over de hindringer, EU-arbejdstagere støder på, når de ønsker at udøve deres ret til fri bevægelighed, og de måder, hvorpå medlemsstaterne håndterer disse hindringer, med henblik på at vurdere, hvorvidt disse hindringer tackles grundigt og effektivt;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig evaluering af den nuværende økonomiske situation i medlemsstaterne med hensyn til arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en bedre harmonisering af migrationspolitikkerne med arbejdsmarkedet med henblik på at afhjælpe problemer med arbejdskraftmangel og fremme den interne produktion; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig evaluering af den nuværende økonomiske situation i medlemsstaterne med hensyn til arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en bedre harmonisering af migrationspolitikkerne med arbejdsmarkedet med henblik på at afhjælpe problemer med arbejdskraftmangel og fremme den interne produktion;

| 25. | bifalder Kommissionens sammenkædning af arbejdstagernes mobilitet med Europa 2020-strategien, da det betragter dette som en afgørende forudsætning for styrkelsen af velfærden i hele EU via en sund og holdbar jobskabelse; |
| --- | --- |

25.

bifalder Kommissionens sammenkædning af arbejdstagernes mobilitet med Europa 2020-strategien, da det betragter dette som en afgørende forudsætning for styrkelsen af velfærden i hele EU via en sund og holdbar jobskabelse;

| 26. | understreger vigtigheden af ligebehandling af arbejdstagere kombinereret med en tilstrækkelig beskyttelse af deres rettigheder i overensstemmelse med den nationale lovgivning og de kollektive overenskomster i den pågældende medlemsstat; mener, at princippet om samme løn for samme arbejde det samme sted sammen med ligestilling bør gælde i hele EU for at forhindre løndumping og social dumping; understreger, at rettigheder kun vil være til gavn for alle, hvis de implementeres og håndhæves korrekt; opfordrer med henblik herpå Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den frie bevægelighed aldrig udnyttes med henblik på forskelsbehandling, løndumpning og social dumpning; |
| --- | --- |

26.

understreger vigtigheden af ligebehandling af arbejdstagere kombinereret med en tilstrækkelig beskyttelse af deres rettigheder i overensstemmelse med den nationale lovgivning og de kollektive overenskomster i den pågældende medlemsstat; mener, at princippet om samme løn for samme arbejde det samme sted sammen med ligestilling bør gælde i hele EU for at forhindre løndumping og social dumping; understreger, at rettigheder kun vil være til gavn for alle, hvis de implementeres og håndhæves korrekt; opfordrer med henblik herpå Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den frie bevægelighed aldrig udnyttes med henblik på forskelsbehandling, løndumpning og social dumpning;

| 27. | mener, at der bør ske en tættere samordning af EU's og medlemsstaternes lovgivninger for at forhindre enhver slags hindringer for gennemførelse og anvendelse af arbejdstagernes ret til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

27.

mener, at der bør ske en tættere samordning af EU's og medlemsstaternes lovgivninger for at forhindre enhver slags hindringer for gennemførelse og anvendelse af arbejdstagernes ret til fri bevægelighed;

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til under hensyntagen til nærhedsprincippet at sikre den korrekte gennemførelse af den eksisterende lovgivning om ikke-diskrimination, træffe praktiske foranstaltninger til at håndhæve princippet om ligebehandling af vandrende arbejdstagere og bekæmpe fordomme, racisme og fremmedhad; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til under hensyntagen til nærhedsprincippet at sikre den korrekte gennemførelse af den eksisterende lovgivning om ikke-diskrimination, træffe praktiske foranstaltninger til at håndhæve princippet om ligebehandling af vandrende arbejdstagere og bekæmpe fordomme, racisme og fremmedhad;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at styrke EU's politik til bekæmpelse af direkte og indirekte forskelsbehandling, udnyttelse af vandrende arbejdstagere i EU og misbrug af deres rettigheder på grund af deres utilstrækkelige kendskab til sprog og love, der gælder for deres ansættelse i værtsmedlemsstaten; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at styrke EU's politik til bekæmpelse af direkte og indirekte forskelsbehandling, udnyttelse af vandrende arbejdstagere i EU og misbrug af deres rettigheder på grund af deres utilstrækkelige kendskab til sprog og love, der gælder for deres ansættelse i værtsmedlemsstaten;

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til at bede de myndigheder, som fører tilsyn med arbejdsmarkedet, være mere opmærksomme på beskyttelsen af vandrende arbejdstageres rettigheder, navnlig ved at forbedre uddannelsen og oplysningen på det arbejdsretlige område; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne til at bede de myndigheder, som fører tilsyn med arbejdsmarkedet, være mere opmærksomme på beskyttelsen af vandrende arbejdstageres rettigheder, navnlig ved at forbedre uddannelsen og oplysningen på det arbejdsretlige område;

| 31. | finder, at man forud for vedtagelsen af ændringer af medlemsstaternes lovgivning vedrørende social sikring samt sundheds- og skattesystemet bør foretage en vurdering af, hvilken indvirkning de vil have på arbejdstagernes frie bevægelighed; opfordrer derfor til indførelse af et krav om udførelse af en grænseoverskridende konsekvensanalyse, der kan give detaljerede oplysninger om hindringer for den frie bevægelighed; |
| --- | --- |

31.

finder, at man forud for vedtagelsen af ændringer af medlemsstaternes lovgivning vedrørende social sikring samt sundheds- og skattesystemet bør foretage en vurdering af, hvilken indvirkning de vil have på arbejdstagernes frie bevægelighed; opfordrer derfor til indførelse af et krav om udførelse af en grænseoverskridende konsekvensanalyse, der kan give detaljerede oplysninger om hindringer for den frie bevægelighed;

| 32. | påpeger, at den øgede grænseoverskridende mobilitet også kræver også en aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter med henblik på at give de pågældende arbejdstagere, herunder især dem med midlertidigt arbejde i udlandet, passende og effektiv information samt støtte og beskyttelse med hensyn til deres sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder; |
| --- | --- |

32.

påpeger, at den øgede grænseoverskridende mobilitet også kræver også en aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter med henblik på at give de pågældende arbejdstagere, herunder især dem med midlertidigt arbejde i udlandet, passende og effektiv information samt støtte og beskyttelse med hensyn til deres sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder;

| 33. | mener, at med henblik på en effektiv gennemførelse af alle politikker, der er berørt af den frie bevægelighed for arbejdstagere, må indsatserne koordineres, navnlig på området for gennemførelsen af det indre marked, koordinering af de sociale sikringsordninger, supplerende pensionsrettigheder, beskyttelse af arbejdstagere, grænseoverskridende sundhedsydelser, uddannelse og erhvervsuddannelse, skattemæssige foranstaltninger, såsom dem, der har til formål at undgå dobbeltbeskatning, og anti-diskriminationspolitikker; |
| --- | --- |

33.

mener, at med henblik på en effektiv gennemførelse af alle politikker, der er berørt af den frie bevægelighed for arbejdstagere, må indsatserne koordineres, navnlig på området for gennemførelsen af det indre marked, koordinering af de sociale sikringsordninger, supplerende pensionsrettigheder, beskyttelse af arbejdstagere, grænseoverskridende sundhedsydelser, uddannelse og erhvervsuddannelse, skattemæssige foranstaltninger, såsom dem, der har til formål at undgå dobbeltbeskatning, og anti-diskriminationspolitikker;

| 34. | understreger, at restriktioner for arbejdskraftens frie bevægelighed udgør en hindring for et velfungerende indre marked, og at den økonomiske krise viser behovet for at fremme arbejdskraftens frie bevægelighed; |
| --- | --- |

34.

understreger, at restriktioner for arbejdskraftens frie bevægelighed udgør en hindring for et velfungerende indre marked, og at den økonomiske krise viser behovet for at fremme arbejdskraftens frie bevægelighed;

| 35. | gentager, at medlemsstaterne, når det gælder ansættelse, for at undgå inkonsekvens inden for EU’s indre marked skal give Unionens borgere præference og eventuelt give præference til tredjelandsstatsborgere, som ansøger om højt kvalificeret beskæftigelse som fastlagt i Rådets direktiv 2009/50/EF af 25. maj 2009 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (11); understreger, at det er vigtigt at give afslag på ansøgninger om et blåt EU-kort inden for de arbejdsmarkedssektorer, hvortil der er begrænset adgang for arbejdstagere fra andre medlemsstater på grundlag af overgangsordninger; |
| --- | --- |

35.

gentager, at medlemsstaterne, når det gælder ansættelse, for at undgå inkonsekvens inden for EU’s indre marked skal give Unionens borgere præference og eventuelt give præference til tredjelandsstatsborgere, som ansøger om højt kvalificeret beskæftigelse som fastlagt i Rådets direktiv 2009/50/EF af 25. maj 2009 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (11); understreger, at det er vigtigt at give afslag på ansøgninger om et blåt EU-kort inden for de arbejdsmarkedssektorer, hvortil der er begrænset adgang for arbejdstagere fra andre medlemsstater på grundlag af overgangsordninger;

| 36. | opfordrer til en bedre koordinering mellem de europæiske og de nationale institutioner med henblik på at yde bedre information og hjælp til borgerne og overvåge, hvordan retten til fri bevægelighed for arbejdstagere bliver omsat til praksis og brugt af enkeltpersoner, med henblik på at øge arbejdskraftens mobilitet; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til en bedre koordinering mellem de europæiske og de nationale institutioner med henblik på at yde bedre information og hjælp til borgerne og overvåge, hvordan retten til fri bevægelighed for arbejdstagere bliver omsat til praksis og brugt af enkeltpersoner, med henblik på at øge arbejdskraftens mobilitet;

| 37. | mener, at tilstrækkelige sociale sikringssystemer i høj grad letter den geografiske og erhvervsmæssige mobilitet for arbejdstagere, og at den sociale integration af mobile arbejdstagere og social reintegration af tilbagevendte arbejdstagere skal indgå i politikken om arbejdskraftens mobilitet; understreger i den forbindelse, at anerkendelse af tidligere erhvervede rettigheder og en større forståelse for forskellene mellem de enkelte medlemsstaters systemer er en uomgængelig nødvendighed, som skal fremmes; |
| --- | --- |

37.

mener, at tilstrækkelige sociale sikringssystemer i høj grad letter den geografiske og erhvervsmæssige mobilitet for arbejdstagere, og at den sociale integration af mobile arbejdstagere og social reintegration af tilbagevendte arbejdstagere skal indgå i politikken om arbejdskraftens mobilitet; understreger i den forbindelse, at anerkendelse af tidligere erhvervede rettigheder og en større forståelse for forskellene mellem de enkelte medlemsstaters systemer er en uomgængelig nødvendighed, som skal fremmes;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at tackle problemet med skinselvstændighed blandt vandrende arbejdstagere; understreger nødvendigheden af at give disse arbejdstagere adgang til rettigheder og beskyttelse; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at tackle problemet med skinselvstændighed blandt vandrende arbejdstagere; understreger nødvendigheden af at give disse arbejdstagere adgang til rettigheder og beskyttelse;

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe fremmedhad rettet mod alle EU-arbejdstagere ved at tilvejebringe midlerne til integration og information og fremme forståelsen, den kulturelle mangfoldighed og respekten i de medlemsstater, der er vært for vandrende EU-arbejdstagere; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe fremmedhad rettet mod alle EU-arbejdstagere ved at tilvejebringe midlerne til integration og information og fremme forståelsen, den kulturelle mangfoldighed og respekten i de medlemsstater, der er vært for vandrende EU-arbejdstagere;

| 40. | understreger, at en effektiv gennemførelse af arbejdskraftens frie bevægelighed kræver en koordineret indsats fra EU og de nationale myndigheder for at lette og forenkle de administrative procedurer vedrørende spørgsmål, der er indirekte knyttet til denne ret, såsom overførsel af indregistreringer og sikkerhed for adgang til lægejournaler, oprettelse af en omfattende database over nuværende sundhedsarbejderes kompetencer, undgåelse af dobbeltbeskatning og klare regler om refusion af lægeudgifter; |
| --- | --- |

40.

understreger, at en effektiv gennemførelse af arbejdskraftens frie bevægelighed kræver en koordineret indsats fra EU og de nationale myndigheder for at lette og forenkle de administrative procedurer vedrørende spørgsmål, der er indirekte knyttet til denne ret, såsom overførsel af indregistreringer og sikkerhed for adgang til lægejournaler, oprettelse af en omfattende database over nuværende sundhedsarbejderes kompetencer, undgåelse af dobbeltbeskatning og klare regler om refusion af lægeudgifter;

| 41. | understreger vigtigheden af, at vandrende arbejdstagere får mulighed for at tage deres erhvervede socialsikringsrettigheder med sig, således at de kan få effektiv gavn heraf; |
| --- | --- |

41.

understreger vigtigheden af, at vandrende arbejdstagere får mulighed for at tage deres erhvervede socialsikringsrettigheder med sig, således at de kan få effektiv gavn heraf;

| 42. | mener, at SMV'er kan fungere som en udløsende faktor for økonomisk genopretning og udvikling, idet de er den primære kilde til jobskabelse; gentager derfor behovet for en EU-forpligtelse til at støtte og udvikle SMV'erne (f.eks. gennem mikrofinansieringsfaciliteten Progress), navnlig gennem arbejdsmarkedspolitikker og faglige uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

42.

mener, at SMV'er kan fungere som en udløsende faktor for økonomisk genopretning og udvikling, idet de er den primære kilde til jobskabelse; gentager derfor behovet for en EU-forpligtelse til at støtte og udvikle SMV'erne (f.eks. gennem mikrofinansieringsfaciliteten Progress), navnlig gennem arbejdsmarkedspolitikker og faglige uddannelsesprogrammer;

| 43. | opfordrer grænseregionerne til at overveje at indgå aftaler om fremme af arbejdskraftens mobilitet hen over grænserne til gensidig gavn for disse regioner; |
| --- | --- |

43.

opfordrer grænseregionerne til at overveje at indgå aftaler om fremme af arbejdskraftens mobilitet hen over grænserne til gensidig gavn for disse regioner;

Foranstaltninger til fremme af den frie bevægelighed

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at udrydde de eksisterende overgangshindringer for arbejdskraftens frie bevægelighed for de medlemsstater, der tiltrådte i 2007; er af den opfattelse, at disse hindringer er udtryk for en dobbeltstandard, medfører uheldige virkninger og repræsenterer diskriminerende foranstaltninger over for europæiske borgere, der opfordrer til effektiv håndhævelse af præferenceklausulen i hele EU; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne til at udrydde de eksisterende overgangshindringer for arbejdskraftens frie bevægelighed for de medlemsstater, der tiltrådte i 2007; er af den opfattelse, at disse hindringer er udtryk for en dobbeltstandard, medfører uheldige virkninger og repræsenterer diskriminerende foranstaltninger over for europæiske borgere, der opfordrer til effektiv håndhævelse af præferenceklausulen i hele EU;

| 45. | mener, at arbejdsstyrkens mobilitet inden for Den Europæiske Union er af afgørende betydning for den økonomiske genopretning og opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger; opfordrer indtrængende de medlemsstater, som stadig pålægger rumænske og bulgarske statsborgere arbejdsmarkedsrestriktioner, til at fjerne dem inden udgangen af 2011 i overensstemmelse med den frist, der er fastsat i tiltrædelsestraktaten; |
| --- | --- |

45.

mener, at arbejdsstyrkens mobilitet inden for Den Europæiske Union er af afgørende betydning for den økonomiske genopretning og opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger; opfordrer indtrængende de medlemsstater, som stadig pålægger rumænske og bulgarske statsborgere arbejdsmarkedsrestriktioner, til at fjerne dem inden udgangen af 2011 i overensstemmelse med den frist, der er fastsat i tiltrædelsestraktaten;

| 46. | opfordrer til et tættere og mere effektivt samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder i forbindelse med kontrol af ansættelseskontrakters overensstemmelse med national lovgivning og EU-lovgivning; påpeger, at gensidig bistand og udveksling af oplysninger skal garanteres mellem medlemsstaterne i tilfælde af overtrædelser; anmoder Kommissionen om at overvåge denne proces; |
| --- | --- |

46.

opfordrer til et tættere og mere effektivt samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder i forbindelse med kontrol af ansættelseskontrakters overensstemmelse med national lovgivning og EU-lovgivning; påpeger, at gensidig bistand og udveksling af oplysninger skal garanteres mellem medlemsstaterne i tilfælde af overtrædelser; anmoder Kommissionen om at overvåge denne proces;

| 47. | opfordrer de offentlige myndigheder og alle berørte parter til at gøre deres yderste for at øge bevidstheden blandt arbejdstagerne om deres rettigheder og de forskellige instrumenter (arbejdsret, kollektive overenskomster, adfærdskodekser, bestemmelser om social sikring), som regulerer deres ansættelsesforhold samt deres arbejds- og levevilkår; |
| --- | --- |

47.

opfordrer de offentlige myndigheder og alle berørte parter til at gøre deres yderste for at øge bevidstheden blandt arbejdstagerne om deres rettigheder og de forskellige instrumenter (arbejdsret, kollektive overenskomster, adfærdskodekser, bestemmelser om social sikring), som regulerer deres ansættelsesforhold samt deres arbejds- og levevilkår;

| 48. | beklager det faldende omfang af arbejdstilsyn i hele EU; understreger, at effektiv kontrol er en forudsætning for at kunne garantere lige behandling og lige konkurrencevilkår; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres tilsyn med arbejdspladser og sikre deres arbejdstilsyn tilstrækkelige ressourcer; opfordrer Kommissionen til at forbedre samarbejdet mellem og koordineringen af arbejdstilsyn; |
| --- | --- |

48.

beklager det faldende omfang af arbejdstilsyn i hele EU; understreger, at effektiv kontrol er en forudsætning for at kunne garantere lige behandling og lige konkurrencevilkår; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres tilsyn med arbejdspladser og sikre deres arbejdstilsyn tilstrækkelige ressourcer; opfordrer Kommissionen til at forbedre samarbejdet mellem og koordineringen af arbejdstilsyn;

| 49. | mener, at medlemsstaterne bør sikre, at børn af mobile arbejdstagere fra EU ikke risikerer at få problemer med hensyn til deres nationalitet eller statsborgerskab på grund af deres forældres valg af beskæftigelse, og at de særlige behov blandt børn af mobile arbejdstagere bør undersøges tilstrækkeligt for at sikre en effektiv politisk respons; |
| --- | --- |

49.

mener, at medlemsstaterne bør sikre, at børn af mobile arbejdstagere fra EU ikke risikerer at få problemer med hensyn til deres nationalitet eller statsborgerskab på grund af deres forældres valg af beskæftigelse, og at de særlige behov blandt børn af mobile arbejdstagere bør undersøges tilstrækkeligt for at sikre en effektiv politisk respons;

| 50. | understreger, at medlemsstaterne bør forbedre situationen for de børn, der efterlades af deres forældre, og hjælpe dem med at udvikle sig normalt og få en uddannelse og et passende socialt liv; |
| --- | --- |

50.

understreger, at medlemsstaterne bør forbedre situationen for de børn, der efterlades af deres forældre, og hjælpe dem med at udvikle sig normalt og få en uddannelse og et passende socialt liv;

| 51. | udtrykker foruroligelse over det voksende omfang af tvangsarbejde i EU, som på visse områder har tætte forbindelser til organiseret kriminalitet; understreger nødvendigheden af at gøre tvangsarbejde til en hovedprioritet i Europols og Eurojusts aktiviteter; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forstærke deres indsats for at kontrollere, retsforfølge og straffe tvangsarbejde samt sørge for, at dette er omfattet af strafferetten; understreger behovet for foranstaltninger, der sikrer beskyttelsen af ofre for tvangsarbejde; |
| --- | --- |

51.

udtrykker foruroligelse over det voksende omfang af tvangsarbejde i EU, som på visse områder har tætte forbindelser til organiseret kriminalitet; understreger nødvendigheden af at gøre tvangsarbejde til en hovedprioritet i Europols og Eurojusts aktiviteter; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forstærke deres indsats for at kontrollere, retsforfølge og straffe tvangsarbejde samt sørge for, at dette er omfattet af strafferetten; understreger behovet for foranstaltninger, der sikrer beskyttelsen af ofre for tvangsarbejde;

| 52. | opfordrer Kommissionen til at undersøge og offentliggøre både positive og negative afledte effekter af arbejdskraftens mobilitet for værts- og hjemlande og for EU, hvad samfundsøkonomien og den geografisk samhørighed angår, og fremhæve konsekvenser som f.eks.; økonomiske tab, øget sort arbejde og urimelige arbejdsvilkår som følge af en uklar juridisk situation på grund af overgangsforanstaltninger, manglende bevidsthed hos EU-borgerne om deres rettigheder og resultaterne af medlemsstaternes udskudte foranstaltninger med henblik på integration af EU-arbejdstagere fra 2004- og 2007-integrationsbølgerne; opfordrer både Kommissionen og medlemsstaterne til at undgå iværksættelsen af overgangsforanstaltninger, der begrænser den frie bevægelighed for arbejdstagere og har negativ indflydelse på konkurrenceevnen på EU's arbejdsmarkeder, både for enhver nuværende medlemsstat og kommende kandidatlande; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til at undersøge og offentliggøre både positive og negative afledte effekter af arbejdskraftens mobilitet for værts- og hjemlande og for EU, hvad samfundsøkonomien og den geografisk samhørighed angår, og fremhæve konsekvenser som f.eks.; økonomiske tab, øget sort arbejde og urimelige arbejdsvilkår som følge af en uklar juridisk situation på grund af overgangsforanstaltninger, manglende bevidsthed hos EU-borgerne om deres rettigheder og resultaterne af medlemsstaternes udskudte foranstaltninger med henblik på integration af EU-arbejdstagere fra 2004- og 2007-integrationsbølgerne; opfordrer både Kommissionen og medlemsstaterne til at undgå iværksættelsen af overgangsforanstaltninger, der begrænser den frie bevægelighed for arbejdstagere og har negativ indflydelse på konkurrenceevnen på EU's arbejdsmarkeder, både for enhver nuværende medlemsstat og kommende kandidatlande;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at forfølge sine egne initiativer, der sigter på at fremme unge menneskers geografiske mobilitet, ved hjælp af undervisningsforløb omhandlende mobilitet og i den forbindelse at inddrage alle programmer, der vedrører dette emne; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at forfølge sine egne initiativer, der sigter på at fremme unge menneskers geografiske mobilitet, ved hjælp af undervisningsforløb omhandlende mobilitet og i den forbindelse at inddrage alle programmer, der vedrører dette emne;

| 54. | glæder sig over Kommissionens plan om at etablere en regelmæssig systematisk vurdering af langsigtet udbud og efterspørgsel på EU's arbejdsmarkeder frem til 2020, opdelt efter sektor, erhverv, kvalifikationsniveau og lande, og opfordrer kraftigt til koordinering af arbejdsmarkeds- og uddannelsespolitikker mellem medlemsstaterne med henblik på at opfylde målene i EU's 2020-strategi om jobskabelse og undgå eventuelle fremtidige indirekte hindringer for udøvelsen af retten til fri bevægelighed, som f.eks. manglende anerkendelse af eksamensbeviser fra andre EU-lande; mener, at planen klart bør identificere, hvor der er mangel på arbejdskraft i EU på kort, mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

54.

glæder sig over Kommissionens plan om at etablere en regelmæssig systematisk vurdering af langsigtet udbud og efterspørgsel på EU's arbejdsmarkeder frem til 2020, opdelt efter sektor, erhverv, kvalifikationsniveau og lande, og opfordrer kraftigt til koordinering af arbejdsmarkeds- og uddannelsespolitikker mellem medlemsstaterne med henblik på at opfylde målene i EU's 2020-strategi om jobskabelse og undgå eventuelle fremtidige indirekte hindringer for udøvelsen af retten til fri bevægelighed, som f.eks. manglende anerkendelse af eksamensbeviser fra andre EU-lande; mener, at planen klart bør identificere, hvor der er mangel på arbejdskraft i EU på kort, mellemlang og lang sigt;

| 55. | opfordrer til, at der udarbejdes og gennemføres egnede foranstaltninger såvel til at bekæmpe den forskelsbehandling og de negative stereotyper, som stadigvæk eksisterer, og som især arbejdstagere fra Øst- og Sydeuropa konfronteres med, som til at fremme integration i modtagerlandet af de arbejdstagere, der gør brug af deres ret til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

55.

opfordrer til, at der udarbejdes og gennemføres egnede foranstaltninger såvel til at bekæmpe den forskelsbehandling og de negative stereotyper, som stadigvæk eksisterer, og som især arbejdstagere fra Øst- og Sydeuropa konfronteres med, som til at fremme integration i modtagerlandet af de arbejdstagere, der gør brug af deres ret til fri bevægelighed;

| 56. | opfordrer myndigheder på alle niveauer til at sikre politisk støtte og øge bevidstheden om mulighederne og fordelene ved mobilitet, især hos dem, der er nye på arbejdsmarkedet, idet Kommissionens koordinerende rolle understreges; |
| --- | --- |

56.

opfordrer myndigheder på alle niveauer til at sikre politisk støtte og øge bevidstheden om mulighederne og fordelene ved mobilitet, især hos dem, der er nye på arbejdsmarkedet, idet Kommissionens koordinerende rolle understreges;

| 57. | mener, at medlemsstaterne bør gøre det nemmere, og at de bør fastlægge generelle kriterier for at anerkende eksamensbeviser og kvalifikationer, da dette meget ofte er en kilde til vanskeligheder for dem, der søger arbejde i en anden medlemsstat end deres oprindelsesstat; |
| --- | --- |

57.

mener, at medlemsstaterne bør gøre det nemmere, og at de bør fastlægge generelle kriterier for at anerkende eksamensbeviser og kvalifikationer, da dette meget ofte er en kilde til vanskeligheder for dem, der søger arbejde i en anden medlemsstat end deres oprindelsesstat;

| 58. | tager stærkt afstand fra de medlemsstaters politikker, der aktivt tilskynder andre EU-borgere til at forlade den pågældende medlemsstat; opfordrer Kommissionen til at efterprøve, om sådanne politikker er i strid med retten til fri bevægelighed; |
| --- | --- |

58.

tager stærkt afstand fra de medlemsstaters politikker, der aktivt tilskynder andre EU-borgere til at forlade den pågældende medlemsstat; opfordrer Kommissionen til at efterprøve, om sådanne politikker er i strid med retten til fri bevægelighed;

Arbejdsformidling og information af arbejdstagere

| 59. | understreger og anerkender betydningen af offentlige arbejdsformidlinger, og især EURES-systemet og -netværket, for fremme af arbejdskraftens mobilitet inden for EU, navnligt i grænseoverskridende regioner, gennem oplysninger om ledige stillinger, rettigheder og pligter i forbindelse med migration, herunder immigration, og i forbindelse med grænsearbejde, såvel som oplysninger om uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder samt arbejds- og levevilkår; understreger den særlige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller for så vidt angår rådgivning af arbejdstagere i grænseoverskridende partnerskaber; understreger, at EURES fortsat bør anvendes til at fremme fair mobilitet, og opfordrer derfor Kommissionen til fortsat at afsætte økonomiske midler til at støtte det arbejde, som arbejdsmarkedets parter udfører i grænseregioner; |
| --- | --- |

59.

understreger og anerkender betydningen af offentlige arbejdsformidlinger, og især EURES-systemet og -netværket, for fremme af arbejdskraftens mobilitet inden for EU, navnligt i grænseoverskridende regioner, gennem oplysninger om ledige stillinger, rettigheder og pligter i forbindelse med migration, herunder immigration, og i forbindelse med grænsearbejde, såvel som oplysninger om uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder samt arbejds- og levevilkår; understreger den særlige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller for så vidt angår rådgivning af arbejdstagere i grænseoverskridende partnerskaber; understreger, at EURES fortsat bør anvendes til at fremme fair mobilitet, og opfordrer derfor Kommissionen til fortsat at afsætte økonomiske midler til at støtte det arbejde, som arbejdsmarkedets parter udfører i grænseregioner;

| 60. | opfordrer til at udvikle EURES’ institutionelle formåen og styrke dens one stop-struktur, der gør mobilitet lettere for arbejdstagere og deres familier; |
| --- | --- |

60.

opfordrer til at udvikle EURES’ institutionelle formåen og styrke dens one stop-struktur, der gør mobilitet lettere for arbejdstagere og deres familier;

| 61. | er bekymret over reduktionen af midlerne til EURES-rådgivere; opfordrer til, at EU forpligter sig til en langsigtet strategi, der tillader EURES og dets personale at udføre sine opgaver effektivt, og bemærker, at dette kun vil være muligt, når midlerne øges; |
| --- | --- |

61.

er bekymret over reduktionen af midlerne til EURES-rådgivere; opfordrer til, at EU forpligter sig til en langsigtet strategi, der tillader EURES og dets personale at udføre sine opgaver effektivt, og bemærker, at dette kun vil være muligt, når midlerne øges;

| 62. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at gøre samarbejdet mellem EURES og de dertil svarende nationale offentlige myndigheder mere produktivt og effektivt; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at gøre samarbejdet mellem EURES og de dertil svarende nationale offentlige myndigheder mere produktivt og effektivt;

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at gøre borgerne opmærksom på EURES ved at stille relevant materiale og rådgivning om brugen af EURES til rådighed gennem offentlige jobcentre og derudover ved at organisere møder med henblik på at fremme mobilitet inden for rammerne af videregående uddannelser; |
| --- | --- |

63.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at gøre borgerne opmærksom på EURES ved at stille relevant materiale og rådgivning om brugen af EURES til rådighed gennem offentlige jobcentre og derudover ved at organisere møder med henblik på at fremme mobilitet inden for rammerne af videregående uddannelser;

| 64. | mener, at oplysninger til EU's arbejdstagere om fordele, rettigheder og forpligtelser i forbindelse med arbejdskraftens mobilitet bør forbedres yderligere; opfordrer Kommissionen til at koordinere sin indsats med de nationale myndigheder og udvikle links mellem EURES og onlinenetværket SOLVIT til problemløsning med det sigte at øge kvaliteten af den service, der ydes til borgere, der gør brug af deres ret til mobilitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette flersprogede rådgivende organer for vandrende arbejdstagere i EU, navnlig hvor mange af disse arbejdstagere er ansat; |
| --- | --- |

64.

mener, at oplysninger til EU's arbejdstagere om fordele, rettigheder og forpligtelser i forbindelse med arbejdskraftens mobilitet bør forbedres yderligere; opfordrer Kommissionen til at koordinere sin indsats med de nationale myndigheder og udvikle links mellem EURES og onlinenetværket SOLVIT til problemløsning med det sigte at øge kvaliteten af den service, der ydes til borgere, der gør brug af deres ret til mobilitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette flersprogede rådgivende organer for vandrende arbejdstagere i EU, navnlig hvor mange af disse arbejdstagere er ansat;

| 65. | understreger, at man i forbindelse med fremme af aktive beskæftigelsespolitikker bør prioritere oplysninger om uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer i hele EU højt; |
| --- | --- |

65.

understreger, at man i forbindelse med fremme af aktive beskæftigelsespolitikker bør prioritere oplysninger om uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer i hele EU højt;

| 66. | opfordrer indtrængende til at styrke gennemførelsen af Rådets direktiv 91/533/EØF af 14. oktober 1991 om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet (12), der også omhandler de minimumsoplysninger, som arbejdstagere bør modtage fra deres arbejdsgiver om deres arbejdsforhold, herunder alle relevante bestemmelser vedrørende deres arbejdssituation i værtslandet; |
| --- | --- |

66.

opfordrer indtrængende til at styrke gennemførelsen af Rådets direktiv 91/533/EØF af 14. oktober 1991 om arbejdsgiverens pligt til at underrette arbejdstageren om vilkårene for arbejdskontrakten eller ansættelsesforholdet (12), der også omhandler de minimumsoplysninger, som arbejdstagere bør modtage fra deres arbejdsgiver om deres arbejdsforhold, herunder alle relevante bestemmelser vedrørende deres arbejdssituation i værtslandet;

| 67. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fremme aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter med henblik på at sikre gennemførelse i praksis og styrkelse af vandrende arbejdstageres rettigheder; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fremme aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter med henblik på at sikre gennemførelse i praksis og styrkelse af vandrende arbejdstageres rettigheder;

| 68. | understreger behovet for samarbejde mellem arbejdstagere og arbejdsgivere i EURES-netværket; |
| --- | --- |

68.

understreger behovet for samarbejde mellem arbejdstagere og arbejdsgivere i EURES-netværket;

| 69. | opfordrer til mere dialog og koordination mellem nationale og regionale myndigheder, da de normalt er den første kilde til information for mange borgere, fordi de er tæt på borgerne og har kendskab til deres behov, og opfordrer til i større grad at inddrage arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

69.

opfordrer til mere dialog og koordination mellem nationale og regionale myndigheder, da de normalt er den første kilde til information for mange borgere, fordi de er tæt på borgerne og har kendskab til deres behov, og opfordrer til i større grad at inddrage arbejdsmarkedets parter;

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til en strengere overvågning af rekrutteringsvirksomheders aktiviteter for at sikre, at vandrende arbejdstageres rettigheder ikke krænkes og deres forventninger ikke skuffes, således at arbejdstagernes frie bevægelighed og sociale sikkerhed ikke påvirkes negativt; |
| --- | --- |

70.

opfordrer medlemsstaterne til en strengere overvågning af rekrutteringsvirksomheders aktiviteter for at sikre, at vandrende arbejdstageres rettigheder ikke krænkes og deres forventninger ikke skuffes, således at arbejdstagernes frie bevægelighed og sociale sikkerhed ikke påvirkes negativt;

| 71. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge situationen for bureauer og organisationer, der tilbyder job til arbejdstagere fra andre medlemsstater, og til at opspore potentielle illegale eller sorte job eller bureauer/organisationer, der udbyder fiktive job; |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge situationen for bureauer og organisationer, der tilbyder job til arbejdstagere fra andre medlemsstater, og til at opspore potentielle illegale eller sorte job eller bureauer/organisationer, der udbyder fiktive job;

| 72. | understreger, at arbejdsgiverne i forbindelse med gennemførelse af den frie bevægelighed bør være forpligtede til at give udenlandske arbejdstagere oplysninger om arbejdstagernes rettigheder i det land, hvor arbejdsstedet er beliggende; mener desuden, at der bør etableres flersprogede rådgivende organer for vandrende arbejdstagere i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

72.

understreger, at arbejdsgiverne i forbindelse med gennemførelse af den frie bevægelighed bør være forpligtede til at give udenlandske arbejdstagere oplysninger om arbejdstagernes rettigheder i det land, hvor arbejdsstedet er beliggende; mener desuden, at der bør etableres flersprogede rådgivende organer for vandrende arbejdstagere i medlemsstaterne;

| 73. | opfordrer Kommissionen til at indlede en oplysningskampagne om skattemæssige virkninger for arbejdstagere, der falder ind under dette direktivs anvendelsesområde, med henblik på at skabe bedre forståelse for og gøre opmærksom på mulige løsninger på vigtige forhold, der kan have en tilskyndende eller afskrækkende virkning på arbejdstagerne med hensyn til mobilitet; |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til at indlede en oplysningskampagne om skattemæssige virkninger for arbejdstagere, der falder ind under dette direktivs anvendelsesområde, med henblik på at skabe bedre forståelse for og gøre opmærksom på mulige løsninger på vigtige forhold, der kan have en tilskyndende eller afskrækkende virkning på arbejdstagerne med hensyn til mobilitet;

Indsamling af færdigheder og viden for at blive mere konkurrencedygtige

| 74. | mener, at man for at sikre og forbedre Europas konkurrenceevne skal give højeste prioritet til investeringer i formel og uformel uddannelse, erhvervsuddannelse, udveksling af erhvervserfaring og koordinerede aktioner for at fremme arbejdskraftens mobilitet; |
| --- | --- |

74.

mener, at man for at sikre og forbedre Europas konkurrenceevne skal give højeste prioritet til investeringer i formel og uformel uddannelse, erhvervsuddannelse, udveksling af erhvervserfaring og koordinerede aktioner for at fremme arbejdskraftens mobilitet;

| 75. | er af den opfattelse, at det er nødvendigt at styrke en aktiv arbejdsmarkedspolitik, navnlig på områderne erhvervsuddannelse og livslang læring, fordi den kan bidrage til øget mobilitet i arbejdsstyrken, lette forandringer ved strukturel arbejdsløshed og give arbejdstagerne mulighed for at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

75.

er af den opfattelse, at det er nødvendigt at styrke en aktiv arbejdsmarkedspolitik, navnlig på områderne erhvervsuddannelse og livslang læring, fordi den kan bidrage til øget mobilitet i arbejdsstyrken, lette forandringer ved strukturel arbejdsløshed og give arbejdstagerne mulighed for at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet;

| 76. | lykønsker Kommissionen med dens flagskibsinitiativ Youth on the Move og lanceringen af dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job, og glæder sig især over pilotprojektet "Dit første EURES-job" og den foreslåede indsats for indførelse af et europæisk kvalifikationspas; |
| --- | --- |

76.

lykønsker Kommissionen med dens flagskibsinitiativ Youth on the Move og lanceringen af dagsordenen for nye kvalifikationer og nye job, og glæder sig især over pilotprojektet "Dit første EURES-job" og den foreslåede indsats for indførelse af et europæisk kvalifikationspas;

| 77. | glæder sig over, at unge bibringes de færdigheder, der er nødvendige for at arbejde og leve i andre lande; er af den opfattelse, at folk har ret til at leve og arbejde i et land efter eget valg; |
| --- | --- |

77.

glæder sig over, at unge bibringes de færdigheder, der er nødvendige for at arbejde og leve i andre lande; er af den opfattelse, at folk har ret til at leve og arbejde i et land efter eget valg;

| 78. | mener, at færdigheder og viden, der svarer til specifikke nationale, regionale eller lokale markedsbehov, vil fremme arbejdstagernes mobilitet, og anmoder Kommissionen om at udarbejde en køreplan for krav om kvalifikationer og en vurdering på mellemlang og lang sigt af fremtidige arbejdspladser, hvor der er match mellem udbud og efterspørgsel af færdigheder, såvel som prognoser på mellemlang og lang sigt for mangel på arbejdskraft inden for udvalgte erhverv, der kan opstå som følge af demografiske ændringer og befolkningens aldring; |
| --- | --- |

78.

mener, at færdigheder og viden, der svarer til specifikke nationale, regionale eller lokale markedsbehov, vil fremme arbejdstagernes mobilitet, og anmoder Kommissionen om at udarbejde en køreplan for krav om kvalifikationer og en vurdering på mellemlang og lang sigt af fremtidige arbejdspladser, hvor der er match mellem udbud og efterspørgsel af færdigheder, såvel som prognoser på mellemlang og lang sigt for mangel på arbejdskraft inden for udvalgte erhverv, der kan opstå som følge af demografiske ændringer og befolkningens aldring;

| 79. | er af den opfattelse, at mobilitet i arbejdsstyrken er en tovejsproces: på den ene side fører mobilitet til erhvervelse af færdigheder og viden gennem alle mulige former for undervisning, således at den erhvervsaktive befolkning forberedes på konkurrencen i søgningen efter et job, og på den anden side kan mobile arbejdstagere opgradere deres færdigheder og viden ved hjælp af mobiliteten, idet de samler mere praktisk erfaring og viden i det nye job; |
| --- | --- |

79.

er af den opfattelse, at mobilitet i arbejdsstyrken er en tovejsproces: på den ene side fører mobilitet til erhvervelse af færdigheder og viden gennem alle mulige former for undervisning, således at den erhvervsaktive befolkning forberedes på konkurrencen i søgningen efter et job, og på den anden side kan mobile arbejdstagere opgradere deres færdigheder og viden ved hjælp af mobiliteten, idet de samler mere praktisk erfaring og viden i det nye job;

| 80. | mener, at mobilitet navnlig skal fremmes inden for erhvervsuddannelserne, da der stadigvæk er stor mangel på dette område; fremhæver vigtigheden af programmer som Leonardo, og opfordrer medlemsstaterne og virksomheder, der er involveret i erhvervsuddannelse, til at gøre mere brug af disse programmer og også til at gøre det nemmere at benytte sig af dem; |
| --- | --- |

80.

mener, at mobilitet navnlig skal fremmes inden for erhvervsuddannelserne, da der stadigvæk er stor mangel på dette område; fremhæver vigtigheden af programmer som Leonardo, og opfordrer medlemsstaterne og virksomheder, der er involveret i erhvervsuddannelse, til at gøre mere brug af disse programmer og også til at gøre det nemmere at benytte sig af dem;

| 81. | håber også, at de nye kompetencer, som mobile arbejdstagere erhverver, når de bevæger sig rundt, vil blive værdsat, således at deres individuelle potentiale vil blive anerkendt, og deres muligheder for varig erhvervsmæssig integration forbedres; |
| --- | --- |

81.

håber også, at de nye kompetencer, som mobile arbejdstagere erhverver, når de bevæger sig rundt, vil blive værdsat, således at deres individuelle potentiale vil blive anerkendt, og deres muligheder for varig erhvervsmæssig integration forbedres;

| 82. | mener, at unge arbejdstagere ikke bør være det eneste fokus, og at der er behov for målrettede strategier, der fremmer og letter den frie bevægelighed for forskellige kategorier af arbejdstagere baseret på deres særlige karakteristika (alder, køn, kvalifikationer, tilhørsforhold til sårbare grupper og minoriteter) og behov, således at mobilitet bliver mulig for alle kategorier af arbejdstagere; |
| --- | --- |

82.

mener, at unge arbejdstagere ikke bør være det eneste fokus, og at der er behov for målrettede strategier, der fremmer og letter den frie bevægelighed for forskellige kategorier af arbejdstagere baseret på deres særlige karakteristika (alder, køn, kvalifikationer, tilhørsforhold til sårbare grupper og minoriteter) og behov, således at mobilitet bliver mulig for alle kategorier af arbejdstagere;

| 83. | opfordrer medlemsstaterne til at skræddersy deres strategier for livslang læring og erhvervsuddannelse i overensstemmelse med udviklingen på arbejdsmarkedet og give kvalifikationer, der kan overføres, og som har en bredere geografisk og vidensmæssig dækning, med henblik på at matche dem hensigtsmæssigt med udbuddet af arbejdspladser; |
| --- | --- |

83.

opfordrer medlemsstaterne til at skræddersy deres strategier for livslang læring og erhvervsuddannelse i overensstemmelse med udviklingen på arbejdsmarkedet og give kvalifikationer, der kan overføres, og som har en bredere geografisk og vidensmæssig dækning, med henblik på at matche dem hensigtsmæssigt med udbuddet af arbejdspladser;

| 84. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om at opnå højere sammenlignelighed af skolers og universiteters undervisningsplaner og undervisningssystemer inden for EU gennem forenklet gensidig anerkendelse af eksamensbeviser med henblik på også at fremme gensidig anerkendelse af uddannelsesmæssige kvalifikationer, hvilket er uomgængeligt; understreger imidlertid, at dette ikke er det samme som anerkendelse af kvalifikationer til de lovregulerede erhverv, selv om Parlamentet gerne ser en mere liberaliseret adgang i almindelighed til disse erhverv; glæder sig i denne sammenhæng over, at der indgås stadig flere aftaler om grænseoverskridende samarbejde mellem højskoler og universiteter, og opfordrer medlemsstaterne til at støtte denne udvikling; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde om at opnå højere sammenlignelighed af skolers og universiteters undervisningsplaner og undervisningssystemer inden for EU gennem forenklet gensidig anerkendelse af eksamensbeviser med henblik på også at fremme gensidig anerkendelse af uddannelsesmæssige kvalifikationer, hvilket er uomgængeligt; understreger imidlertid, at dette ikke er det samme som anerkendelse af kvalifikationer til de lovregulerede erhverv, selv om Parlamentet gerne ser en mere liberaliseret adgang i almindelighed til disse erhverv; glæder sig i denne sammenhæng over, at der indgås stadig flere aftaler om grænseoverskridende samarbejde mellem højskoler og universiteter, og opfordrer medlemsstaterne til at støtte denne udvikling;

| 85. | opfordrer medlemsstaterne til at øge SMV’ernes deltagelse i livslang læring ved at skabe incitamenter dertil for deres arbejdstagere og arbejdsgivere, med særlig vægt på undervisning i sprog og ny teknologi, også svarende til arbejdsmarkedets krav, idet størstedelen af Europas arbejdsstyrke er ansat i SMV’er; mener ved hjælp at disse foranstaltninger ikke blot at skabe et mere konkurrencedygtigt Europa, men også at styrke mobiliteten og således afhjælpe det problem, at man i en række medlemsstater ikke kan få ledige stillinger besat; |
| --- | --- |

85.

opfordrer medlemsstaterne til at øge SMV’ernes deltagelse i livslang læring ved at skabe incitamenter dertil for deres arbejdstagere og arbejdsgivere, med særlig vægt på undervisning i sprog og ny teknologi, også svarende til arbejdsmarkedets krav, idet størstedelen af Europas arbejdsstyrke er ansat i SMV’er; mener ved hjælp at disse foranstaltninger ikke blot at skabe et mere konkurrencedygtigt Europa, men også at styrke mobiliteten og således afhjælpe det problem, at man i en række medlemsstater ikke kan få ledige stillinger besat;

| 86. | er af den opfattelse, at der skal findes en bedre synergi mellem programmer med sigte på at fremme den frie bevægelighed for studerende, personer under erhvervsuddannelse og praktikanter, og programmer, som specifikt sigter mod at fremme den frie bevægelighed for arbejdstagere; |
| --- | --- |

86.

er af den opfattelse, at der skal findes en bedre synergi mellem programmer med sigte på at fremme den frie bevægelighed for studerende, personer under erhvervsuddannelse og praktikanter, og programmer, som specifikt sigter mod at fremme den frie bevægelighed for arbejdstagere;

| 87. | opfordrer medlemsstaterne til med hjælp fra Kommissionen og arbejdsmarkedets parter at skabe strukturer til støtte af sprogindlæring og til undervisning i værtsmedlemsstatens kulturelle traditioner for vandrende arbejdstageres familier, navnlig fordi disse faktorer fortsat udgør en hindring for europæiske borgeres mobilitet; |
| --- | --- |

87.

opfordrer medlemsstaterne til med hjælp fra Kommissionen og arbejdsmarkedets parter at skabe strukturer til støtte af sprogindlæring og til undervisning i værtsmedlemsstatens kulturelle traditioner for vandrende arbejdstageres familier, navnlig fordi disse faktorer fortsat udgør en hindring for europæiske borgeres mobilitet;

| 88. | mener, at utilstrækkeligt kendskab til sprog (især hvad voksne angår) fortsat udgør en vigtig hindring for arbejdskraftens mobilitet og kan føre til øget sort arbejde; opfordrer medlemsstaterne til aktivt at fremme fremmedsprogsundervisningen og udvide den i alle typer skoler, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på dette område; |
| --- | --- |

88.

mener, at utilstrækkeligt kendskab til sprog (især hvad voksne angår) fortsat udgør en vigtig hindring for arbejdskraftens mobilitet og kan føre til øget sort arbejde; opfordrer medlemsstaterne til aktivt at fremme fremmedsprogsundervisningen og udvide den i alle typer skoler, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på dette område;

*

* *

| 89. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

89.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 257 af 19.10.1968, s. 2.

(2)  EFT L 288 af 18.10.1991, s. 32.

(3)  EUT L 200 af 7.6.2004, s. 1.

(4)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(5)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

(6)  EUT C 137 E af 27.5.2010, s. 14.

(7)  EUT C 45 E af 23.2.2010, s. 23.

(8)  EUT C 228 af 22.9.2009, s. 14.

(9)  Undersøgelse fra Eurofound: "Mobility in Europe - the way forward".

(10)  EFT L 257 af 19.10.1968, s. 2.

(11)  EUT L 155 af 18.6.2009, s. 17.

(12)  EFT L 288, af 18.10.1991, s. 32.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/46

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Gensidig evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet

P7_TA(2011)0456

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (2011/2085(INI))

2013/C 131 E/05

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 3,

| — | der henviser til artikel 9, 49 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 49 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Mod et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser - der bygger på resultaterne af den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet" (KOM(2011)0020) og til det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (SEK(2011)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Mod et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser - der bygger på resultaterne af den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet" (KOM(2011)0020) og til det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (SEK(2011)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid" (KOM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om "Akten for det indre marked - Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid" (KOM(2011)0206),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "På vej mod en akt for det indre marked" (KOM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "På vej mod en akt for det indre marked" (KOM(2010)0608),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. marts 2011 om et bedre fungerende indre marked for tjenesteydelser - den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. marts 2011 om et bedre fungerende indre marked for tjenesteydelser - den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2011 om gennemførelse af servicedirektiv 2006/123/EF (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2011 om gennemførelse af servicedirektiv 2006/123/EF (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0324/2011),

| A. | der henviser til, at tjenesteydelser stadig kun udgør ca. en femtedel af den samlede EU-handel, men mere end to tredjedele af EU's BNP og beskæftigelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tjenesteydelser stadig kun udgør ca. en femtedel af den samlede EU-handel, men mere end to tredjedele af EU's BNP og beskæftigelse;

| B. | der henviser til, at aktiviteter, der er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet, tegner sig for 40 % af EU's BNP og beskæftigelse og til, at disse aktiviteter også rummer det mest uudnyttede potentiale til økonomisk vækst og jobskabelse i EU, da der på det indre marked stadig er mange hindringer for handelen med tjenesteydelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at aktiviteter, der er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet, tegner sig for 40 % af EU's BNP og beskæftigelse og til, at disse aktiviteter også rummer det mest uudnyttede potentiale til økonomisk vækst og jobskabelse i EU, da der på det indre marked stadig er mange hindringer for handelen med tjenesteydelser;

| C. | der henviser til, at tjenesteydelserne fremmer medlemsstaternes økonomier ved at skabe beskæftigelse, vækst og innovation og til, at et velfungerende og integreret indre marked for tjenesteydelser derfor er så meget desto mere nødvendigt i lyset af den nuværende økonomiske og finansielle krise og som en betingelse for genopretning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tjenesteydelserne fremmer medlemsstaternes økonomier ved at skabe beskæftigelse, vækst og innovation og til, at et velfungerende og integreret indre marked for tjenesteydelser derfor er så meget desto mere nødvendigt i lyset af den nuværende økonomiske og finansielle krise og som en betingelse for genopretning;

| D. | der henviser til, at tjenesteydelsesdirektivet er en løftestang for væksten i EU, og at en fuldstændig og korrekt gennemførelse heraf indgår i EU 2020-strategien og akten for det indre marked; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at tjenesteydelsesdirektivet er en løftestang for væksten i EU, og at en fuldstændig og korrekt gennemførelse heraf indgår i EU 2020-strategien og akten for det indre marked;

| E. | der henviser til, at selv om rettidig og korrekt gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet har været en udfordring for medlemsstaternes administrationer, er den nødvendig og udgør desuden et stærkt grundlag for udviklingen af det administrative samarbejde medlemsstaterne imellem, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at selv om rettidig og korrekt gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet har været en udfordring for medlemsstaternes administrationer, er den nødvendig og udgør desuden et stærkt grundlag for udviklingen af det administrative samarbejde medlemsstaterne imellem,

| F. | der henviser til, at Kommissionen i forbindelse med gennemgangsprocessen har fået underretning om tæt på 34 000 krav, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen i forbindelse med gennemgangsprocessen har fået underretning om tæt på 34 000 krav,

Indledning

| 1. | bifalder Kommissionens meddelelse om den gensidige evalueringsproces for tjenesteydelsesdirektivet og anerkender det omfattende arbejde, som Kommissionen og navnlig medlemsstaternes nationale administrationer, inklusive de lokale og regionale forvaltninger, har udført; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens meddelelse om den gensidige evalueringsproces for tjenesteydelsesdirektivet og anerkender det omfattende arbejde, som Kommissionen og navnlig medlemsstaternes nationale administrationer, inklusive de lokale og regionale forvaltninger, har udført;

| 2. | understreger, at et velfungerende indre marked for tjenesteydelser er en forudsætning for at skabe vækst, anstændig beskæftigelse og innovation i Europa og for at bevare Europas konkurrenceevne på verdensplan; |
| --- | --- |

2.

understreger, at et velfungerende indre marked for tjenesteydelser er en forudsætning for at skabe vækst, anstændig beskæftigelse og innovation i Europa og for at bevare Europas konkurrenceevne på verdensplan;

| 3. | konstaterer, at det generelle potentiale af det fælles marked for tjenesteydelser ikke er blevet udnyttet fuldt ud, da kun en lille del af SMV’erne yder grænseoverskridende tjenesteydelser på grund af markedsbegrænsninger i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at det generelle potentiale af det fælles marked for tjenesteydelser ikke er blevet udnyttet fuldt ud, da kun en lille del af SMV’erne yder grænseoverskridende tjenesteydelser på grund af markedsbegrænsninger i medlemsstaterne;

| 4. | mener, at førsteprioriteten for skabelsen af et indre marked for tjenesteydelser er, at tjenesteydelsesdirektivet gennemføres fuldstændigt og komplet i alle medlemsstater, og at der etableres fuldt operative kvikskranker; |
| --- | --- |

4.

mener, at førsteprioriteten for skabelsen af et indre marked for tjenesteydelser er, at tjenesteydelsesdirektivet gennemføres fuldstændigt og komplet i alle medlemsstater, og at der etableres fuldt operative kvikskranker;

| 5. | opfordrer derfor til overvejelser om, at kvikskrankerne stiller deres information til rådighed på engelsk såvel som på det lokale sprog til gavn for udbydere og modtagere af tjenesteydelser fra andre medlemsstater, og om at disse skal kunne anvende en elektronisk underskrift; |
| --- | --- |

5.

opfordrer derfor til overvejelser om, at kvikskrankerne stiller deres information til rådighed på engelsk såvel som på det lokale sprog til gavn for udbydere og modtagere af tjenesteydelser fra andre medlemsstater, og om at disse skal kunne anvende en elektronisk underskrift;

| 6. | understreger, at den gensidige evalueringsproces har gjort en vurdering af det indre marked for tjenesteydelser mulig efter gennemførelsen af direktivet, navnlig i relation til kravene i artikel 9, 15 og 16; |
| --- | --- |

6.

understreger, at den gensidige evalueringsproces har gjort en vurdering af det indre marked for tjenesteydelser mulig efter gennemførelsen af direktivet, navnlig i relation til kravene i artikel 9, 15 og 16;

Erfaringer med den gensidige evalueringsproces

| 7. | bemærker den vage formulering af tjenesteydelsesdirektivets artikel 39, hvad angår de præcise mål for den gensidige evalueringsproces; bemærker, at der var forskellige opfattelser og forventninger blandt interessehaverne, hvad angik direktivets formål og resultater; |
| --- | --- |

7.

bemærker den vage formulering af tjenesteydelsesdirektivets artikel 39, hvad angår de præcise mål for den gensidige evalueringsproces; bemærker, at der var forskellige opfattelser og forventninger blandt interessehaverne, hvad angik direktivets formål og resultater;

| 8. | påpeger, at den gensidige evaluering blev organiseret efter udløbet af tidsfristen for gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivets bestemmelser; understreger, at gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet ikke skal forveksles med den gensidige evalueringsproces; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at den gensidige evaluering blev organiseret efter udløbet af tidsfristen for gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivets bestemmelser; understreger, at gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet ikke skal forveksles med den gensidige evalueringsproces;

| 9. | beklager forsinkelserne i gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet i visse medlemsstater, og mener, at disse har indvirket på den gensidige evalueringsproces; |
| --- | --- |

9.

beklager forsinkelserne i gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet i visse medlemsstater, og mener, at disse har indvirket på den gensidige evalueringsproces;

| 10. | er af den opfattelse, at selv om tidspunktet for den gensidige evalueringsproces har været en udfordring, har den bidraget til at opretholde fremdriften i gennemførelsen af direktivet; |
| --- | --- |

10.

er af den opfattelse, at selv om tidspunktet for den gensidige evalueringsproces har været en udfordring, har den bidraget til at opretholde fremdriften i gennemførelsen af direktivet;

| 11. | mener, at den gensidige evalueringsproces har vist sig at være en hensigtsmæssig fremgangsmåde for Kommissionen og medlemsstaterne til at opnå en bedre forståelse af de resterende hindringer og af situationen i hver enkelt medlemsstat; bemærker, at processen har gjort det muligt for medlemsstaterne at få feedback på deres politiske valg og har gjort det lettere at fremme bedste praksis og øget gennemsigtighed i gennemførelsesresultaterne; |
| --- | --- |

11.

mener, at den gensidige evalueringsproces har vist sig at være en hensigtsmæssig fremgangsmåde for Kommissionen og medlemsstaterne til at opnå en bedre forståelse af de resterende hindringer og af situationen i hver enkelt medlemsstat; bemærker, at processen har gjort det muligt for medlemsstaterne at få feedback på deres politiske valg og har gjort det lettere at fremme bedste praksis og øget gennemsigtighed i gennemførelsesresultaterne;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indlede en dialog om, hvilke hindringer der henholdsvis skal tillades og forbydes; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indlede en dialog om, hvilke hindringer der henholdsvis skal tillades og forbydes;

| 13. | mener, at den gensidige evalueringsproces har været central for tydeliggørelsen af visse uklare forhold i forbindelse med levering af tjenesteydelser både på nationalt og på grænseoverskridende plan, såsom gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer og forsikringsforpligtelser pålagt grænseoverskridende leverandører af tjenesteydelser; understreger, at den i sidste instans har bidraget til at evaluere, om de gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget i hver enkelt medlemsstat, er i overensstemmelse med ånden i tjenesteydelsesdirektivet; |
| --- | --- |

13.

mener, at den gensidige evalueringsproces har været central for tydeliggørelsen af visse uklare forhold i forbindelse med levering af tjenesteydelser både på nationalt og på grænseoverskridende plan, såsom gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer og forsikringsforpligtelser pålagt grænseoverskridende leverandører af tjenesteydelser; understreger, at den i sidste instans har bidraget til at evaluere, om de gennemførelsesforanstaltninger, der er vedtaget i hver enkelt medlemsstat, er i overensstemmelse med ånden i tjenesteydelsesdirektivet;

| 14. | understreger "klyngediskussioner" som det centrale element i den gensidige evaluering; bifalder samarbejdsånden og den gensidige tillid, som var fremherskende under diskussionerne; |
| --- | --- |

14.

understreger "klyngediskussioner" som det centrale element i den gensidige evaluering; bifalder samarbejdsånden og den gensidige tillid, som var fremherskende under diskussionerne;

| 15. | er af den opfattelse, at den gensidige evaluering har bidraget til udviklingen af en "europæisk ånd" blandt de medlemsstaternes administrationer og har sat dem i stand til at få et bedre kendskab til hverandre; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den viden og erfaring, der opnås gennem den gensidige evaluering, fastholdes og bruges til at forbedre det indre marked for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

15.

er af den opfattelse, at den gensidige evaluering har bidraget til udviklingen af en "europæisk ånd" blandt de medlemsstaternes administrationer og har sat dem i stand til at få et bedre kendskab til hverandre; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den viden og erfaring, der opnås gennem den gensidige evaluering, fastholdes og bruges til at forbedre det indre marked for tjenesteydelser;

| 16. | bemærker, at inddragelsen af interessehavere i den gensidige evalueringsproces var begrænset; erkender, at en vis grad af fortrolighed var en vigtig betingelse for at skabe gensidig tillid mellem medlemsstaterne; beklager dog, at den regelmæssige feedback på processen ikke er blevet videregivet til interessehaverne; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at inddragelsen af interessehavere i den gensidige evalueringsproces var begrænset; erkender, at en vis grad af fortrolighed var en vigtig betingelse for at skabe gensidig tillid mellem medlemsstaterne; beklager dog, at den regelmæssige feedback på processen ikke er blevet videregivet til interessehaverne;

| 17. | er bevidst om de administrative omkostninger, der er forbundet med den gensidige evaluering, navnlig i medlemsstater, hvor den regionale administration var involveret i processen; |
| --- | --- |

17.

er bevidst om de administrative omkostninger, der er forbundet med den gensidige evaluering, navnlig i medlemsstater, hvor den regionale administration var involveret i processen;

Resultater og opfølgning med henblik på at gøre det det indre marked for tjenesteydelser mere velfungerende

| 18. | mener, at den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet er et vigtigt instrument til at indkredse yderligere initiativer med det sigte at gøre det indre marked for tjenesteydelser mere velfungerende; bifalder, at Kommissionen foreslår en række foranstaltninger, der skal udnytte det momentum, der er opnået i gennemførelsesfasen og under den gensidige evaluering; |
| --- | --- |

18.

mener, at den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet er et vigtigt instrument til at indkredse yderligere initiativer med det sigte at gøre det indre marked for tjenesteydelser mere velfungerende; bifalder, at Kommissionen foreslår en række foranstaltninger, der skal udnytte det momentum, der er opnået i gennemførelsesfasen og under den gensidige evaluering;

| 19. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at holde Europa-Parlamentet informeret om fremskridtene og resultaterne af den dialog, der føres med medlemsstaterne om gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet; anmoder Kommissionen om at træffe yderligere håndhævende foranstaltninger, når det skønnes nødvendigt; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at holde Europa-Parlamentet informeret om fremskridtene og resultaterne af den dialog, der føres med medlemsstaterne om gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet; anmoder Kommissionen om at træffe yderligere håndhævende foranstaltninger, når det skønnes nødvendigt;

| 20. | ser frem til den annoncerede økonomiske vurdering af gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet og dets indvirkning på den måde, hvorpå tjenesteydelsesmarkedet fungerer; håber, at denne evaluering vil gøre det muligt at måle direktivets reelle virkning på den økonomiske aktivitet og beskæftigelsen; opfordrer Kommissionen til at sikre maksimal gennemskuelighed i gennemførelsen af denne evaluering og opfordrer den til at forelægge resultaterne heraf for Parlamentet, så snart de foreligger; |
| --- | --- |

20.

ser frem til den annoncerede økonomiske vurdering af gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet og dets indvirkning på den måde, hvorpå tjenesteydelsesmarkedet fungerer; håber, at denne evaluering vil gøre det muligt at måle direktivets reelle virkning på den økonomiske aktivitet og beskæftigelsen; opfordrer Kommissionen til at sikre maksimal gennemskuelighed i gennemførelsen af denne evaluering og opfordrer den til at forelægge resultaterne heraf for Parlamentet, så snart de foreligger;

| 21. | bifalder initiativet til et ydelsestjek af det indre marked og håber på en væsentlig forbedring af den praktiske forståelse af, hvordan forskellige dele af EU's lovgivning konkret anvendes og interagerer; mener, at ydelsestjekket skal udføres ved, at det indre markeds brugeres perspektiv tages i betragtning; |
| --- | --- |

21.

bifalder initiativet til et ydelsestjek af det indre marked og håber på en væsentlig forbedring af den praktiske forståelse af, hvordan forskellige dele af EU's lovgivning konkret anvendes og interagerer; mener, at ydelsestjekket skal udføres ved, at det indre markeds brugeres perspektiv tages i betragtning;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at inddrage Europa-Parlamentet på tæt hold i ydelsestjek-initiativet; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at inddrage Europa-Parlamentet på tæt hold i ydelsestjek-initiativet;

| 23. | opfordrer til bearbejdelse af de resterende reguleringsmæssige barrierer som f.eks. bestemmelserne om monopol, forsikringsforpligtelser, retlig form og kapitalejerskabskrav; opfordrer Kommissionen til at koncentrere sin indsats om uberettigede eller uforholdsmæssige krav, der bør ophæves for at sikre, at det indre marked kan fungere gnidningsløst; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til bearbejdelse af de resterende reguleringsmæssige barrierer som f.eks. bestemmelserne om monopol, forsikringsforpligtelser, retlig form og kapitalejerskabskrav; opfordrer Kommissionen til at koncentrere sin indsats om uberettigede eller uforholdsmæssige krav, der bør ophæves for at sikre, at det indre marked kan fungere gnidningsløst;

| 24. | beklager dybt, at der ikke tidligere er skredet ind på de områder, hvor det længe har været kendt, at der var problemer; |
| --- | --- |

24.

beklager dybt, at der ikke tidligere er skredet ind på de områder, hvor det længe har været kendt, at der var problemer;

| 25. | beklager, at Kommissionen ikke har udformet kriterier for valg af specifikke typer af krav i forbindelse med målrettede tiltag; opfordrer Kommissionen til at redegøre for, hvorfor de øvrige krav i tjenesteydelsesdirektivets artikel 15, som f.eks. et minimumsantal af ansatte og minimums- og/eller maksimumstakster, er blevet betragtet som mindre vigtige end dem, der er fremhævet i meddelelsen; |
| --- | --- |

25.

beklager, at Kommissionen ikke har udformet kriterier for valg af specifikke typer af krav i forbindelse med målrettede tiltag; opfordrer Kommissionen til at redegøre for, hvorfor de øvrige krav i tjenesteydelsesdirektivets artikel 15, som f.eks. et minimumsantal af ansatte og minimums- og/eller maksimumstakster, er blevet betragtet som mindre vigtige end dem, der er fremhævet i meddelelsen;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at indsamle og forelægge data, der kvantificerer virkningerne af de forskellige tilbageværende krav, som, hvis de ophæves, vil medføre et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser; opfordrer Kommissionen til i sine foranstaltninger at fokusere på fjernelse af de krav, der vil tilføre betingelserne for et velfungerende indre marked for tjenesteydelser den størst mulige grad af merværdi, i overensstemmelse med artikel 1 i tjenesteydelsesdirektivet; anmoder desuden Kommissionen om i sine foranstaltninger at fokusere på sektorer og erhverv med et stort vækstpotentiale for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at indsamle og forelægge data, der kvantificerer virkningerne af de forskellige tilbageværende krav, som, hvis de ophæves, vil medføre et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser; opfordrer Kommissionen til i sine foranstaltninger at fokusere på fjernelse af de krav, der vil tilføre betingelserne for et velfungerende indre marked for tjenesteydelser den størst mulige grad af merværdi, i overensstemmelse med artikel 1 i tjenesteydelsesdirektivet; anmoder desuden Kommissionen om i sine foranstaltninger at fokusere på sektorer og erhverv med et stort vækstpotentiale for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte og intensivere arbejdet med medlemsstaterne på en individuel basis med henblik på at opnå en fuldstændig og korrekt gennemførelse og implementering af direktivet om tjenesteydelser i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte og intensivere arbejdet med medlemsstaterne på en individuel basis med henblik på at opnå en fuldstændig og korrekt gennemførelse og implementering af direktivet om tjenesteydelser i alle medlemsstater;

| 28. | mener, at der stadig findes mange nationale hindringer, som navnlig hæmmer væksten inden for erhvervsmæssige tjenesteydelser mellem virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at nye og eksisterende krav er ikke-diskriminerende, nødvendige og forholdsmæssigt afpassede; opfordrer Kommissionen til mere aktivt at inddrage medlemsstaterne med henblik på nøje at overvåge og sikre behørig underretning om de relevante nationale lovgivningsforanstaltninger vedrørende gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivets artikel 15; |
| --- | --- |

28.

mener, at der stadig findes mange nationale hindringer, som navnlig hæmmer væksten inden for erhvervsmæssige tjenesteydelser mellem virksomheder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at nye og eksisterende krav er ikke-diskriminerende, nødvendige og forholdsmæssigt afpassede; opfordrer Kommissionen til mere aktivt at inddrage medlemsstaterne med henblik på nøje at overvåge og sikre behørig underretning om de relevante nationale lovgivningsforanstaltninger vedrørende gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivets artikel 15;

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde mere snævert med henblik på at sikre en korrekt anvendelse i medlemsstaterne af klausulen om den frie udveksling af tjenesteydelser i tjenesteydelsesdirektivets artikel 16; opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende evaluering af den aktuelle situation, for så vidt angår levering af grænseoverskridende tjenesteydelser i EU, inklusive af årsagerne til den begrænsede vækst i denne sektor og en detaljeret oversigt over effektiviteten af medlemsstaternes gennemførelse af bestemmelserne i tjenesteydelsesdirektivets artikel 16; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde mere snævert med henblik på at sikre en korrekt anvendelse i medlemsstaterne af klausulen om den frie udveksling af tjenesteydelser i tjenesteydelsesdirektivets artikel 16; opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende evaluering af den aktuelle situation, for så vidt angår levering af grænseoverskridende tjenesteydelser i EU, inklusive af årsagerne til den begrænsede vækst i denne sektor og en detaljeret oversigt over effektiviteten af medlemsstaternes gennemførelse af bestemmelserne i tjenesteydelsesdirektivets artikel 16;

| 30. | understreger nødvendigheden af at sikre sammenhæng i gennemførelsen af de forskellige dele af lovgivningen, der har central betydning for tjenesteydelsesaktiviteterne; |
| --- | --- |

30.

understreger nødvendigheden af at sikre sammenhæng i gennemførelsen af de forskellige dele af lovgivningen, der har central betydning for tjenesteydelsesaktiviteterne;

| 31. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre fuldstændig og korrekt gennemførelse af de bestemmelser i tjenesteydelsesdirektivet, der ikke indgik i den gensidige evalueringsproces, såsom kvikskrankerne, og opfordrer Kommissionen til at sikre streng håndhævelse af de relevante bestemmelser; |
| --- | --- |

31.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre fuldstændig og korrekt gennemførelse af de bestemmelser i tjenesteydelsesdirektivet, der ikke indgik i den gensidige evalueringsproces, såsom kvikskrankerne, og opfordrer Kommissionen til at sikre streng håndhævelse af de relevante bestemmelser;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at være særdeles opmærksom på de regelmæssige kontroller og evalueringer af det arbejde, der udføres af kvikskrankerne i medlemsstaterne, idet disse spiller en central rolle med hensyn til at stille nødvendig information til rådighed for tjenesteudbydere på en opdateret og brugervenlig måde; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at være særdeles opmærksom på de regelmæssige kontroller og evalueringer af det arbejde, der udføres af kvikskrankerne i medlemsstaterne, idet disse spiller en central rolle med hensyn til at stille nødvendig information til rådighed for tjenesteudbydere på en opdateret og brugervenlig måde;

| 33. | konstaterer, at alternative tvistbilæggelsesmekanismer som f.eks. SOLVIT spiller en vigtig rolle i at sikre, at tjenesteudbydere og navnlig SMV’er i fuldt omfang kan drage fordel af deres rettigheder i det indre marked; glæder sig over, at Kommissionen har meddelt, at den vil vurdere effektiviteten af disse redskaber og aflægge beretning om behovet for yderligere specifikke initiativer; |
| --- | --- |

33.

konstaterer, at alternative tvistbilæggelsesmekanismer som f.eks. SOLVIT spiller en vigtig rolle i at sikre, at tjenesteudbydere og navnlig SMV’er i fuldt omfang kan drage fordel af deres rettigheder i det indre marked; glæder sig over, at Kommissionen har meddelt, at den vil vurdere effektiviteten af disse redskaber og aflægge beretning om behovet for yderligere specifikke initiativer;

| 34. | tilslutter sig Kommissionens holdning om, at tjenesteudbydere såvel som modtagere af tjenesteudbydere bør hjælpes med henblik på at håndhæve deres rettigheder, og anbefaler, at der gøres brug af eksisterende instrumenter som SOLVIT; |
| --- | --- |

34.

tilslutter sig Kommissionens holdning om, at tjenesteudbydere såvel som modtagere af tjenesteudbydere bør hjælpes med henblik på at håndhæve deres rettigheder, og anbefaler, at der gøres brug af eksisterende instrumenter som SOLVIT;

Den gensidige evalueringsproces som et instrument

| 35. | gentager sin støtte til brug af den gensidige evalueringsproces på andre politikområder, hvor dette skønnes hensigtsmæssigt; mener, at den gensidige evaluering har vist sig innovativ og gavnlig og bør betragtes som et instrument til at gøre det indre marked mere velfungerende; |
| --- | --- |

35.

gentager sin støtte til brug af den gensidige evalueringsproces på andre politikområder, hvor dette skønnes hensigtsmæssigt; mener, at den gensidige evaluering har vist sig innovativ og gavnlig og bør betragtes som et instrument til at gøre det indre marked mere velfungerende;

| 36. | foreslår derfor, at der overvejes en "mild" gensidig evaluering og, hvor det er hensigtsmæssigt, at denne indføres til gensidig evaluering af politiske områder omfattet af direktiver med en horisontal karakter, og hvor medlemsstaterne har bevaret et stort spillerum, for dermed at sikre mere homogen lovgivning, bedre forbindelser og gensidig forståelse mellem medlemsstaterne og for at undgå overregulering (såkaldt "gold plating"); |
| --- | --- |

36.

foreslår derfor, at der overvejes en "mild" gensidig evaluering og, hvor det er hensigtsmæssigt, at denne indføres til gensidig evaluering af politiske områder omfattet af direktiver med en horisontal karakter, og hvor medlemsstaterne har bevaret et stort spillerum, for dermed at sikre mere homogen lovgivning, bedre forbindelser og gensidig forståelse mellem medlemsstaterne og for at undgå overregulering (såkaldt "gold plating");

| 37. | anbefaler, at gensidig evaluering bør anvendes som et "fleksibelt instrument" fra sag til sag; mener, at instrumentet målrettet bør foreslås til udvalgte direktiver af "horisontal" karakter, som omfatter adskillige gennemførelsesforanstaltninger og sætter vide rammer for medlemsstaternes egne skøn; foreslår desuden en målrettet brug af gensidig evaluering, hvor kun de centrale bestemmelser i et direktiv er genstand for proceduren; |
| --- | --- |

37.

anbefaler, at gensidig evaluering bør anvendes som et "fleksibelt instrument" fra sag til sag; mener, at instrumentet målrettet bør foreslås til udvalgte direktiver af "horisontal" karakter, som omfatter adskillige gennemførelsesforanstaltninger og sætter vide rammer for medlemsstaternes egne skøn; foreslår desuden en målrettet brug af gensidig evaluering, hvor kun de centrale bestemmelser i et direktiv er genstand for proceduren;

| 38. | opfordrer imidlertid Kommissionen til klart at definere målene for og formålet med den gensidige evaluering, inden den foreslår gensidig evaluering af andre direktiver, således at det sikres, at processen ikke pålægger de evaluerende myndigheder unødige byrder; |
| --- | --- |

38.

opfordrer imidlertid Kommissionen til klart at definere målene for og formålet med den gensidige evaluering, inden den foreslår gensidig evaluering af andre direktiver, således at det sikres, at processen ikke pålægger de evaluerende myndigheder unødige byrder;

| 39. | mener, at "klyngediskussioner" fortsat bør være det centrale element i den gensidige evalueringsproces; finder, at et udsøgt, men begrænset antal eksperter i klyngediskussionerne giver mulighed for effektivitet og resultater; er af den opfattelse, at gensidig evaluering bør udvikles yderligere som en procedure til udveksling af bedste praksis og politiske udviklingserfaringer mellem medlemsstaterne, og at Kommissionens rolle kan tydeliggøres som vejledende og styrende under processen, navnlig under disse klyngediskussioner; mener, at klyngernes sammensætning altid bør afspejle medlemsstaternes forventninger og de mulige konsekvenser for det indre marked; |
| --- | --- |

39.

mener, at "klyngediskussioner" fortsat bør være det centrale element i den gensidige evalueringsproces; finder, at et udsøgt, men begrænset antal eksperter i klyngediskussionerne giver mulighed for effektivitet og resultater; er af den opfattelse, at gensidig evaluering bør udvikles yderligere som en procedure til udveksling af bedste praksis og politiske udviklingserfaringer mellem medlemsstaterne, og at Kommissionens rolle kan tydeliggøres som vejledende og styrende under processen, navnlig under disse klyngediskussioner; mener, at klyngernes sammensætning altid bør afspejle medlemsstaternes forventninger og de mulige konsekvenser for det indre marked;

| 40. | anmoder Kommissionen om at øge gennemsigtigheden ved at informere Europa-Parlamentet om indholdet af og de gjorte fremskridt inden for drøftelserne mellem medlemsstaterne og ved at forelægge regelmæssige rapporter i alle stadier af den gensidige evaluering med henblik på at holde alle aktører informeret; opfordrer Kommissionen til at gøre hovedkonklusionerne af klynge- og plenarmøderne offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

40.

anmoder Kommissionen om at øge gennemsigtigheden ved at informere Europa-Parlamentet om indholdet af og de gjorte fremskridt inden for drøftelserne mellem medlemsstaterne og ved at forelægge regelmæssige rapporter i alle stadier af den gensidige evaluering med henblik på at holde alle aktører informeret; opfordrer Kommissionen til at gøre hovedkonklusionerne af klynge- og plenarmøderne offentligt tilgængelige;

| 41. | gør opmærksom på, at sammenligningstabellerne og den gensidige evaluering har forskellige formål og derfor bør betragtes som forskellige og ikke enstydige politikinstrumenter, og at sammenligningstabellerne således er uundværlige for gennemførelsen i national ret af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

41.

gør opmærksom på, at sammenligningstabellerne og den gensidige evaluering har forskellige formål og derfor bør betragtes som forskellige og ikke enstydige politikinstrumenter, og at sammenligningstabellerne således er uundværlige for gennemførelsen i national ret af EU-lovgivningen;

*

* *

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0144.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0051.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/51

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Global økonomisk styring

P7_TA(2011)0457

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om global økonomisk styring (2011/2011(INI))

2013/C 131 E/06

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til konklusionerne og aftalerne fra G20-topmøderne i London, Pittsburgh, Toronto og Seoul, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne og aftalerne fra G20-topmøderne i London, Pittsburgh, Toronto og Seoul,

| — | der henviser til Palais-Royal-initiativets rapport, der blev offentliggjort den 8. februar 2011, om reform af det monetære system via en samarbejdstilgang for det 21. århundrede, |
| --- | --- |

—

der henviser til Palais-Royal-initiativets rapport, der blev offentliggjort den 8. februar 2011, om reform af det monetære system via en samarbejdstilgang for det 21. århundrede,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om forbedring af EU's økonomiske forvaltning og rammer for stabilitet, navnlig i euroområdet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om forbedring af EU's økonomiske forvaltning og rammer for stabilitet, navnlig i euroområdet (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om EU som global aktør: dens rolle i multilaterale organisationer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. maj 2011 om EU som global aktør: dens rolle i multilaterale organisationer (2),

| — | der henviser til det løbende relevante arbejde inden for den transatlantiske dialog mellem lovgivere og den transatlantiske dialog inden for erhvervslivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til det løbende relevante arbejde inden for den transatlantiske dialog mellem lovgivere og den transatlantiske dialog inden for erhvervslivet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0323/2011),

| A. | der henviser til, at verdensøkonomiens udvikling i de sidste årtier overordnet set har ført til øget, men ulige fordelt vækst og velstand, og har trukket millioner af mennesker ud af fattigdom; samtidig er antallet af mennesker, der endnu lever i fattigdom og nød, fortsat uacceptabelt højt; der henviser til, at de sociale og økonomiske uligheder mellem og inden for verdens lande skal udjævnes; der henviser til, at EU’s bekæmpelse af fattigdom skal være en af hovedprioriteterne for EU 2020-strategien; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at verdensøkonomiens udvikling i de sidste årtier overordnet set har ført til øget, men ulige fordelt vækst og velstand, og har trukket millioner af mennesker ud af fattigdom; samtidig er antallet af mennesker, der endnu lever i fattigdom og nød, fortsat uacceptabelt højt; der henviser til, at de sociale og økonomiske uligheder mellem og inden for verdens lande skal udjævnes; der henviser til, at EU’s bekæmpelse af fattigdom skal være en af hovedprioriteterne for EU 2020-strategien;

| B. | der henviser til, at USA og EU på nuværende tidspunkt stadig bearbejder de værste følger af den mest alvorlige internationale økonomiske lavkonjunktur siden verdenskrisen (1929-33); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at USA og EU på nuværende tidspunkt stadig bearbejder de værste følger af den mest alvorlige internationale økonomiske lavkonjunktur siden verdenskrisen (1929-33);

| C. | der henviser til, at udviklingen af verdensøkonomien i de seneste årtier har lidt under uholdbare ubalancer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udviklingen af verdensøkonomien i de seneste årtier har lidt under uholdbare ubalancer;

| D. | der henviser til, at en effektiv global økonomisk styring vil gøre det muligt at minimere de negative følger og rette op på de alvorlige følger af globaliseringen som f.eks. stigende ulighed og ødelæggelse af miljøet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en effektiv global økonomisk styring vil gøre det muligt at minimere de negative følger og rette op på de alvorlige følger af globaliseringen som f.eks. stigende ulighed og ødelæggelse af miljøet;

| E. | der henviser til, at fremkomsten af nye store aktører i verdensøkonomien, både hvad angår verdenshandel og økonomisk vækst - her tænkes i første række på Kina og Indien - har haft en gennemgribende effekt og har på fundamental vis omformet det økonomiske landskab, således at handelsreformer og konvertible vekselkurser er påkrævet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fremkomsten af nye store aktører i verdensøkonomien, både hvad angår verdenshandel og økonomisk vækst - her tænkes i første række på Kina og Indien - har haft en gennemgribende effekt og har på fundamental vis omformet det økonomiske landskab, således at handelsreformer og konvertible vekselkurser er påkrævet;

| F. | der henviser til, at de nuværende ubalancer fortsat hovedsageligt skyldes manglende konkurrenceevne og privat og offentlig opsparing i underskudslandene og store opsparinger kombineret med manglende efterspørgsel i overskudslandene, der i dag er endnu større af omfang, og henviser til, at disse ubalancer i lyset af den store grad af globalisering og omfanget af kapitalstrømme giver anledning til nye krav til den overordnede styring og til udfordringer for strukturerne i de eksisterende institutionelle ordninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de nuværende ubalancer fortsat hovedsageligt skyldes manglende konkurrenceevne og privat og offentlig opsparing i underskudslandene og store opsparinger kombineret med manglende efterspørgsel i overskudslandene, der i dag er endnu større af omfang, og henviser til, at disse ubalancer i lyset af den store grad af globalisering og omfanget af kapitalstrømme giver anledning til nye krav til den overordnede styring og til udfordringer for strukturerne i de eksisterende institutionelle ordninger;

| G. | der henviser til, at hovedelementet i genskabelsen af balancen i verdensøkonomien bredt set er tvedelt: forbedret konkurrenceevne og vidtrækkende reformer, der kan fostre vækst i underskudslandene og åbning af markederne og en fornuftig pengepolitik i overskudslandene; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at hovedelementet i genskabelsen af balancen i verdensøkonomien bredt set er tvedelt: forbedret konkurrenceevne og vidtrækkende reformer, der kan fostre vækst i underskudslandene og åbning af markederne og en fornuftig pengepolitik i overskudslandene;

| H. | der henviser til, at det første årti, hvori ØMU'en har fungeret, har vist, at ansvarlig budgetpolitik er en af forudsætningerne for at minimere følgerne af globale finansielle og økonomiske slag; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det første årti, hvori ØMU'en har fungeret, har vist, at ansvarlig budgetpolitik er en af forudsætningerne for at minimere følgerne af globale finansielle og økonomiske slag;

| I. | der henviser til, at der findes en lang række internationale organisationer, der har til formål at forvalte verdensøkonomien, som f.eks. IMF, Verdensbanken, WTO, UNCTAD og IFC sammen med de mellemstatslige fora G7 og G20, og heraf er IMF og G20 de mest effektive fora, om end de begge stadig skal forbedres; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der findes en lang række internationale organisationer, der har til formål at forvalte verdensøkonomien, som f.eks. IMF, Verdensbanken, WTO, UNCTAD og IFC sammen med de mellemstatslige fora G7 og G20, og heraf er IMF og G20 de mest effektive fora, om end de begge stadig skal forbedres;

| J. | der henviser til, at globale markeder kræver globale regler; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at globale markeder kræver globale regler;

| K. | der henviser til, at de rådende monetære ordninger har ført til en betydelig akkumulering af udenlandske valutareserver, navnlig i amerikanske dollar, i nogle overskudlande, hvilket derpå har øget udbuddet af kapital i underskudslande og udløst et nedadrettet pres på rentesatserne, hvilket ansporede til den prisboble på aktiver, som spillede en central rolle i den seneste finansielle krise; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de rådende monetære ordninger har ført til en betydelig akkumulering af udenlandske valutareserver, navnlig i amerikanske dollar, i nogle overskudlande, hvilket derpå har øget udbuddet af kapital i underskudslande og udløst et nedadrettet pres på rentesatserne, hvilket ansporede til den prisboble på aktiver, som spillede en central rolle i den seneste finansielle krise;

| L. | der henviser til, at den globale økonomiske krise, der startede i den finansielle sektor, nu har ført til høje gældsbyrder i nogle af de førende økonomiske aktører i verden, herunder USA, Japan og EU; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den globale økonomiske krise, der startede i den finansielle sektor, nu har ført til høje gældsbyrder i nogle af de førende økonomiske aktører i verden, herunder USA, Japan og EU;

| M. | der henviser til, at G20 i sin sluterklæring fra Pittsburgh er blevet enige om en ramme for kraftig, bæredygtig og afbalanceret vækst, og at der er et presserende behov for en multilateral tilgang som en reaktion på krisen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at G20 i sin sluterklæring fra Pittsburgh er blevet enige om en ramme for kraftig, bæredygtig og afbalanceret vækst, og at der er et presserende behov for en multilateral tilgang som en reaktion på krisen;

| N. | der henviser til, at der på verdensplan hersker en erkendelse af, at visse sektorer inden for finansverdenen spillede en rolle, hvormed de bidrog til den verdensomspændende finansielle krise, afslørede svagheder i den finansielle regulering, forværrede statsgældskrisen og skærpede den alment udbredte forståelse af, at finanssektorens ansvar og gennemsigtighed skal forbedres, bl.a. ved at den betaler en rimelig del af de omkostninger, som krisen har forårsaget; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der på verdensplan hersker en erkendelse af, at visse sektorer inden for finansverdenen spillede en rolle, hvormed de bidrog til den verdensomspændende finansielle krise, afslørede svagheder i den finansielle regulering, forværrede statsgældskrisen og skærpede den alment udbredte forståelse af, at finanssektorens ansvar og gennemsigtighed skal forbedres, bl.a. ved at den betaler en rimelig del af de omkostninger, som krisen har forårsaget;

| O. | der henviser til, at den meget omtalte ubalance på betalingsbalancens løbende poster er en følge af underliggende strukturelle ubalancer i de nationale økonomier; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den meget omtalte ubalance på betalingsbalancens løbende poster er en følge af underliggende strukturelle ubalancer i de nationale økonomier;

| P. | der henviser til, at manglen på en koordineret og effektiv regulering af det globale finansielle system førte til svagheder i den finansielle sektor, som derefter forværrede sårbarhederne i verdensøkonomien; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at manglen på en koordineret og effektiv regulering af det globale finansielle system førte til svagheder i den finansielle sektor, som derefter forværrede sårbarhederne i verdensøkonomien;

| Q. | der henviser til, at G20’s øgede rolle og fremtrædende plads som et forum for uformelle politiske drøftelser på højeste verdensplan er en ønskelig udvikling; der henviser til, at G20 som institution savner et retligt grundlag og et permanent sekretariat, og har en svag ledelsesstruktur, navnlig sammenlignet med andre internationale institutioner som IMF og WTO; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at G20’s øgede rolle og fremtrædende plads som et forum for uformelle politiske drøftelser på højeste verdensplan er en ønskelig udvikling; der henviser til, at G20 som institution savner et retligt grundlag og et permanent sekretariat, og har en svag ledelsesstruktur, navnlig sammenlignet med andre internationale institutioner som IMF og WTO;

| R. | der henviser til, at det nuværende internationale monetære system har gjort det muligt for adskillige lande at anvende konkurrencemæssige devalueringsstrategier, som sammen med de øgede spekulative transaktioner, der blev foretaget af kapitalstærke markedsaktører på valutamarkederne, i betydelig grad har bidraget til uforholdsmæssig stor ustabilitet i valutakurserne og skabt betydelige risici for valutamarkederne såvel som for den internationale handel; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det nuværende internationale monetære system har gjort det muligt for adskillige lande at anvende konkurrencemæssige devalueringsstrategier, som sammen med de øgede spekulative transaktioner, der blev foretaget af kapitalstærke markedsaktører på valutamarkederne, i betydelig grad har bidraget til uforholdsmæssig stor ustabilitet i valutakurserne og skabt betydelige risici for valutamarkederne såvel som for den internationale handel;

| S. | der henviser til, at EU ikke betragtes som en stærk aktør i omstruktureringen af det internationale monetære og finansielle system, dels fordi Unionen ikke taler med én stemme og dels som følge af opsplitningen af dens eksterne repræsentation inden for internationale økonomiske spørgsmål; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU ikke betragtes som en stærk aktør i omstruktureringen af det internationale monetære og finansielle system, dels fordi Unionen ikke taler med én stemme og dels som følge af opsplitningen af dens eksterne repræsentation inden for internationale økonomiske spørgsmål;

| T. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at sikre, at de økonomiske og finansielle systemer ikke skader realøkonomien; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at sikre, at de økonomiske og finansielle systemer ikke skader realøkonomien;

| U. | der henviser til, at IMF i overensstemmelse med anbefalingerne fra G20 har fået tildelt øgede beføjelser til at føre tilsyn og overvåge det globale finansielle system, dens finansielle ressourcer er blevet forøget, og der er igangsat en gennemgribende reform af dens forvaltningsstruktur; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at IMF i overensstemmelse med anbefalingerne fra G20 har fået tildelt øgede beføjelser til at føre tilsyn og overvåge det globale finansielle system, dens finansielle ressourcer er blevet forøget, og der er igangsat en gennemgribende reform af dens forvaltningsstruktur;

| V. | der henviser til, at de finansielle markeder i løbet af de sidste årtier har udviklet sig til at fungere globalt via it-intensive processer og net, og at standardiseringen af data er haltet bagefter, hvilket har hindret dataindsamling, -analyse og -operationer på markedsplan - og ofte endda på firmaplan -, hvilket har indskrænket gennemsigtigheden af de finansielle transaktioner; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de finansielle markeder i løbet af de sidste årtier har udviklet sig til at fungere globalt via it-intensive processer og net, og at standardiseringen af data er haltet bagefter, hvilket har hindret dataindsamling, -analyse og -operationer på markedsplan - og ofte endda på firmaplan -, hvilket har indskrænket gennemsigtigheden af de finansielle transaktioner;

Politikanbefalinger til afhjælpning af den globale økonomiske styring

| 1. | fremhæver, at globale ubalancer udgør en mulig trussel mod den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, især voldsomme ubalancer, inden for de førende økonomier, og kan have følgevirkninger for andre økonomier; bemærker på denne baggrund, at ubalancer, som skyldes strukturelle, uoverensstemmende forhold og en mangel på konkurrencevene i den hjemlige økonomi, bør imødegås af både overskuds- og underskudslande, da disse ligeledes kan være kilde til grundlæggende problemer; |
| --- | --- |

1.

fremhæver, at globale ubalancer udgør en mulig trussel mod den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, især voldsomme ubalancer, inden for de førende økonomier, og kan have følgevirkninger for andre økonomier; bemærker på denne baggrund, at ubalancer, som skyldes strukturelle, uoverensstemmende forhold og en mangel på konkurrencevene i den hjemlige økonomi, bør imødegås af både overskuds- og underskudslande, da disse ligeledes kan være kilde til grundlæggende problemer;

| 2. | understreger, at den finansielle og økonomiske krise har vist, at tilstrømningen af kapital som følge af globale ubalancer bør ledsages en forsvarlig pengepolitik og en robust finansiel regulering og styring; |
| --- | --- |

2.

understreger, at den finansielle og økonomiske krise har vist, at tilstrømningen af kapital som følge af globale ubalancer bør ledsages en forsvarlig pengepolitik og en robust finansiel regulering og styring;

| 3. | erkender behovet for, at de politiske beslutningstagere over hele verden fortsat arbejder på løsninger til at reformere den globale økonomiske styring for at bidrage til at genoprette ligevægten i verdensøkonomien og undgå en ny lavkonjunktur; understreger, at reformen af den globale styring bør sikre, at markederne er forankret i en omfattende institutionel ramme, for at de kan fungere hensigtsmæssigt; finder endvidere, at en af de fremmeste mål for den globale økonomiske styring bør være skabelsen af et klima, der tilgodeser langsigtede investeringer; |
| --- | --- |

3.

erkender behovet for, at de politiske beslutningstagere over hele verden fortsat arbejder på løsninger til at reformere den globale økonomiske styring for at bidrage til at genoprette ligevægten i verdensøkonomien og undgå en ny lavkonjunktur; understreger, at reformen af den globale styring bør sikre, at markederne er forankret i en omfattende institutionel ramme, for at de kan fungere hensigtsmæssigt; finder endvidere, at en af de fremmeste mål for den globale økonomiske styring bør være skabelsen af et klima, der tilgodeser langsigtede investeringer;

| 4. | understreger vigtigheden af at føre en ansvarlig pengepolitik; opfordrer indtrængende centralbankerne i de større økonomier til at tage eventuelle negative eksterne virkninger som f.eks. aktivbobler, dynamikken ved carry-trade og finansiel destabilisering i andre lande i betragtning i forbindelse med gennemførelsen af konventionelle eller ikke-konventionelle foranstaltninger; |
| --- | --- |

4.

understreger vigtigheden af at føre en ansvarlig pengepolitik; opfordrer indtrængende centralbankerne i de større økonomier til at tage eventuelle negative eksterne virkninger som f.eks. aktivbobler, dynamikken ved carry-trade og finansiel destabilisering i andre lande i betragtning i forbindelse med gennemførelsen af konventionelle eller ikke-konventionelle foranstaltninger;

| 5. | er klar over, at tilliden til den underliggende økonomis styrke og dens finansielle markeders dybde, gennemsigtighed og grad af sofistikeret opbygning i sidste ende er de mest afgørende faktorer for, hvilke valutaer tredjelandes centralbanker bruger som reserver; understreger i denne forbindelse, at enhver valuta, der ønsker at blive en del af IMF’s valutakurv med særlige trækningsrettigheder skal være genstand for fuld konvertering, og erkender, at sammensætningen af IMF's nævnte valutakurv bør afspejle den relative betydning af de valutaer, der indgår i verdens handels- og finanssystemer; |
| --- | --- |

5.

er klar over, at tilliden til den underliggende økonomis styrke og dens finansielle markeders dybde, gennemsigtighed og grad af sofistikeret opbygning i sidste ende er de mest afgørende faktorer for, hvilke valutaer tredjelandes centralbanker bruger som reserver; understreger i denne forbindelse, at enhver valuta, der ønsker at blive en del af IMF’s valutakurv med særlige trækningsrettigheder skal være genstand for fuld konvertering, og erkender, at sammensætningen af IMF's nævnte valutakurv bør afspejle den relative betydning af de valutaer, der indgår i verdens handels- og finanssystemer;

| 6. | fastslår, at valutakurserne bør afspejle de underliggende grundlæggende markedsforhold med henblik på at øge åbenheden og fleksibiliteten og lette den økonomiske tilpasning og derfor ikke bør forvaltes eller manipuleres af nationale pengepolitiske myndigheder; |
| --- | --- |

6.

fastslår, at valutakurserne bør afspejle de underliggende grundlæggende markedsforhold med henblik på at øge åbenheden og fleksibiliteten og lette den økonomiske tilpasning og derfor ikke bør forvaltes eller manipuleres af nationale pengepolitiske myndigheder;

| 7. | opfordrer medlemmerne af IMF til at overholde både IMF’s vedtægter, navnlig forpligtelsen til ikke at manipulere med vekselkursen, og de relevante bestemmelser i GATT- og WTO-aftalerne; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemmerne af IMF til at overholde både IMF’s vedtægter, navnlig forpligtelsen til ikke at manipulere med vekselkursen, og de relevante bestemmelser i GATT- og WTO-aftalerne;

| 8. | opfordrer indtrængende til, at der atter gøres overvejelser om anvendelsen af særlige trækningsrettigheder (SDR) som en mulig erstatning for dollaren som verdens reservevaluta, hvilket vil kunne bidrage til at stabilisere det globale finansielle system; anmoder IMF om at undersøge mulighederne for yderligere tildeling såvel som en bredere anvendelse af SDR navnlig til udbygning af et nyt multilateralt valutakurssystem; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende til, at der atter gøres overvejelser om anvendelsen af særlige trækningsrettigheder (SDR) som en mulig erstatning for dollaren som verdens reservevaluta, hvilket vil kunne bidrage til at stabilisere det globale finansielle system; anmoder IMF om at undersøge mulighederne for yderligere tildeling såvel som en bredere anvendelse af SDR navnlig til udbygning af et nyt multilateralt valutakurssystem;

| 9. | støtter G20-staternes indsats for og løfte om at gennemføre passende vækstorienterede planer for konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og samtidig støtte den indenlandske efterspørgsel på et niveau, som fastsættes ud fra hvert lands forhold, føre en hensigtsmæssig pengepolitik, øge valutakursernes fleksibilitet, således at de afspejler de underliggende grundlæggende økonomiske forhold bedre, og gennemføre strukturreformer med sigte på at fremme jobskabelse og bidrage til at genskabe en global balance; |
| --- | --- |

9.

støtter G20-staternes indsats for og løfte om at gennemføre passende vækstorienterede planer for konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt og samtidig støtte den indenlandske efterspørgsel på et niveau, som fastsættes ud fra hvert lands forhold, føre en hensigtsmæssig pengepolitik, øge valutakursernes fleksibilitet, således at de afspejler de underliggende grundlæggende økonomiske forhold bedre, og gennemføre strukturreformer med sigte på at fremme jobskabelse og bidrage til at genskabe en global balance;

| 10. | bemærker dog herudover, at udsigterne til, at der i G20-regi rettes op på de globale ubalancer, foreløbig forekommer begrænsede; |
| --- | --- |

10.

bemærker dog herudover, at udsigterne til, at der i G20-regi rettes op på de globale ubalancer, foreløbig forekommer begrænsede;

| 11. | opfordrer indtrængende Verdenshandelsorganisationen (WTO) til at spille en aktiv rolle i indkredsningen og håndteringen af mulige handelsforvridninger inden for finansielle tjenesteydelser, som skyldes uensartede reguleringsordninger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Verdenshandelsorganisationen (WTO) til at spille en aktiv rolle i indkredsningen og håndteringen af mulige handelsforvridninger inden for finansielle tjenesteydelser, som skyldes uensartede reguleringsordninger;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende mekanisme baseret på og tæt forbundet med WTO's regler, der kan forhindre brugen af handel som et udenrigspolitisk redskab på en måde, som er i modstrid med de internationalt anerkendte demokratiske værdier, som de afspejles i FN-pagten; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende mekanisme baseret på og tæt forbundet med WTO's regler, der kan forhindre brugen af handel som et udenrigspolitisk redskab på en måde, som er i modstrid med de internationalt anerkendte demokratiske værdier, som de afspejles i FN-pagten;

| 13. | opfordrer Kommissionen til på det næste møde mellem EU og USA i Det Transatlantiske Økonomiske Råd at rejse spørgsmålet om gensidigt samarbejde om overvågning af råvarederivater i overensstemmelse med den eksisterende regulering af gennemsigtighed og markedsmisbrug; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til på det næste møde mellem EU og USA i Det Transatlantiske Økonomiske Råd at rejse spørgsmålet om gensidigt samarbejde om overvågning af råvarederivater i overensstemmelse med den eksisterende regulering af gennemsigtighed og markedsmisbrug;

| 14. | opfordrer EU til at gennemføre erklæringerne fra G8-/G20-topmøderne, navnlig med henblik på tilskuddene til fossile brændstoffer og landbrug, samt tage hensyn til OECD's retningslinjer på dette område og prisustabiliteten på fødevare- og råvaremarkederne; |
| --- | --- |

14.

opfordrer EU til at gennemføre erklæringerne fra G8-/G20-topmøderne, navnlig med henblik på tilskuddene til fossile brændstoffer og landbrug, samt tage hensyn til OECD's retningslinjer på dette område og prisustabiliteten på fødevare- og råvaremarkederne;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at tage sin handelsstrategi op til overvejelse vedrørende en styrkelse af syd-syd-handelen og den intraregionale handel i andre dele af verden med henblik på at formindske mange små økonomiers sårbarhed og bidrage til udviklingen af styrkede økonomiske partnere i fremtiden; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at tage sin handelsstrategi op til overvejelse vedrørende en styrkelse af syd-syd-handelen og den intraregionale handel i andre dele af verden med henblik på at formindske mange små økonomiers sårbarhed og bidrage til udviklingen af styrkede økonomiske partnere i fremtiden;

| 16. | støtter udarbejdelse af en tidsplan for en handlingsplan til gennemførelse af G20’s rammer for en kraftig, bæredygtig og afbalanceret vækst; |
| --- | --- |

16.

støtter udarbejdelse af en tidsplan for en handlingsplan til gennemførelse af G20’s rammer for en kraftig, bæredygtig og afbalanceret vækst;

| 17. | glæder sig over alle initiativer til yderligere diskussion og samarbejde om fælles, globale udfordringer, men bemærker, at mange af de eksisterende fora, såsom G20, kun er til uformelle drøftelser, ikke har et retligt grundlag eller en international organisations sædvanlige elementer, hverken i deres beslutningsprocedurer eller i gennemførelsen og tilsynet med deres beslutninger, og de derfor vil forblive svage som styrende institutioner; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over alle initiativer til yderligere diskussion og samarbejde om fælles, globale udfordringer, men bemærker, at mange af de eksisterende fora, såsom G20, kun er til uformelle drøftelser, ikke har et retligt grundlag eller en international organisations sædvanlige elementer, hverken i deres beslutningsprocedurer eller i gennemførelsen og tilsynet med deres beslutninger, og de derfor vil forblive svage som styrende institutioner;

| 18. | bemærker, at den konsensusmetode til beslutningstagning, som kendetegner mange af de globale samarbejdsorganer, ikke er fremmende for de modige beslutninger, der skal træffes, men ofte fører til vage, ikke-bindende aftaler; opfordrer indtrængende det globale forum til at efterligne EU's skridt væk fra beslutningstagning udelukkende baseret på enstemmighed; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at den konsensusmetode til beslutningstagning, som kendetegner mange af de globale samarbejdsorganer, ikke er fremmende for de modige beslutninger, der skal træffes, men ofte fører til vage, ikke-bindende aftaler; opfordrer indtrængende det globale forum til at efterligne EU's skridt væk fra beslutningstagning udelukkende baseret på enstemmighed;

| 19. | er af den opfattelse, at tilsagn afgivet af G20-landene skal være mere konkrete, og at fremskridtene skal overvåges af et uafhængigt, mere formelt og bredere organ med vedtægter og et sekretariat, f.eks. IMF; |
| --- | --- |

19.

er af den opfattelse, at tilsagn afgivet af G20-landene skal være mere konkrete, og at fremskridtene skal overvåges af et uafhængigt, mere formelt og bredere organ med vedtægter og et sekretariat, f.eks. IMF;

| 20. | glæder sig over de skridt, som blev vedtaget på topmødet af G20-finansministrene i Paris den 19. februar 2011, om at måle de eksisterende ubalancer ved hjælp af et sæt indikatorer; understreger, at disse indikatorer bør dække såvel interne ubalancer, f.eks. offentlig gæld, offentlige underskud, privat opsparing og privat gæld, som eksterne ubalancer opstået som følge af handels- og investeringsmæssige strømme og overførsler; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over de skridt, som blev vedtaget på topmødet af G20-finansministrene i Paris den 19. februar 2011, om at måle de eksisterende ubalancer ved hjælp af et sæt indikatorer; understreger, at disse indikatorer bør dække såvel interne ubalancer, f.eks. offentlig gæld, offentlige underskud, privat opsparing og privat gæld, som eksterne ubalancer opstået som følge af handels- og investeringsmæssige strømme og overførsler;

| 21. | opfordrer G20 til regelmæssigt at underkaste sig en gensidig evalueringsproces, der bygger på G20-rammer og de ovennævnte indikatorer med henblik på at fremlægge valgmuligheder for politiske strategier til opnåelse af solid, bæredygtig og afbalanceret vækst; |
| --- | --- |

21.

opfordrer G20 til regelmæssigt at underkaste sig en gensidig evalueringsproces, der bygger på G20-rammer og de ovennævnte indikatorer med henblik på at fremlægge valgmuligheder for politiske strategier til opnåelse af solid, bæredygtig og afbalanceret vækst;

| 22. | understreger, at de finansielle aktører er aktive på globalt plan, og mener fra nu af, at koordinationsmanglerne i den finansielle regulering skal udbedres for at undgå, at de bliver muligt for visse finansielle aktører at drage fordel af tilsynsarbitrage; |
| --- | --- |

22.

understreger, at de finansielle aktører er aktive på globalt plan, og mener fra nu af, at koordinationsmanglerne i den finansielle regulering skal udbedres for at undgå, at de bliver muligt for visse finansielle aktører at drage fordel af tilsynsarbitrage;

Reform af det internationale monetære og finansielle system og dets institutioner

| 23. | betoner, at EU skal spille en førende rolle i den globale politiske reform for at gøre de internationale institutioner mere legitime, gennemsigtige og ansvarlige, og at Unionen i øget omfang skal fungere som partner i internationale økonomiske sammenhænge; |
| --- | --- |

23.

betoner, at EU skal spille en førende rolle i den globale politiske reform for at gøre de internationale institutioner mere legitime, gennemsigtige og ansvarlige, og at Unionen i øget omfang skal fungere som partner i internationale økonomiske sammenhænge;

| 24. | opfordrer til, at Unionen får plads i IMF og Verdensbanken; opfordrer til et mere demokratisk IMF, herunder med et åbent og meritbaseret valg af administrerende direktør, og en betydelig forøgelse af stemmerettighederne til udviklings- og overgangslande; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at Unionen får plads i IMF og Verdensbanken; opfordrer til et mere demokratisk IMF, herunder med et åbent og meritbaseret valg af administrerende direktør, og en betydelig forøgelse af stemmerettighederne til udviklings- og overgangslande;

| 25. | fastholder, at den globale økonomiske styring skal være tilstrækkelig reaktionsdygtig, fleksibel og pragmatisk til at gøre det muligt at fastslå, hvilke ordninger er de mest hensigtsmæssige afhængig af forholdene og i overensstemmelse med nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

25.

fastholder, at den globale økonomiske styring skal være tilstrækkelig reaktionsdygtig, fleksibel og pragmatisk til at gøre det muligt at fastslå, hvilke ordninger er de mest hensigtsmæssige afhængig af forholdene og i overensstemmelse med nærhedsprincippet;

| 26. | understreger, at EU skal spille en førende rolle i den globale økonomiske reform for at gøre de internationale institutioner og uformelle fora mere legitime, gennemsigtige og ansvarlige; |
| --- | --- |

26.

understreger, at EU skal spille en førende rolle i den globale økonomiske reform for at gøre de internationale institutioner og uformelle fora mere legitime, gennemsigtige og ansvarlige;

| 27. | bemærker, at disse institutioner og fora, navnlig G20, mangler en vis parlamentarisk legitimitet på verdensplan og opfordrer dem derfor til at inddrage parlamenterne i deres beslutningstagning; beklager de demokratiske mangler hos visse partnere; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at disse institutioner og fora, navnlig G20, mangler en vis parlamentarisk legitimitet på verdensplan og opfordrer dem derfor til at inddrage parlamenterne i deres beslutningstagning; beklager de demokratiske mangler hos visse partnere;

| 28. | noterer sig de problemer, som kan opstå, hvis de politikker, som føres af forskellige uformelle fora og internationale økonomiske og finansielle institutioner, ikke er sammenhængende; fastholder, at foranstaltninger til at fremme institutionel koordinering på verdensplan bør vedtages via IMF; |
| --- | --- |

28.

noterer sig de problemer, som kan opstå, hvis de politikker, som føres af forskellige uformelle fora og internationale økonomiske og finansielle institutioner, ikke er sammenhængende; fastholder, at foranstaltninger til at fremme institutionel koordinering på verdensplan bør vedtages via IMF;

| 29. | fremhæver behovet for en global forståelse for en fælles tilgang til pengepolitik, international handel, bæredygtige offentlige finanser og fleksible valutaer baseret på grundlæggende økonomiske forhold; mener, at den globale økonomi bør være karakteriseret ved åbne markeder til gensidig fordel for alle markedsdeltagere; understreger, at høje sociale og miljømæssige standarder er af afgørende betydning og skal udvikles i enhver henseende; understreger, at IMF og WTO bør udgøre kernen i en sådan proces; |
| --- | --- |

29.

fremhæver behovet for en global forståelse for en fælles tilgang til pengepolitik, international handel, bæredygtige offentlige finanser og fleksible valutaer baseret på grundlæggende økonomiske forhold; mener, at den globale økonomi bør være karakteriseret ved åbne markeder til gensidig fordel for alle markedsdeltagere; understreger, at høje sociale og miljømæssige standarder er af afgørende betydning og skal udvikles i enhver henseende; understreger, at IMF og WTO bør udgøre kernen i en sådan proces;

| 30. | opfordrer indtrængende medlemmerne af WTO til at tiltræde multilaterale handelsaftaler og indlede forhandlinger om yderligere internationale handelsrunder med henblik på at opnå en betydelig reduktion af hindringerne for international handel, samtidig med at der sikres lige vilkår i alle sektorer og dermed bidrages til økonomisk vækst og udvikling; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende medlemmerne af WTO til at tiltræde multilaterale handelsaftaler og indlede forhandlinger om yderligere internationale handelsrunder med henblik på at opnå en betydelig reduktion af hindringerne for international handel, samtidig med at der sikres lige vilkår i alle sektorer og dermed bidrages til økonomisk vækst og udvikling;

| 31. | mener, at EU, for at gøre det muligt for udviklingslandene at opnå flere handelsfordele og sikre anstændige arbejdsvilkår og lønninger for alle arbejdstagere, har stor interesse i at styrke ILO og fremme deltagelsen i WTO's arbejde samt overvågningen af bæredygtighedskapitler, der er forbundet med den generelle toldpræferenceordning; |
| --- | --- |

31.

mener, at EU, for at gøre det muligt for udviklingslandene at opnå flere handelsfordele og sikre anstændige arbejdsvilkår og lønninger for alle arbejdstagere, har stor interesse i at styrke ILO og fremme deltagelsen i WTO's arbejde samt overvågningen af bæredygtighedskapitler, der er forbundet med den generelle toldpræferenceordning;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at omlægge EU's handels- og investeringsstrategi, så den indbefatter BRIK-landene (Brasilien, Rusland, Indien og Kina) som fremtidige større handelspartnere med egne interesser i et fælles globalt netværk af indbyrdes sammenvævede interesser, hvad angår en social og miljømæssigt bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at omlægge EU's handels- og investeringsstrategi, så den indbefatter BRIK-landene (Brasilien, Rusland, Indien og Kina) som fremtidige større handelspartnere med egne interesser i et fælles globalt netværk af indbyrdes sammenvævede interesser, hvad angår en social og miljømæssigt bæredygtig udvikling;

| 33. | er af den opfattelse, at multilaterale udviklingsbanker skal være mere effektive i deres tildeling af supplerende ressourcer til imødekommelse af specifikke lokale behov, skal understøtte langsigtede investeringer og konsolidere lokale økonomier; |
| --- | --- |

33.

er af den opfattelse, at multilaterale udviklingsbanker skal være mere effektive i deres tildeling af supplerende ressourcer til imødekommelse af specifikke lokale behov, skal understøtte langsigtede investeringer og konsolidere lokale økonomier;

| 34. | anbefaler et stærkt og uafhængigt IMF med tilstrækkelige redskaber og ressourcer, der sætter fonden i stand til at sætte øget fokus på grænseoverskridende markedssammenfletning, både ved at styrke det multilaterale tilsyn og ved at koncentrere sig om økonomier af systemisk betydning samt udvikle indikatorer til evaluering af varige, store ubalancer; opfordrer til, at IMF's interventionsmandat udvides til også at omfatte risici, der stammer fra kapitalposterne; |
| --- | --- |

34.

anbefaler et stærkt og uafhængigt IMF med tilstrækkelige redskaber og ressourcer, der sætter fonden i stand til at sætte øget fokus på grænseoverskridende markedssammenfletning, både ved at styrke det multilaterale tilsyn og ved at koncentrere sig om økonomier af systemisk betydning samt udvikle indikatorer til evaluering af varige, store ubalancer; opfordrer til, at IMF's interventionsmandat udvides til også at omfatte risici, der stammer fra kapitalposterne;

| 35. | betoner nødvendigheden af at sikre, at multilaterale aftaler om udveksling af skatteoplysninger automatisk omfatter informationsudvekslingsbestemmelser og opfordrer til en styrkelse af retsgrundlaget for OECD's sortlistning af ikke-samarbejdsvillige jurisdiktioner med henblik på at styrke gennemsigtigheden på beskatningsområdet og bekæmpe svig og skatteunddragelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til senest ved udgangen af 2011 at foreslå en solid standard for landeopdelt indrapportering for multinationale selskaber med det formål at styrke gennemsigtigheden og skattemyndighedernes adgang til relevante data; |
| --- | --- |

35.

betoner nødvendigheden af at sikre, at multilaterale aftaler om udveksling af skatteoplysninger automatisk omfatter informationsudvekslingsbestemmelser og opfordrer til en styrkelse af retsgrundlaget for OECD's sortlistning af ikke-samarbejdsvillige jurisdiktioner med henblik på at styrke gennemsigtigheden på beskatningsområdet og bekæmpe svig og skatteunddragelse; opfordrer indtrængende Kommissionen til senest ved udgangen af 2011 at foreslå en solid standard for landeopdelt indrapportering for multinationale selskaber med det formål at styrke gennemsigtigheden og skattemyndighedernes adgang til relevante data;

| 36. | fremhæver betydningen af de internationale initiativer, der tages inden for regnskabs- og revisionsstandarder; |
| --- | --- |

36.

fremhæver betydningen af de internationale initiativer, der tages inden for regnskabs- og revisionsstandarder;

| 37. | opfordrer G20-lederne til uden yderligere venten at færdiggøre drøftelserne om det minimum af fælles elementer, der skal gælde for en global afgift på finansielle transaktioner; |
| --- | --- |

37.

opfordrer G20-lederne til uden yderligere venten at færdiggøre drøftelserne om det minimum af fælles elementer, der skal gælde for en global afgift på finansielle transaktioner;

| 38. | anser G20 for at være et centralt forum for globalt samråd, andre organers betydning ikke at forglemme, men bemærker, at G20 har nogle mangler som en global institution, herunder manglende repræsentation af små lande, manglende gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed såvel som fraværet af et retsgrundlag med henblik på at gøre dets afgørelser bindende; |
| --- | --- |

38.

anser G20 for at være et centralt forum for globalt samråd, andre organers betydning ikke at forglemme, men bemærker, at G20 har nogle mangler som en global institution, herunder manglende repræsentation af små lande, manglende gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed såvel som fraværet af et retsgrundlag med henblik på at gøre dets afgørelser bindende;

| 39. | opfordrer IMF og G20 til at stræbe efter og handle på grundlag af tilkendegivelser og rådgivning fra globale økonomier med lave budgetunderskud og disciplinerede offentlige udgifter; |
| --- | --- |

39.

opfordrer IMF og G20 til at stræbe efter og handle på grundlag af tilkendegivelser og rådgivning fra globale økonomier med lave budgetunderskud og disciplinerede offentlige udgifter;

| 40. | understreger, at euroområdet i forbindelse med drøftelser om globale pengepolitiske ordninger bør betragtes som én enhed som følge af dets fælles valuta og fælles valutakurspolitik; |
| --- | --- |

40.

understreger, at euroområdet i forbindelse med drøftelser om globale pengepolitiske ordninger bør betragtes som én enhed som følge af dets fælles valuta og fælles valutakurspolitik;

| 41. | opfordrer indtrængende EU og dens medlemsstater til at finde løsninger med henblik på yderligere at forbedre samordningen mellem G-grupperingerne og FN-systemet; |
| --- | --- |

41.

opfordrer indtrængende EU og dens medlemsstater til at finde løsninger med henblik på yderligere at forbedre samordningen mellem G-grupperingerne og FN-systemet;

| 42. | opfordrer til, at der oprettes et internationalt råd af centralbanker - der i første omgang består af EU's, Japans og Det Forenede Kongeriges og USA's centralbanker - med et mandat til at koordinere pengepolitikken, at forestå det finansielle tilsyn og udvide og fremme SDR'er som en global reservevaluta; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at der oprettes et internationalt råd af centralbanker - der i første omgang består af EU's, Japans og Det Forenede Kongeriges og USA's centralbanker - med et mandat til at koordinere pengepolitikken, at forestå det finansielle tilsyn og udvide og fremme SDR'er som en global reservevaluta;

| 43. | anbefaler, at IMF styrkes politisk med årlige topmøder med lederne fra de lande, der er repræsenteret i IMF's bestyrelse; tilskynder på denne baggrund endvidere IMF-medlemsstaterne til at udnævne personer fra de øverste regeringskredse til poster i bestyrelsen, således at den kan føre an som et forum for diskussioner og beslutninger vedrørende den globale økonomiske styring; |
| --- | --- |

43.

anbefaler, at IMF styrkes politisk med årlige topmøder med lederne fra de lande, der er repræsenteret i IMF's bestyrelse; tilskynder på denne baggrund endvidere IMF-medlemsstaterne til at udnævne personer fra de øverste regeringskredse til poster i bestyrelsen, således at den kan føre an som et forum for diskussioner og beslutninger vedrørende den globale økonomiske styring;

| 44. | mener, at det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden i internationale kapitalstrømme, navnlig ved at søge at bringe bankhemmeligheden til ophør; |
| --- | --- |

44.

mener, at det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden i internationale kapitalstrømme, navnlig ved at søge at bringe bankhemmeligheden til ophør;

Global styring af den finansielle sektor

| 45. | understreger, at manglen på samarbejde mellem finansielle tilsynsorganer har gjort det nemt for den finansielle krise at brede sig og har forværret følgerne af den; opfordrer i denne forbindelse EU's tilsynsmyndigheder til at indtage en førerposition i etableringen af internationalt samarbejde og indføre bedste praksis inden for finansiel regulering; understreger ligeledes, at konvergens i retning af fælles finansielle lovgivningsrammer mellem USA og EU vil være gavnligt; |
| --- | --- |

45.

understreger, at manglen på samarbejde mellem finansielle tilsynsorganer har gjort det nemt for den finansielle krise at brede sig og har forværret følgerne af den; opfordrer i denne forbindelse EU's tilsynsmyndigheder til at indtage en førerposition i etableringen af internationalt samarbejde og indføre bedste praksis inden for finansiel regulering; understreger ligeledes, at konvergens i retning af fælles finansielle lovgivningsrammer mellem USA og EU vil være gavnligt;

| 46. | bemærker, at der er et behov for en global gennemførelse af reformerne til forbedring af gennemsigtigheden og ansvarligheden i de finansielle institutioner; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at der er et behov for en global gennemførelse af reformerne til forbedring af gennemsigtigheden og ansvarligheden i de finansielle institutioner;

| 47. | indskærper, at selv om der i verdens finanscentre er blevet vedtaget lovgivning udformet til at forbedre reguleringen af visse områder af den finansielle sektor, er yderligere reformer af regler og praksis inden for bank- og skyggebanksystemet fortsat påkrævede; |
| --- | --- |

47.

indskærper, at selv om der i verdens finanscentre er blevet vedtaget lovgivning udformet til at forbedre reguleringen af visse områder af den finansielle sektor, er yderligere reformer af regler og praksis inden for bank- og skyggebanksystemet fortsat påkrævede;

| 48. | understreger behovet for at give EU’s finansielle tilsynsmyndigheder et klart mandat til at arbejde tæt sammen med deres modparter i tredjelande og på internationalt plan, som ESRB gør det med Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB); |
| --- | --- |

48.

understreger behovet for at give EU’s finansielle tilsynsmyndigheder et klart mandat til at arbejde tæt sammen med deres modparter i tredjelande og på internationalt plan, som ESRB gør det med Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB);

| 49. | understreger behovet for at kombinere mikro- og makrotilsyn som led i en sammenhængende, ensartet tilgang; |
| --- | --- |

49.

understreger behovet for at kombinere mikro- og makrotilsyn som led i en sammenhængende, ensartet tilgang;

| 50. | bemærker, at USA og EU tilsammen står for næsten 40 % af verdenshandelen og næsten 50 % af verdens GNP, og anbefaler øget dialog om makrotilsyn med fokus på den transatlantiske dialog, på grundig og ligelig gennemførelse af Basel III-pakke og på yderligere drøftelser om en eventuel udvidelse af tilsynets anvendelsesområde til også at omfatte andre finansielle institutioner end banker; kræver, at der fortsat er fremdrift bag reformen af den finansielle sektors regulering for at sikre, at den finansielle sektor effektivt fremmer stabilitet og vækst i den reale verdensøkonomi; |
| --- | --- |

50.

bemærker, at USA og EU tilsammen står for næsten 40 % af verdenshandelen og næsten 50 % af verdens GNP, og anbefaler øget dialog om makrotilsyn med fokus på den transatlantiske dialog, på grundig og ligelig gennemførelse af Basel III-pakke og på yderligere drøftelser om en eventuel udvidelse af tilsynets anvendelsesområde til også at omfatte andre finansielle institutioner end banker; kræver, at der fortsat er fremdrift bag reformen af den finansielle sektors regulering for at sikre, at den finansielle sektor effektivt fremmer stabilitet og vækst i den reale verdensøkonomi;

| 51. | respekterer den tilgang, som G20, WTO, Basel III og andre multinationale organer har anlagt, samtidig med at det erkender de mulige farer ved overregulering og reguleringsmæssig konkurrence; |
| --- | --- |

51.

respekterer den tilgang, som G20, WTO, Basel III og andre multinationale organer har anlagt, samtidig med at det erkender de mulige farer ved overregulering og reguleringsmæssig konkurrence;

| 52. | glæder sig over oprettelsen af Global Economy Meeting med centralbankcheferne under Den Internationale Betalingsbank (BIS) som en referencegruppe for tilrettelæggelsen af samarbejdet mellem centralbanker; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over oprettelsen af Global Economy Meeting med centralbankcheferne under Den Internationale Betalingsbank (BIS) som en referencegruppe for tilrettelæggelsen af samarbejdet mellem centralbanker;

| 53. | er bekymret over risikoen for opsplitning som følge af mangfoldigheden af bestemmelser, som indvirker på globale finansielle aktørers aktiviteter; kræver derfor en større grad af integration mellem de mekanismer, der er indført i de forskellige sektorer; |
| --- | --- |

53.

er bekymret over risikoen for opsplitning som følge af mangfoldigheden af bestemmelser, som indvirker på globale finansielle aktørers aktiviteter; kræver derfor en større grad af integration mellem de mekanismer, der er indført i de forskellige sektorer;

| 54. | anerkender, at EIB indtager en vigtig rolle i indsatsen for at fremme vækst via langsigtede investeringer; |
| --- | --- |

54.

anerkender, at EIB indtager en vigtig rolle i indsatsen for at fremme vækst via langsigtede investeringer;

| 55. | understreger behovet for at udvikle passende kriterier til identifikation af systemisk vigtige finansielle institutioner med henblik på at undgå institutioner, der er "for store eller for indbyrdes forbudne til at mislykkes" og dermed for at mindske den systemiske risiko gennem anvendelse af yderligere reserve- og kapitalkrav såvel som kartellovgivning; |
| --- | --- |

55.

understreger behovet for at udvikle passende kriterier til identifikation af systemisk vigtige finansielle institutioner med henblik på at undgå institutioner, der er "for store eller for indbyrdes forbudne til at mislykkes" og dermed for at mindske den systemiske risiko gennem anvendelse af yderligere reserve- og kapitalkrav såvel som kartellovgivning;

| 56. | opfordrer Basel-komiteen for Banktilsyn til at foreslå foranstaltninger til at begrænse systemisk vigtige institutioners bankaktiviteter i detailleddet og kræve, at de kapitaliseres i adskilt form; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Basel-komiteen for Banktilsyn til at foreslå foranstaltninger til at begrænse systemisk vigtige institutioners bankaktiviteter i detailleddet og kræve, at de kapitaliseres i adskilt form;

| 57. | opfordrer indtrængende Basel-komiteen for Banktilsyn til at udarbejde en tilgang med en standardmodel for beregning af risikovægtede aktiver for præcist at vurdere og sammenligne bankers eksponering over for kredit- og markedsrisici; |
| --- | --- |

57.

opfordrer indtrængende Basel-komiteen for Banktilsyn til at udarbejde en tilgang med en standardmodel for beregning af risikovægtede aktiver for præcist at vurdere og sammenligne bankers eksponering over for kredit- og markedsrisici;

| 58. | anbefaler, at der udarbejdes en passende international infrastruktur under IMF's auspicier som en enestående kilde for både myndigheder og sektoren til standardiserede basale finansielle data, der gør det teknisk muligt at udføre tilsynsopgaver på internationalt plan og opnå mere sikre og mere effektive processer i sektoren; |
| --- | --- |

58.

anbefaler, at der udarbejdes en passende international infrastruktur under IMF's auspicier som en enestående kilde for både myndigheder og sektoren til standardiserede basale finansielle data, der gør det teknisk muligt at udføre tilsynsopgaver på internationalt plan og opnå mere sikre og mere effektive processer i sektoren;

Omstrukturering af det internationale monetære system

EU’s rolle og udfordringer

| 59. | fremhæver de positive følger, som en stærkere ramme for økonomisk styring i EU og euroområdet vil have for det globale samarbejde og den globale samordning; |
| --- | --- |

59.

fremhæver de positive følger, som en stærkere ramme for økonomisk styring i EU og euroområdet vil have for det globale samarbejde og den globale samordning;

| 60. | bemærker, at det er vigtigt at styrke og uddybe EU's indre marked, ikke kun som et internt mål, men som et eksempel til efterfølgelse for andre handelsblokke i verden; |
| --- | --- |

60.

bemærker, at det er vigtigt at styrke og uddybe EU's indre marked, ikke kun som et internt mål, men som et eksempel til efterfølgelse for andre handelsblokke i verden;

| 61. | understreger behovet for, at EU's politikker både på landbrugsområdet og det finansielle område bidrager til at undgå globale slag mod fødevareforsyningen og -priserne; |
| --- | --- |

61.

understreger behovet for, at EU's politikker både på landbrugsområdet og det finansielle område bidrager til at undgå globale slag mod fødevareforsyningen og -priserne;

| 62. | gør opmærksom på de positive følger af en stærkere ramme for økonomisk styring, der styrker stabilitets- og vækstpagten i EU og euroområdet med henblik på samarbejde og koordinering på verdensplan; |
| --- | --- |

62.

gør opmærksom på de positive følger af en stærkere ramme for økonomisk styring, der styrker stabilitets- og vækstpagten i EU og euroområdet med henblik på samarbejde og koordinering på verdensplan;

| 63. | mener, at EU bør spille en aktiv rolle i omstruktureringen af det internationale monetære og finansielle system ved hjælp af en mere handlekraftig ekstern repræsentation baseret på en mere effektiv og gennemsigtig intern beslutningsproces i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

63.

mener, at EU bør spille en aktiv rolle i omstruktureringen af det internationale monetære og finansielle system ved hjælp af en mere handlekraftig ekstern repræsentation baseret på en mere effektiv og gennemsigtig intern beslutningsproces i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Lissabontraktaten;

| 64. | glæder sig over oprettelsen af de fire nye europæiske finansielle tilsynsmyndigheder, nemlig Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger, Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, og håber, at de vil blive stærke og effektive; |
| --- | --- |

64.

glæder sig over oprettelsen af de fire nye europæiske finansielle tilsynsmyndigheder, nemlig Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger, Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed og Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, og håber, at de vil blive stærke og effektive;

| 65. | mener, at behovet for at fremme internationalt lige vilkår ikke bør forhindre EU eller andre regionale blokke og lande i at styrke regionale ordninger med henblik på fuldt ud at anvende den fleksibilitet, som WTO og andre internationale normer giver, for at genskabe balancen i de makroøkonomiske forhold og øge velstanden; |
| --- | --- |

65.

mener, at behovet for at fremme internationalt lige vilkår ikke bør forhindre EU eller andre regionale blokke og lande i at styrke regionale ordninger med henblik på fuldt ud at anvende den fleksibilitet, som WTO og andre internationale normer giver, for at genskabe balancen i de makroøkonomiske forhold og øge velstanden;

| 66. | opfordrer EU til at fokusere på at nedbringe sin energiafhængighed for at begrænse den importerede inflation og genskabe den handelsmæssige ligevægt i forhold til de olieproducerende lande; |
| --- | --- |

66.

opfordrer EU til at fokusere på at nedbringe sin energiafhængighed for at begrænse den importerede inflation og genskabe den handelsmæssige ligevægt i forhold til de olieproducerende lande;

| 67. | understreger, at frembringelsen af globale offentlige goder, såsom klimabeskyttelse og opfyldelse af 2015-målene kunne blive begunstiget af en EU-rammeordning om markedsadgang; |
| --- | --- |

67.

understreger, at frembringelsen af globale offentlige goder, såsom klimabeskyttelse og opfyldelse af 2015-målene kunne blive begunstiget af en EU-rammeordning om markedsadgang;

| 68. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til, hvordan der kan foretages en forbedring af EU's interne beslutningsprocedure for at forbedre sammenhængen i dens repræsentation udadtil på området økonomiske og finansielle anliggender, således at det kan sikres, at EU's repræsentation både er demokratisk og ansvarlig i forhold til Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

68.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til, hvordan der kan foretages en forbedring af EU's interne beslutningsprocedure for at forbedre sammenhængen i dens repræsentation udadtil på området økonomiske og finansielle anliggender, således at det kan sikres, at EU's repræsentation både er demokratisk og ansvarlig i forhold til Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og de nationale parlamenter;

| 69. | opfordrer indtrængende G20 og WTO til at afsøge mulighederne for en global aftale om en CO2-afgift på importerede varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

69.

opfordrer indtrængende G20 og WTO til at afsøge mulighederne for en global aftale om en CO2-afgift på importerede varer og tjenesteydelser;

| 70. | minder om, at euroområdet i henhold til artikel 138 i Lissabontraktaten skal etablere en samlet ekstern repræsentation; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge et forslag til retsakt desangående; |
| --- | --- |

70.

minder om, at euroområdet i henhold til artikel 138 i Lissabontraktaten skal etablere en samlet ekstern repræsentation; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge et forslag til retsakt desangående;

| 71. | understreger, at fuld deltagelse i verdensøkonomien er af afgørende betydning for, at EU kan udnytte alle sine muligheder og er den bedste mulighed for at gøre dette som en samlet enhed; |
| --- | --- |

71.

understreger, at fuld deltagelse i verdensøkonomien er af afgørende betydning for, at EU kan udnytte alle sine muligheder og er den bedste mulighed for at gøre dette som en samlet enhed;

| 72. | opfordrer EU til altid at fremme fair handel, demokrati, menneskerettigheder, anstændige arbejdsbetingelser og bæredygtig udvikling i sin handelspolitik i overensstemmelse med Lissabontraktaten, sin interne dagsorden og 2015-målene; |
| --- | --- |

72.

opfordrer EU til altid at fremme fair handel, demokrati, menneskerettigheder, anstændige arbejdsbetingelser og bæredygtig udvikling i sin handelspolitik i overensstemmelse med Lissabontraktaten, sin interne dagsorden og 2015-målene;

*

* *

| 73. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

73.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0377.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0229.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/60

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Enlige mødres situation

P7_TA(2011)0458

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om enlige mødres situation (2011/2049(INI))

2013/C 131 E/07

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 14, stk. 3, artikel 23, 24 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 14, stk. 3, artikel 23, 24 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til artikel 5 i FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5 i FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til artikel 7, 8, 16, 17, 27 og 30 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7, 8, 16, 17, 27 og 30 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008"Bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv: større støtte med henblik på at forene arbejds-, privat- og familieliv" (KOM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008"Bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv: større støtte med henblik på at forene arbejds-, privat- og familieliv" (KOM(2008)0635),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010"Strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015" (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010"Strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015" (KOM(2010)0491),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 3. oktober 2008 om gennemførelse af Barcelona-målene om pasningsmuligheder for børn i førskolealderen (KOM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 3. oktober 2008 om gennemførelse af Barcelona-målene om pasningsmuligheder for børn i førskolealderen (KOM(2008)0638),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 18. december 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd – 2010 (KOM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 18. december 2008 om ligestilling mellem kvinder og mænd – 2010 (KOM(2009)0694),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2008/867/EF af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2008/867/EF af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet,

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt (2011-2020),

| — | der henviser til EU-platformen mod social udstødelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-platformen mod social udstødelse,

| — | der henviser til Eurofounds rapport af 24. marts 2010 om anden europæiske livskvalitetsundersøgelse: Familieliv og arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport af 24. marts 2010 om anden europæiske livskvalitetsundersøgelse: Familieliv og arbejde,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om kvinder og fattigdom (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. oktober 2005 om kvinder og fattigdom (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2009 om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2009 om ikke-forskelsbehandling på grundlag af køn og solidaritet mellem generationerne (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om kønsaspekter ved den økonomiske nedgang og finanskrisen (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om vurdering af resultaterne af køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 og henstillinger for fremtiden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om vurdering af resultaterne af køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 og henstillinger for fremtiden (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2011 om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2011 om sikre, tilstrækkelige og bæredygtige pensionssystemer i Europa (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union - 2010 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union - 2010 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. marts 2011 om fattigdom blandt kvinder i Den Europæiske Union (7),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0317/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0317/2011),

Situationen generelt

| A. | der henviser til, at den traditionelle familiemodel med to forældre og begrebet moderskab alene inden for ægteskab er blevet undergravet som følge af sociokulturelle ændringer, der er blevet fulgt op af adgang til arbejdsmarkedet og større finansiel uafhængighed for kvinder, og at enlige mødre får stadig større betydning som gruppe betragtet i alle højtudviklede og industrialiserede lande; der henviser til, at et stigende antal kvinder frit vælger at blive mødre og leve alene; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den traditionelle familiemodel med to forældre og begrebet moderskab alene inden for ægteskab er blevet undergravet som følge af sociokulturelle ændringer, der er blevet fulgt op af adgang til arbejdsmarkedet og større finansiel uafhængighed for kvinder, og at enlige mødre får stadig større betydning som gruppe betragtet i alle højtudviklede og industrialiserede lande; der henviser til, at et stigende antal kvinder frit vælger at blive mødre og leve alene;

| B. | der henviser til, at der lægges uforholdsmæssig stor vægt på, at teenagere, der bliver forældre, baner vejen for et liv som eneforsørger, hvilket giver et unøjagtigt billede af hvem, der er eneforsørgere; der henviser til, at de skadelige og unøjagtige generaliseringer undergraver eneforsørgeres og også deres børns tillid og selvrespekt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der lægges uforholdsmæssig stor vægt på, at teenagere, der bliver forældre, baner vejen for et liv som eneforsørger, hvilket giver et unøjagtigt billede af hvem, der er eneforsørgere; der henviser til, at de skadelige og unøjagtige generaliseringer undergraver eneforsørgeres og også deres børns tillid og selvrespekt;

| C. | der henviser til, at familier med en eneforsørger ikke udgør en homogen gruppe men dækker en meget bred række familiære, finansielle og sociale situationer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at familier med en eneforsørger ikke udgør en homogen gruppe men dækker en meget bred række familiære, finansielle og sociale situationer,

| D. | der henviser til, at levevilkårene for visse kategorier af enlige mødre ikke desto mindre gør dem sårbare, hvilket kan få følger for deres børn, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at levevilkårene for visse kategorier af enlige mødre ikke desto mindre gør dem sårbare, hvilket kan få følger for deres børn,

| E. | der henviser til, at enlige mødre får stadig større betydning som gruppe betragtet i alle højtudviklede og industrialiserede lande, hvad enten det sker som følge af skilsmisse, separation eller, at forældrene aldrig har været gift, hvorfor det er nødvendigt at tilpasse politikkerne for at tage højde for denne nye virkelighed, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at enlige mødre får stadig større betydning som gruppe betragtet i alle højtudviklede og industrialiserede lande, hvad enten det sker som følge af skilsmisse, separation eller, at forældrene aldrig har været gift, hvorfor det er nødvendigt at tilpasse politikkerne for at tage højde for denne nye virkelighed,

| F. | der henviser til medlemsstaternes ansvar for at sikre enlige mødre og deres børn rimelige vilkår, |
| --- | --- |

F.

der henviser til medlemsstaternes ansvar for at sikre enlige mødre og deres børn rimelige vilkår,

| G. | der henviser til, at den offentlige politik i mange medlemsstater fortsat ikke er tilpasset de forskellige familiemodeller og -situationer, og at enlige forældre fortsat er ugunstigt stillet både socialt og økonomisk, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den offentlige politik i mange medlemsstater fortsat ikke er tilpasset de forskellige familiemodeller og -situationer, og at enlige forældre fortsat er ugunstigt stillet både socialt og økonomisk,

| H. | der henviser til, at valget som ugift mor i mange samfund ikke giver et dårligt omdømme eller bidrager til stigmatisering som i samfund, der af forskellige grunde er domineret af patriarkalske modeller, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at valget som ugift mor i mange samfund ikke giver et dårligt omdømme eller bidrager til stigmatisering som i samfund, der af forskellige grunde er domineret af patriarkalske modeller,

| I. | der henviser til, at langt størstedelen af de enlige forældre i Europa er kvinder; der henviser til, at gennemsnitlig 85 % af de enlige forældre i 2001 var mødre i alderen 25 til 64, hvilket betyder, at 5 % af den samlede kvindelige befolkning var enlige mødre, og at enlige mødre i visse medlemsstater udgjorde 6-7,5 % (Den Tjekkiske Republik, Polen, Ungarn og Slovenien) og i andre helt op til 9 % (Estland, Letland), |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at langt størstedelen af de enlige forældre i Europa er kvinder; der henviser til, at gennemsnitlig 85 % af de enlige forældre i 2001 var mødre i alderen 25 til 64, hvilket betyder, at 5 % af den samlede kvindelige befolkning var enlige mødre, og at enlige mødre i visse medlemsstater udgjorde 6-7,5 % (Den Tjekkiske Republik, Polen, Ungarn og Slovenien) og i andre helt op til 9 % (Estland, Letland),

| J. | der henviser til, at holdningerne til enlige mødre og den politik, der følges på dette område, afviger fra region til region i hele Europa, hvilket skaber en manglende geografisk balance, hvor de nordlige regioner har mere udprægede velfærdssystemer, og de sydlige regioner er afhængige af den udvidede families rolle, og de østlige regioner er præget af en blanding af begge, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at holdningerne til enlige mødre og den politik, der følges på dette område, afviger fra region til region i hele Europa, hvilket skaber en manglende geografisk balance, hvor de nordlige regioner har mere udprægede velfærdssystemer, og de sydlige regioner er afhængige af den udvidede families rolle, og de østlige regioner er præget af en blanding af begge,

| K. | der henviser til, at enlige mødre som følge af forskelle i den officielle politik og i deres retlige status (fraskilte, separerede, ugifte eller enker) ikke befinder sig i den samme situation, og at der er forskelle i den støtte, herunder sundhedsydelser for dem selv og deres børn, som de modtager, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at enlige mødre som følge af forskelle i den officielle politik og i deres retlige status (fraskilte, separerede, ugifte eller enker) ikke befinder sig i den samme situation, og at der er forskelle i den støtte, herunder sundhedsydelser for dem selv og deres børn, som de modtager,

| L. | der henviser til, at enlige mødre ofte afbryder deres almene og faglige uddannelse, fordi deres begrænsede tide ressourcer, der anvendes til pasning af deres børn, hvorfor de desuden konfronteres med risikoen for social udstødelse og fattigdom, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at enlige mødre ofte afbryder deres almene og faglige uddannelse, fordi deres begrænsede tide ressourcer, der anvendes til pasning af deres børn, hvorfor de desuden konfronteres med risikoen for social udstødelse og fattigdom,

| M. | der henviser til, at undervisning i og oplysninger om kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, især de yngre kvinders, er vigtig for at undgå uønskede svangerskaber; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at undervisning i og oplysninger om kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder, især de yngre kvinders, er vigtig for at undgå uønskede svangerskaber;

| N. | der henviser til, at kvinder, som har mistet deres partner som følge af vold, herunder kønsbestemt vold, terrorisme og organiseret kriminalitet, er mere sårbare over for isolering fra samfundet og derfor har behov for særlig bevågenhed for at fremme deres reintegration i samfundet og for vejledning i en fortsættelse af den forældrerolle, som er bedst for barnet, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kvinder, som har mistet deres partner som følge af vold, herunder kønsbestemt vold, terrorisme og organiseret kriminalitet, er mere sårbare over for isolering fra samfundet og derfor har behov for særlig bevågenhed for at fremme deres reintegration i samfundet og for vejledning i en fortsættelse af den forældrerolle, som er bedst for barnet,

| O. | der henviser til, at de ansvarlige myndigheder på europæisk plan er ved at indføre foranstaltninger og programmer med henblik på støtte til disse grupper, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de ansvarlige myndigheder på europæisk plan er ved at indføre foranstaltninger og programmer med henblik på støtte til disse grupper,

| P. | der henviser til, at mange faktorer øver indflydelse på, hvorledes børn i familier med én forælder udvikler sig, og til, at mange børn, der opdrages af en enlig forælder, vokser op og klarer sig godt, og at de faktorer, som er afgørende for, hvordan børnene klarer sig, er langt mere komplicerede end familiemodellen, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mange faktorer øver indflydelse på, hvorledes børn i familier med én forælder udvikler sig, og til, at mange børn, der opdrages af en enlig forælder, vokser op og klarer sig godt, og at de faktorer, som er afgørende for, hvordan børnene klarer sig, er langt mere komplicerede end familiemodellen,

| Q. | der henviser til, at der i afgørelser om familiepolitikken bør foretages en prioritering af barnets behov og vel, og at det bør sikres, at børn har mulighed for at trives, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i afgørelser om familiepolitikken bør foretages en prioritering af barnets behov og vel, og at det bør sikres, at børn har mulighed for at trives,

Beskæftigelse af enlige mødre

| R. | der henviser til, at 69 % af de enlige mødre befinder sig på arbejdsmarkedet, og at gennemsnitlig 18 % af de enlige mødre arbejdede på deltid i 2001, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at 69 % af de enlige mødre befinder sig på arbejdsmarkedet, og at gennemsnitlig 18 % af de enlige mødre arbejdede på deltid i 2001,

| S. | der henviser til, at løsningen med at arbejde på deltid og underbeskæftigelsen af enlige mødre ofte ikke sker på frivillig basis, men fordi det er nødvendigt af hensyn til familien, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at løsningen med at arbejde på deltid og underbeskæftigelsen af enlige mødre ofte ikke sker på frivillig basis, men fordi det er nødvendigt af hensyn til familien,

| T. | der henviser til, at mødres beskæftigelsesprocent, især de enlige mødres, forbedres gennem gode børnepasningsfaciliteter, men at de også bør kombineres med andre ledsageforanstaltninger, herunder gode barselsorlovsordninger og fleksible arbejdsordninger, som fremmer en højere deltagelse, såvel som bidrager til moderens og barnets trivsel, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at mødres beskæftigelsesprocent, især de enlige mødres, forbedres gennem gode børnepasningsfaciliteter, men at de også bør kombineres med andre ledsageforanstaltninger, herunder gode barselsorlovsordninger og fleksible arbejdsordninger, som fremmer en højere deltagelse, såvel som bidrager til moderens og barnets trivsel,

| U. | der henviser til, at mænd med børn har tendens til at arbejde mere end mænd uden børn, hvorimod det modsatte er gældende for kvinder; der henviser til, at lønforskellen mellem mænd og kvinder, som ligger på 18 % i EU, øges, når kvinder bliver mødre, og at dette fortsætter ind i pensionsalderen, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at mænd med børn har tendens til at arbejde mere end mænd uden børn, hvorimod det modsatte er gældende for kvinder; der henviser til, at lønforskellen mellem mænd og kvinder, som ligger på 18 % i EU, øges, når kvinder bliver mødre, og at dette fortsætter ind i pensionsalderen,

Risiko for fattigdom og social udstødelse

| V. | der henviser til, at husholdninger med en enkelt forsørger er mere sårbare over for risikoen for fattigdom og for, at fattigdommen går i arv, end husholdninger med to forsørgere; der henviser til, at 32 % af de enlige forældre i EU 25 ifølge de senest tilgængelige oplysninger fra 2006 var truet af fattigdom, sammenlignet med 12 % af alle forældrepar med børn, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at husholdninger med en enkelt forsørger er mere sårbare over for risikoen for fattigdom og for, at fattigdommen går i arv, end husholdninger med to forsørgere; der henviser til, at 32 % af de enlige forældre i EU 25 ifølge de senest tilgængelige oplysninger fra 2006 var truet af fattigdom, sammenlignet med 12 % af alle forældrepar med børn,

| W. | der henviser til, at en større procentdel af kvinder end mænd risikerer at stå over for større økonomisk usikkerhed, primært på grund af de vilkår, som kvinderne har på arbejdsmarkedet, herunder en højere arbejdsløshed, lavere lønninger, deltidsarbejde eller mindre attraktive job, som er en situation, der rammer enlige mødre uden indtægter hårdere, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at en større procentdel af kvinder end mænd risikerer at stå over for større økonomisk usikkerhed, primært på grund af de vilkår, som kvinderne har på arbejdsmarkedet, herunder en højere arbejdsløshed, lavere lønninger, deltidsarbejde eller mindre attraktive job, som er en situation, der rammer enlige mødre uden indtægter hårdere,

| X. | der henviser til, at risikoen for fattigdom blandt børn fra familier med én forælder (19 %) er højere end blandt den almindelige befolkning, og at bestemmelserne om børnepasning bidrager til at mindske fattigdom, herunder fattigdom blandt børn, og øge social integrering; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at risikoen for fattigdom blandt børn fra familier med én forælder (19 %) er højere end blandt den almindelige befolkning, og at bestemmelserne om børnepasning bidrager til at mindske fattigdom, herunder fattigdom blandt børn, og øge social integrering;

Kombinering af familie- og arbejdsliv

| Y. | der henviser til, at adgangen til arbejdsmarkedet og karrieremulighederne er størst i alderen fra 25 til 40 år, mens børnene er stadig er små og kræver mere pleje og tid fra deres forældre; der henviser til, der er at mangel på overkommelige børnepasningsfaciliteter, og til, at arbejdstiden ofte er uforenelig med åbningstiderne i børnepasningscentrer og skoler, hvilket meget tit udgør den største hindring og begrænsning for at kombinere familie- og arbejdsliv, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at adgangen til arbejdsmarkedet og karrieremulighederne er størst i alderen fra 25 til 40 år, mens børnene er stadig er små og kræver mere pleje og tid fra deres forældre; der henviser til, der er at mangel på overkommelige børnepasningsfaciliteter, og til, at arbejdstiden ofte er uforenelig med åbningstiderne i børnepasningscentrer og skoler, hvilket meget tit udgør den største hindring og begrænsning for at kombinere familie- og arbejdsliv,

| Z. | der henviser til, at enlige forældre konfronteres med dobbelt så mange vanskeligheder som dobbeltforsørgere, eftersom de ikke kan dele daglige børneopdragelsesopgaver, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at enlige forældre konfronteres med dobbelt så mange vanskeligheder som dobbeltforsørgere, eftersom de ikke kan dele daglige børneopdragelsesopgaver,

| AA. | der henviser til, at udbuddet af overkommelige børnepasningsfaciliteter af god kvalitet spiller en særdeles vigtig rolle for enlige mødre og deres børn, især i gruppen fra 0-2 år; der minder om, at anvendelsen af formelle børnepasningsfaciliteter for gruppen fra 0-2 år varierer fra 73 % i Danmark til kun 2 % i Den Tjekkiske Republik eller Polen, og at kun få EU-medlemsstater (Danmark, Nederlandene, Sverige, Belgien, Spanien, Portugal og Det Forenede Kongerige) allerede har opfyldt Barcelonamålene (børnepasningsfaciliteter for 33 % af børnene under 3 år), |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at udbuddet af overkommelige børnepasningsfaciliteter af god kvalitet spiller en særdeles vigtig rolle for enlige mødre og deres børn, især i gruppen fra 0-2 år; der minder om, at anvendelsen af formelle børnepasningsfaciliteter for gruppen fra 0-2 år varierer fra 73 % i Danmark til kun 2 % i Den Tjekkiske Republik eller Polen, og at kun få EU-medlemsstater (Danmark, Nederlandene, Sverige, Belgien, Spanien, Portugal og Det Forenede Kongerige) allerede har opfyldt Barcelonamålene (børnepasningsfaciliteter for 33 % af børnene under 3 år),

| AB. | der henviser til, at forventningen hos alle kvinder, især de enlige mødre, bør være adgang til arbejdsmarkedet som det eneste middel til at undgå sårbarhed og fattigdom. der henviser til, at de offentlige myndigheder derfor bør gøre deres bedste for at opnå dette, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at forventningen hos alle kvinder, især de enlige mødre, bør være adgang til arbejdsmarkedet som det eneste middel til at undgå sårbarhed og fattigdom. der henviser til, at de offentlige myndigheder derfor bør gøre deres bedste for at opnå dette,

Den generelle situation

| 1. | opfordrer til, at der i højere grad sættes fokus på enlige mødres situation; tilskynder medlemsstaterne til at vedtage offentlige politikker, herunder uddannelsespolitikker, pasningsfaciliteter, sundhedspolitikker, beskæftigelsespolitikker, sociale sikringsordninger og boligpolitikker for at understøtte behovene og virkeligheden i familier med én forsørger, og især tage hensyn til virkeligheden i familier med enlige mødre; |
| --- | --- |

1.

opfordrer til, at der i højere grad sættes fokus på enlige mødres situation; tilskynder medlemsstaterne til at vedtage offentlige politikker, herunder uddannelsespolitikker, pasningsfaciliteter, sundhedspolitikker, beskæftigelsespolitikker, sociale sikringsordninger og boligpolitikker for at understøtte behovene og virkeligheden i familier med én forsørger, og især tage hensyn til virkeligheden i familier med enlige mødre;

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme det arbejde, som udføres i alle organisationer og uformelle netværk, der arbejder for enlige mødre, navnlig i lande, hvor støtten til enlige forældre er meget lav eller slet ikke findes; mener ikke, at denne støtte bør erstatte velfærdstatens støtte til beskyttelse af enlige mødre i medlemsstaterne, da samme model ikke kan anvendes for alle i betragtning af de geografiske og kulturelle forskelle i medlemsstaterne, hvad angår offentlig støtte til enlige mødre; opfordrer medlemsstaternes myndigheder til at medtage støtteprogrammer for de berørte; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme det arbejde, som udføres i alle organisationer og uformelle netværk, der arbejder for enlige mødre, navnlig i lande, hvor støtten til enlige forældre er meget lav eller slet ikke findes; mener ikke, at denne støtte bør erstatte velfærdstatens støtte til beskyttelse af enlige mødre i medlemsstaterne, da samme model ikke kan anvendes for alle i betragtning af de geografiske og kulturelle forskelle i medlemsstaterne, hvad angår offentlig støtte til enlige mødre; opfordrer medlemsstaternes myndigheder til at medtage støtteprogrammer for de berørte;

| 3. | støtter enhver indsats, som går ud på at hjælpe enlige mødre; anfører, at disse bestræbelser bør tage sigte på at øge de enlige mødres selvtillid og uafhængighed, hvorved deres følelse af passivitet og isolation mindskes, deres sociale ressourcer forbedres, deres evner som forældre forbedres, og der gives dem lettere adgang til information om arbejdsrettigheder og -muligheder; |
| --- | --- |

3.

støtter enhver indsats, som går ud på at hjælpe enlige mødre; anfører, at disse bestræbelser bør tage sigte på at øge de enlige mødres selvtillid og uafhængighed, hvorved deres følelse af passivitet og isolation mindskes, deres sociale ressourcer forbedres, deres evner som forældre forbedres, og der gives dem lettere adgang til information om arbejdsrettigheder og -muligheder;

| 4. | opfordrer til udvidede kønsspecifikke strategier, som kan give større forståelse for forholdet mellem køn og fattigdom, og investeringer i projekter, hvor der tages højde for behovene hos familier med en forsørger; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til udvidede kønsspecifikke strategier, som kan give større forståelse for forholdet mellem køn og fattigdom, og investeringer i projekter, hvor der tages højde for behovene hos familier med en forsørger;

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde foreninger, som arbejder til støtte for enlige mødre, til at tilbyde kurser, som skal gøre det lettere for enlige mødre at finde beskæftigelse samt bidrage til at øge deres selvværd; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at fremme oprettelsen af familiecentre, hvor enlige mødre kan få midlertidigt ophold og rådgivning og undervisning; tilskynder de nationale myndigheder til at medtage særlige kurser for enlige mødre, der kan lette deres adgang til arbejdsmarkedet og samarbejde med de foreninger, der har sat sig dette som mål; |
| --- | --- |

5.

opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde foreninger, som arbejder til støtte for enlige mødre, til at tilbyde kurser, som skal gøre det lettere for enlige mødre at finde beskæftigelse samt bidrage til at øge deres selvværd; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at fremme oprettelsen af familiecentre, hvor enlige mødre kan få midlertidigt ophold og rådgivning og undervisning; tilskynder de nationale myndigheder til at medtage særlige kurser for enlige mødre, der kan lette deres adgang til arbejdsmarkedet og samarbejde med de foreninger, der har sat sig dette som mål;

| 6. | tilskynder til udvikling af virtuelle og reelle chatfora, blogs eller telefonrådgivningslinjer, der henvender sig direkte mod enlige mødre for at gøre dem mindre isolerede og give dem mulighed for at udveksle råd, oplysninger og bedste praksis baseret på deres individuelle behov sideløbende med indførelsen af telefonrådgivningslinjer eller gratisnumre, der gør det lettere at bringe dem i kontakt med sociale tjeneste; |
| --- | --- |

6.

tilskynder til udvikling af virtuelle og reelle chatfora, blogs eller telefonrådgivningslinjer, der henvender sig direkte mod enlige mødre for at gøre dem mindre isolerede og give dem mulighed for at udveksle råd, oplysninger og bedste praksis baseret på deres individuelle behov sideløbende med indførelsen af telefonrådgivningslinjer eller gratisnumre, der gør det lettere at bringe dem i kontakt med sociale tjeneste;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge deres fælles politikker baseret på udvekslingen af bedste praksis i Europa; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge deres fælles politikker baseret på udvekslingen af bedste praksis i Europa;

| 8. | tilskynder til udvikling af støttemekanismer, herunder kurser med det formål at støtte enlige mødre ved at give dem vejledning i, hvorledes de bedst muligt håndterer den vanskelige opgave med at opfostre et barn på egen hånd og samtidig sikrer, at barnet får en afbalanceret livsrytme; |
| --- | --- |

8.

tilskynder til udvikling af støttemekanismer, herunder kurser med det formål at støtte enlige mødre ved at give dem vejledning i, hvorledes de bedst muligt håndterer den vanskelige opgave med at opfostre et barn på egen hånd og samtidig sikrer, at barnet får en afbalanceret livsrytme;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne og deres forvaltninger til at fremme udvikling af forældrekurser med det formål at forberede og undervise ung4e enlige mødre og fædre uden indtægt i, hvorledes de mest effektivt håndterer opgaven med at opdrage et barn; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne og deres forvaltninger til at fremme udvikling af forældrekurser med det formål at forberede og undervise ung4e enlige mødre og fædre uden indtægt i, hvorledes de mest effektivt håndterer opgaven med at opdrage et barn;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke de nationale ligestillingsråds rolle med hensyn til diskriminerende praksis over for enlige mødre på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke de nationale ligestillingsråds rolle med hensyn til diskriminerende praksis over for enlige mødre på arbejdspladsen;

| 11. | henstiller til medlemsstaterne at stille boligrådgivning og midlertidige boligløsninger til rådighed for især enlige mødre, der er for gamle til at leve i plejefamilier; |
| --- | --- |

11.

henstiller til medlemsstaterne at stille boligrådgivning og midlertidige boligløsninger til rådighed for især enlige mødre, der er for gamle til at leve i plejefamilier;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til de særlige omstændigheder, som de enlige mødre står over i de forskellige europæiske lande, og til at stille særlig bistand til rådighed for kvinder, der tilhører de mest sårbare grupper; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til de særlige omstændigheder, som de enlige mødre står over i de forskellige europæiske lande, og til at stille særlig bistand til rådighed for kvinder, der tilhører de mest sårbare grupper;

Beskæftigelse af enlige mødre

| 13. | understreger nødvendigheden af at lette adgangen til almen uddannelse, faglig uddannelse for enlige mødre (ugifte, enker eller separerede) gennem støtte fra Den Europæiske Socialfond og medlemsstaterne og særlige stipendier og navnlig betydningen af at tilskynde unge gravide kvinder til ikke at afbryde deres uddannelse under graviditeten, da det vil gøre det muligt for dem at opnå kvalifikationer og maksimere deres chancer for at få opnå rimelige arbejdsvilkår, en god løn og økonomisk uafhængighed, hvilket er den eneste garanti for at undgå fattigdom; |
| --- | --- |

13.

understreger nødvendigheden af at lette adgangen til almen uddannelse, faglig uddannelse for enlige mødre (ugifte, enker eller separerede) gennem støtte fra Den Europæiske Socialfond og medlemsstaterne og særlige stipendier og navnlig betydningen af at tilskynde unge gravide kvinder til ikke at afbryde deres uddannelse under graviditeten, da det vil gøre det muligt for dem at opnå kvalifikationer og maksimere deres chancer for at få opnå rimelige arbejdsvilkår, en god løn og økonomisk uafhængighed, hvilket er den eneste garanti for at undgå fattigdom;

| 14. | opfordrer Kommissionen til samtidig med, at den udarbejder rammer for programmer, som f.eks. Progress og Equal, med henblik på den kommende flerårige finansielle ramme (FFR), at overveje sensibiliseringsprogrammer for at opnå en bedre deltagelse af visse økonomisk sårbare sociale grupper, som f.eks. enlige mødre, og at tilskynde til disses deltagelse; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til samtidig med, at den udarbejder rammer for programmer, som f.eks. Progress og Equal, med henblik på den kommende flerårige finansielle ramme (FFR), at overveje sensibiliseringsprogrammer for at opnå en bedre deltagelse af visse økonomisk sårbare sociale grupper, som f.eks. enlige mødre, og at tilskynde til disses deltagelse;

| 15. | tilskynder medlemsstaterne til omhyggeligt at analysere fænomenet med underbeskæftigelse af enlige mødre og at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til løsning af dette problem; |
| --- | --- |

15.

tilskynder medlemsstaterne til omhyggeligt at analysere fænomenet med underbeskæftigelse af enlige mødre og at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til løsning af dette problem;

| 16. | understreger behovet for at tilbyde tilstrækkelige faciliteter af høj kvalitet for pasning af børn og andre plejekrævende personer til rimelige priser, som er forenelige med arbejdstiderne for fuldtidsbeskæftigelse, for at give enlige mødre begunstiget adgang hertil, og for at gøre det meget nemmere for enlige mødres at få adgang til uddannelse og lede efter arbejde samt øge deres chancer for at bibeholde deres beskæftigelse; støtter oprettelsen af børnepasningsfaciliteter i virksomheder med fleksible åbningstider; kræver, at medlemsstaterne sikrer adgang til børnepasningsfaciliteter ved at tilbyde den nødvendige pasning af 50 % af de 0-3-årige børn og 100 % af de 3-6-årige; |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for at tilbyde tilstrækkelige faciliteter af høj kvalitet for pasning af børn og andre plejekrævende personer til rimelige priser, som er forenelige med arbejdstiderne for fuldtidsbeskæftigelse, for at give enlige mødre begunstiget adgang hertil, og for at gøre det meget nemmere for enlige mødres at få adgang til uddannelse og lede efter arbejde samt øge deres chancer for at bibeholde deres beskæftigelse; støtter oprettelsen af børnepasningsfaciliteter i virksomheder med fleksible åbningstider; kræver, at medlemsstaterne sikrer adgang til børnepasningsfaciliteter ved at tilbyde den nødvendige pasning af 50 % af de 0-3-årige børn og 100 % af de 3-6-årige;

| 17. | understreger behovet for, at medlemsstaterne indfører flere bestemmelser, hvis formål er at øge beskæftigelsen for mødre, da det er den mest effektive måde til at forbedre indtægten og dermed mindske chancerne for fattigdom eller social udstødelse af enlige mødre; |
| --- | --- |

17.

understreger behovet for, at medlemsstaterne indfører flere bestemmelser, hvis formål er at øge beskæftigelsen for mødre, da det er den mest effektive måde til at forbedre indtægten og dermed mindske chancerne for fattigdom eller social udstødelse af enlige mødre;

| 18. | understreger betydningen af, at der føres beskæftigelsespolitikker for at fremme ansættelsen af enlige mødre og forhindre uberettigede afskedigelser; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af, at der føres beskæftigelsespolitikker for at fremme ansættelsen af enlige mødre og forhindre uberettigede afskedigelser;

| 19. | tilskynder medlemsstaterne til at give skattefritagelser og stille andre finansielle incitamenter til rådighed for virksomheder, der beskæftiger enlige forældre og/eller skabe, drive og stille børnepasningsfaciliteter og -tjenester til rådighed for de ansatte i virksomheden; |
| --- | --- |

19.

tilskynder medlemsstaterne til at give skattefritagelser og stille andre finansielle incitamenter til rådighed for virksomheder, der beskæftiger enlige forældre og/eller skabe, drive og stille børnepasningsfaciliteter og -tjenester til rådighed for de ansatte i virksomheden;

Risiko for fattigdom og social udstødelse

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis for så vidt angår støtte til enlige forsørgere, især i lyset af den finansielle krise, som yderligere forværrer situationen for enlige forældre; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis for så vidt angår støtte til enlige forsørgere, især i lyset af den finansielle krise, som yderligere forværrer situationen for enlige forældre;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder at undersøge de enlige mødres særlige behov, at indsamle data og analysere dem, at gennemføre konkrete tiltag til løsning af disse problemer og udveksle bedste praksis for at forbedre dem; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder at undersøge de enlige mødres særlige behov, at indsamle data og analysere dem, at gennemføre konkrete tiltag til løsning af disse problemer og udveksle bedste praksis for at forbedre dem;

| 22. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at forhindre, at enlige mødre permanent er udsat for risikoen for fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at forhindre, at enlige mødre permanent er udsat for risikoen for fattigdom og social udstødelse;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at enlige mødre får boligstøtte og til at prioritere dem i forbindelse med ventelister for lejeboliger; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at enlige mødre får boligstøtte og til at prioritere dem i forbindelse med ventelister for lejeboliger;

| 24. | anmoder medlemsstaterne om at garantere ligebehandling og opretholde en høj livskvalitet for alle børn uanset deres forældres civilstand eller deres familiære situation ved at udbetale børneydelse til alle børn, således at fattigdom ikke videreføres til barnet; |
| --- | --- |

24.

anmoder medlemsstaterne om at garantere ligebehandling og opretholde en høj livskvalitet for alle børn uanset deres forældres civilstand eller deres familiære situation ved at udbetale børneydelse til alle børn, således at fattigdom ikke videreføres til barnet;

| 25. | anmoder medlemsstaterne om at fastlægge foranstaltninger, der hindrer forskelsbehandling af enlige mødre og deres børn, og glæder sig derfor over anvendelse af programmer for tildeling af statsstøtte og stipendier til deres børn; |
| --- | --- |

25.

anmoder medlemsstaterne om at fastlægge foranstaltninger, der hindrer forskelsbehandling af enlige mødre og deres børn, og glæder sig derfor over anvendelse af programmer for tildeling af statsstøtte og stipendier til deres børn;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre politikker, som har til formål at yde finansiel støtte til husholdninger med enlige forsørgere i form af børnetilskud til enlige forældre, skattefradrag for husstande med enlige forsørgere eller andre skattemæssige fradrag for enlige forældre i overensstemmelse med deres nationale lovgivning samt uddannelsesstøtte til enlige forsørgere; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre politikker, som har til formål at yde finansiel støtte til husholdninger med enlige forsørgere i form af børnetilskud til enlige forældre, skattefradrag for husstande med enlige forsørgere eller andre skattemæssige fradrag for enlige forældre i overensstemmelse med deres nationale lovgivning samt uddannelsesstøtte til enlige forsørgere;

| 27. | anmoder medlemsstaterne om at sikre, at børnebidrag fra forældreparter, der ikke har forældremyndigheden, udbetales regelmæssigt; |
| --- | --- |

27.

anmoder medlemsstaterne om at sikre, at børnebidrag fra forældreparter, der ikke har forældremyndigheden, udbetales regelmæssigt;

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til ligestillingsaspektet og især de enlige mødres situation under reformen af deres pensionsordninger; |
| --- | --- |

28.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til ligestillingsaspektet og især de enlige mødres situation under reformen af deres pensionsordninger;

Kombinering af familie- og arbejdsliv

| 29. | understreger, at medlemsstaterne såvel som offentlige og private organisationer bør sætte fokus på balancen mellem familie- og arbejdslivet ved at indføre mere familievenlige arbejdsvilkår, såsom fleksible arbejdstider og fjernarbejde samt ved bl.a. at udvikle børnefaciliteter, småbørnscentre og andre vuggestuer; |
| --- | --- |

29.

understreger, at medlemsstaterne såvel som offentlige og private organisationer bør sætte fokus på balancen mellem familie- og arbejdslivet ved at indføre mere familievenlige arbejdsvilkår, såsom fleksible arbejdstider og fjernarbejde samt ved bl.a. at udvikle børnefaciliteter, småbørnscentre og andre vuggestuer;

| 30. | understreger, at det med henblik på at lette familie- og arbejdslivet for enlige mødre er nødvendigt med et større engagement fra fædrenes side; bemærker i denne forbindelse, at begrebet fælles pasning nærmest er ikke-eksisterende i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

30.

understreger, at det med henblik på at lette familie- og arbejdslivet for enlige mødre er nødvendigt med et større engagement fra fædrenes side; bemærker i denne forbindelse, at begrebet fælles pasning nærmest er ikke-eksisterende i visse medlemsstater;

| 31. | opfordrer indtrængende til, at alle initiativer og foranstaltninger til fordel for enlige mødre i overensstemmelse med principperne om lige muligheder for mænd og kvinder udvides til også at omfatte enlige fædre; |
| --- | --- |

31.

opfordrer indtrængende til, at alle initiativer og foranstaltninger til fordel for enlige mødre i overensstemmelse med principperne om lige muligheder for mænd og kvinder udvides til også at omfatte enlige fædre;

| 32. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle sammenlignelige data om dette emne på EU-plan og om de forskellige generelle tendenser med henblik på en sammenligning af bestemmelser og systemer på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle sammenlignelige data om dette emne på EU-plan og om de forskellige generelle tendenser med henblik på en sammenligning af bestemmelser og systemer på sundhedsområdet;

| 33. | er af den opfattelse, at de, der ønsker at bruge deres tid og evner på at tage sig af og opfostre børn eller pleje ældre, bør modtage social anerkendelse herfor, og at dette kunne opnås ved at give sådanne mennesker personlige rettigheder, især hvad angår social sikring og pensioner; |
| --- | --- |

33.

er af den opfattelse, at de, der ønsker at bruge deres tid og evner på at tage sig af og opfostre børn eller pleje ældre, bør modtage social anerkendelse herfor, og at dette kunne opnås ved at give sådanne mennesker personlige rettigheder, især hvad angår social sikring og pensioner;

*

* *

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

34.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 233 E af 28.9.2006, s. 130.

(2)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 31.

(3)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 79.

(4)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 87.

(5)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0058.

(6)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0085.

(7)  Vedtagne tekster P7_TA(2011)0086.

(8)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0373.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/66

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Organiseret kriminalitet i Den Europæiske Union

P7_TA(2011)0459

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om organiseret kriminalitet i Den Europæiske Union (2010/2309(INI))

2013/C 131 E/08

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 3 og til artikel 67, kapitel 4 (artikel 82-86) og kapitel 5 (artikel 87-89) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 3 og til artikel 67, kapitel 4 (artikel 82-86) og kapitel 5 (artikel 87-89) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Stockholmprogrammet om frihed, sikkerhed og retfærdighed (1), Kommissionens meddelelse "Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere. Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet" (KOM(2010)0171) og Kommissionens meddelelse "Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis - Fem skridt hen imod et mere sikkert EU" (KOM(2010)0673); |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet om frihed, sikkerhed og retfærdighed (1), Kommissionens meddelelse "Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere. Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet" (KOM(2010)0171) og Kommissionens meddelelse "Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis - Fem skridt hen imod et mere sikkert EU" (KOM(2010)0673);

| — | der henviser til RIA-Rådets konklusioner af 8. og 9. november 2010 om etablering og gennemførelse af en række EU-politikker til bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet; |
| --- | --- |

—

der henviser til RIA-Rådets konklusioner af 8. og 9. november 2010 om etablering og gennemførelse af en række EU-politikker til bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet;

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/841/RIA af 24. oktober 2008 om bekæmpelse af organiseret kriminalitet (2); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/841/RIA af 24. oktober 2008 om bekæmpelse af organiseret kriminalitet (2);

| — | der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, som blev vedtaget af FN’s Generalforsamling den 15. november 2000 (resolution 55/25) og protokollerne hertil, især protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, navnlig handel med kvinder og børn, protokollen om bekæmpelse af menneskesmugling til lands, ad søvejen og ad luftvejen og om bekæmpelse af ulovlig fremstilling af og handel med skydevåben og dele, komponenter samt ammunition hertil; |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, som blev vedtaget af FN’s Generalforsamling den 15. november 2000 (resolution 55/25) og protokollerne hertil, især protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, navnlig handel med kvinder og børn, protokollen om bekæmpelse af menneskesmugling til lands, ad søvejen og ad luftvejen og om bekæmpelse af ulovlig fremstilling af og handel med skydevåben og dele, komponenter samt ammunition hertil;

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/577/RIA af 22. juli 2003 om fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af kendelser om indefrysning af formuegoder eller bevismateriale, Rådets rammeafgørelse 2005/212/RIA af 24.februar 2005 (3) om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold og Rådets rammeafgørelse 2006/783/RIA af 6. oktober 2006 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på afgørelser om konfiskation, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/577/RIA af 22. juli 2003 om fuldbyrdelse i Den Europæiske Union af kendelser om indefrysning af formuegoder eller bevismateriale, Rådets rammeafgørelse 2005/212/RIA af 24.februar 2005 (3) om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold og Rådets rammeafgørelse 2006/783/RIA af 6. oktober 2006 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på afgørelser om konfiskation,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/845/RIA af 6. december 2007 om samarbejde mellem medlemsstaternes kontorer for inddrivelse af aktiver om opsporing og identificering af udbyttet fra strafbart forhold eller andre formuegoder forbundet med kriminalitet (4), der henviser til Kommissionens rapport KOM(2011)0176 med udgangspunkt i artikel 8 i denne afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/845/RIA af 6. december 2007 om samarbejde mellem medlemsstaternes kontorer for inddrivelse af aktiver om opsporing og identificering af udbyttet fra strafbart forhold eller andre formuegoder forbundet med kriminalitet (4), der henviser til Kommissionens rapport KOM(2011)0176 med udgangspunkt i artikel 8 i denne afgørelse,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om konfiskation og inddrivelse af aktiver (7769/3/10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om konfiskation og inddrivelse af aktiver (7769/3/10),

| — | der henviser til Europarådets konvention om hæleri og efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold og finansiering af terrorisme (CETS nr. 198), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om hæleri og efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold og finansiering af terrorisme (CETS nr. 198),

| — | der henviser til undersøgelsen "Assessing the effectiveness of EU Member States’ practices in the identification, tracing, freezing and confiscation of criminal assets" (2009), udført på bestilling af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen "Assessing the effectiveness of EU Member States’ practices in the identification, tracing, freezing and confiscation of criminal assets" (2009), udført på bestilling af Kommissionen,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets undersøgelse "The EU role in fighting transnational organised crime" (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets undersøgelse "The EU role in fighting transnational organised crime" (5),

| — | der henviser til Europols (6) årlige OCTA-rapporter (European Organised Crime Threat Assessment), navnlig rapporten for 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols (6) årlige OCTA-rapporter (European Organised Crime Threat Assessment), navnlig rapporten for 2011,

| — | der henviser til den fælles rapport fra Europol, Eurojust og Frontex om status for den indre sikkerhed i EU (2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport fra Europol, Eurojust og Frontex om status for den indre sikkerhed i EU (2010),

| — | der henviser til årsrapporterne for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug om status for narkotikaproblemet i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporterne for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug om status for narkotikaproblemet i Europa,

| — | der henviser til årsrapporterne fra Italiens nationale antimafiadirektorat; der henviser til rapporterne fra det tyske forbundskriminalpoliti (Bundeskriminalamt, BKA) om tilstedeværelsen af 'Ndrangheta i Tyskland, navnlig den seneste rapport, der vedrører San Luca-klanens aktiviteter i Tyskland, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporterne fra Italiens nationale antimafiadirektorat; der henviser til rapporterne fra det tyske forbundskriminalpoliti (Bundeskriminalamt, BKA) om tilstedeværelsen af 'Ndrangheta i Tyskland, navnlig den seneste rapport, der vedrører San Luca-klanens aktiviteter i Tyskland,

| — | der henviser til Europols ROCTA-rapport (Russian Organised Crime Threat Assessment) fra 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols ROCTA-rapport (Russian Organised Crime Threat Assessment) fra 2008,

| — | der henviser til den almindelige beretning om Europols aktiviteter (2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til den almindelige beretning om Europols aktiviteter (2009),

| — | der henviser til undersøgelsen "Improving coordination between the EU bodies competent in the area of police and judicial cooperation: moving towards a European Prosecutor", udarbejdet på bestilling af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen "Improving coordination between the EU bodies competent in the area of police and judicial cooperation: moving towards a European Prosecutor", udarbejdet på bestilling af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA af 18. december 2006 om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA af 18. december 2006 om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/426/RIA af 16. december 2008 om styrkelse af Eurojust og om ændring af afgørelse 2002/187/RIA om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (7); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/426/RIA af 16. december 2008 om styrkelse af Eurojust og om ændring af afgørelse 2002/187/RIA om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (7);

| — | der henviser til Eurojusts årlige aktivitetsrapporter (2002-2010) (8); |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurojusts årlige aktivitetsrapporter (2002-2010) (8);

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/976/RIA af 16. december 2008 om Det Europæiske Retlige Netværk (9); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/976/RIA af 16. december 2008 om Det Europæiske Retlige Netværk (9);

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Eurojusts og Det Europæiske Retlige Netværks rolle i forbindelse med bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme i EU (KOM(2007)0644); |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Eurojusts og Det Europæiske Retlige Netværks rolle i forbindelse med bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme i EU (KOM(2007)0644);

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (10); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (10);

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (11); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (11);

| — | der henviser til konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (12) og til Rådets akter af henholdsvis 16. oktober 2001 om udarbejdelse af protokollen herfor og 18. december 1997 om konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndigheder (Napoli II) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (12) og til Rådets akter af henholdsvis 16. oktober 2001 om udarbejdelse af protokollen herfor og 18. december 1997 om konventionen om gensidig bistand og samarbejde mellem toldmyndigheder (Napoli II) (13),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne samt senere ændringsretsakter (14); |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne samt senere ændringsretsakter (14);

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen ifølge artikel 34 i Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre (KOM(2005)0063) og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (KOM(2006)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen ifølge artikel 34 i Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre (KOM(2005)0063) og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (KOM(2006)0008),

| — | der henviser til rapporten om gennemførelsen af den europæiske arrestordre, som Kommissionen offentliggjorde den 11. juli 2007, og informationsnoten fra Rådets Generalsekretariat af 11. juni 2008"Replies to questionnaire on quantitative information on the practical operation of the European arrest warrant - Year 2007" (15) |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om gennemførelsen af den europæiske arrestordre, som Kommissionen offentliggjorde den 11. juli 2007, og informationsnoten fra Rådets Generalsekretariat af 11. juni 2008"Replies to questionnaire on quantitative information on the practical operation of the European arrest warrant - Year 2007" (15)

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet om evalueringen af den europæiske arrestordre (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet om evalueringen af den europæiske arrestordre (16),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (17), og beretning fra Kommissionen om implementeringen af Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (KOM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (17), og beretning fra Kommissionen om implementeringen af Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (KOM(2004)0858),

| — | der henviser til Parlamentets undersøgelse fra 2009 "Implementation of the European Arrest Warrant and joint investigation teams at EU and national level" (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets undersøgelse fra 2009 "Implementation of the European Arrest Warrant and joint investigation teams at EU and national level" (18),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (19),

| — | der henviser til de 40 henstillinger fra Den Finansielle Aktionsgruppe ("FATF") om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, |
| --- | --- |

—

der henviser til de 40 henstillinger fra Den Finansielle Aktionsgruppe ("FATF") om bekæmpelse af hvidvaskning af penge,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (20),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2005 af 26. oktober 2005 om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2005 af 26. oktober 2005 om kontrol med likvide midler, der indføres til eller forlader Fællesskabet (21),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1781/2006 af 15. november 2006 om oplysninger, der skal medsendes om betaler ved pengeoverførsler (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1781/2006 af 15. november 2006 om oplysninger, der skal medsendes om betaler ved pengeoverførsler (22),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/568/RIA af 22. juli 2003 om bekæmpelse af bestikkelse i den private sektor (23) og beretning fra Kommissionen til Rådet på grundlag af Rådets rammeafgørelse 2003/568/RIA (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2003/568/RIA af 22. juli 2003 om bekæmpelse af bestikkelse i den private sektor (23) og beretning fra Kommissionen til Rådet på grundlag af Rådets rammeafgørelse 2003/568/RIA (COM(2007)0328),

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (kendt som Mérida-konventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption (kendt som Mérida-konventionen),

| — | der henviser til Europarådets civilretskonvention om korruption og Europarådets strafferetskonvention om korruption, hvori tjenestemænd fra De Europæiske Fællesskaber og Den Europæiske Unions medlemsstater er involveret, og OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske offentligt ansatte i internationale forretningstransaktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets civilretskonvention om korruption og Europarådets strafferetskonvention om korruption, hvori tjenestemænd fra De Europæiske Fællesskaber og Den Europæiske Unions medlemsstater er involveret, og OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske offentligt ansatte i internationale forretningstransaktioner,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (24), som ændret, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (24), som ændret,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets undersøgelse "Financial institutions and Structural Funds implementation in southern Italy" (2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets undersøgelse "Financial institutions and Structural Funds implementation in southern Italy" (2009),

| — | der henviser til EU's narkotikastrategi (2005-2012) og EU's handlingsplan om narkotika (2009-2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's narkotikastrategi (2005-2012) og EU's handlingsplan om narkotika (2009-2012),

| — | der henviser til rapporten om narkotika i verden fra FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om narkotika i verden fra FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC),

| — | der henviser til årsrapporten for 2010 fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug om status for narkotikaproblemer i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapporten for 2010 fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug om status for narkotikaproblemer i Europa,

| — | der henviser til undersøgelsen "Examining the Links between Organized Crime and Corruption" (2010), udarbejdet for Kommissionen af Center for the Study of Democracy, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen "Examining the Links between Organized Crime and Corruption" (2010), udarbejdet for Kommissionen af Center for the Study of Democracy,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handlen hermed (25) og Kommissionens henstilling af 13. juni 2007 om identificering af en række foranstaltninger til håndhævelse af denne forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handlen hermed (25) og Kommissionens henstilling af 13. juni 2007 om identificering af en række foranstaltninger til håndhævelse af denne forordning,

| — | der henviser til undersøgelsen "Study on extortion racketeering: the need for an instrument to combat activities of organised crime" udarbejdet af Transcrime i 2008 og finansieret af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen "Study on extortion racketeering: the need for an instrument to combat activities of organised crime" udarbejdet af Transcrime i 2008 og finansieret af Kommissionen,

| — | der henviser til Rådets resolution af 25. september 2008 om en omfattende europæisk plan til bekæmpelse af forfalskning og piratkopiering og Rådets resolution af 23. oktober 2009 om en styrket strategi for toldsamarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 25. september 2008 om en omfattende europæisk plan til bekæmpelse af forfalskning og piratkopiering og Rådets resolution af 23. oktober 2009 om en styrket strategi for toldsamarbejde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (26),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets skriftlige erklæring 2/2010 om Unionens bestræbelser for at bekæmpe korruption, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets skriftlige erklæring 2/2010 om Unionens bestræbelser for at bekæmpe korruption,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 20. november 2008 "Udbytte af organiseret kriminalitet: Skabe sikkerhed for, at "forbrydelse ikke betaler sig" (KOM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 20. november 2008 "Udbytte af organiseret kriminalitet: Skabe sikkerhed for, at "forbrydelse ikke betaler sig" (KOM(2008)0766),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0333/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0333/2011),

| A. | der henviser til et af hovedmålene med Den Europæiske Union er at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser, hvor kriminalitet forebygges og bekæmpes (artikel 3 i TEU), og sikre et højt sikkerhedsniveau ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet, racisme og fremmedhad, ved koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem politimyndigheder, strafferetlige myndigheder og øvrige kompetente myndigheder samt ved gensidig anerkendelse af strafferetlige afgørelser og om nødvendigt indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes straffelovgivning (artikel 67 i TEUF); |
| --- | --- |

A.

der henviser til et af hovedmålene med Den Europæiske Union er at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser, hvor kriminalitet forebygges og bekæmpes (artikel 3 i TEU), og sikre et højt sikkerhedsniveau ved hjælp af foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet, racisme og fremmedhad, ved koordinerings- og samarbejdsforanstaltninger mellem politimyndigheder, strafferetlige myndigheder og øvrige kompetente myndigheder samt ved gensidig anerkendelse af strafferetlige afgørelser og om nødvendigt indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes straffelovgivning (artikel 67 i TEUF);

| B. | der påpeger, at organiseret kriminalitet har væsentlige sociale omkostninger, idet den krænker menneskerettighederne, undergraver de demokratiske principper, bortleder og spilder finansielle, menneskelige og andre ressourcer, forvrider det frie indre marked, infiltrerer forretningsområder og lovlige økonomiske aktiviteter, fremmer korruption og forurener og ødelægger miljøet; |
| --- | --- |

B.

der påpeger, at organiseret kriminalitet har væsentlige sociale omkostninger, idet den krænker menneskerettighederne, undergraver de demokratiske principper, bortleder og spilder finansielle, menneskelige og andre ressourcer, forvrider det frie indre marked, infiltrerer forretningsområder og lovlige økonomiske aktiviteter, fremmer korruption og forurener og ødelægger miljøet;

| C. | der henviser til, at der via retssager og efterforskningsarbejde udført af politi og journalister er fremkommet alarmerende dokumentation for, at organiseret kriminalitet i nogle medlemsstater har infiltreret og er blevet dybt rodfæstet i politiske kredse, den offentlige sektor og den legitime erhvervssektor; der anser det for en realistisk mulighed, at en lignende infiltration har fundet sted i resten af Den Europæiske Union og således har styrket den organiserede kriminalitets stilling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der via retssager og efterforskningsarbejde udført af politi og journalister er fremkommet alarmerende dokumentation for, at organiseret kriminalitet i nogle medlemsstater har infiltreret og er blevet dybt rodfæstet i politiske kredse, den offentlige sektor og den legitime erhvervssektor; der anser det for en realistisk mulighed, at en lignende infiltration har fundet sted i resten af Den Europæiske Union og således har styrket den organiserede kriminalitets stilling;

| D. | der påpeger, at formålet med og grundlaget for den organiserede kriminalitet er at opnå en økonomisk fortjeneste, og effektive foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af problemet derfor må fokusere på at identificere, indefryse, beslaglægge og konfiskere indtægterne fra kriminel virksomhed; der henviser til, at de juridiske rammer, som eksisterer på nuværende tidspunkt i EU, ikke giver det fornødne grundlag for at træffe seriøse skridt til at tackle problemet, og at der er behov for lovgivning, som f.eks. kan gøre det muligt at anvende såkaldt "udvidet konfiskation", og foranstaltninger rettet mod aktiver, der er registreret i stråmænds eller dækorganisationers navn; der henviser til, at genbrug af konfiskerede aktiver til sociale formål endvidere fremmer en positiv holdning til strategierne for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, idet konfiskationen af aktiver derved ikke længere udelukkende ses som et middel til at fratage en kriminel organisation dens ressourcer, men er konstruktiv i dobbelt forstand ved både at bidrage til forebyggelsen af organiseret kriminalitet og fremme den økonomiske og sociale udvikling; |
| --- | --- |

D.

der påpeger, at formålet med og grundlaget for den organiserede kriminalitet er at opnå en økonomisk fortjeneste, og effektive foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af problemet derfor må fokusere på at identificere, indefryse, beslaglægge og konfiskere indtægterne fra kriminel virksomhed; der henviser til, at de juridiske rammer, som eksisterer på nuværende tidspunkt i EU, ikke giver det fornødne grundlag for at træffe seriøse skridt til at tackle problemet, og at der er behov for lovgivning, som f.eks. kan gøre det muligt at anvende såkaldt "udvidet konfiskation", og foranstaltninger rettet mod aktiver, der er registreret i stråmænds eller dækorganisationers navn; der henviser til, at genbrug af konfiskerede aktiver til sociale formål endvidere fremmer en positiv holdning til strategierne for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, idet konfiskationen af aktiver derved ikke længere udelukkende ses som et middel til at fratage en kriminel organisation dens ressourcer, men er konstruktiv i dobbelt forstand ved både at bidrage til forebyggelsen af organiseret kriminalitet og fremme den økonomiske og sociale udvikling;

| E. | der henviser til, at kriminelle organisationer koncentrerer deres aktiviteter om en lang række områder i konstant vækst, såsom international narkotikahandel, handel med og udnyttelse af mennesker, finansiel kriminalitet, international våbenhandel, forfalskning, internetkriminalitet, miljøkriminalitet, misbrug af offentlige midler, svig og pengeafpresning, hvoraf de fleste er aktiviteter af transnational og paneuropæisk karakter; der henviser til, at en stor del af indtægterne fra disse kriminelle aktiviteter hvidvaskes; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kriminelle organisationer koncentrerer deres aktiviteter om en lang række områder i konstant vækst, såsom international narkotikahandel, handel med og udnyttelse af mennesker, finansiel kriminalitet, international våbenhandel, forfalskning, internetkriminalitet, miljøkriminalitet, misbrug af offentlige midler, svig og pengeafpresning, hvoraf de fleste er aktiviteter af transnational og paneuropæisk karakter; der henviser til, at en stor del af indtægterne fra disse kriminelle aktiviteter hvidvaskes;

| F. | der henviser til, at indvandrerkvinder og -piger med ulovligt ophold er mere sårbare over for organiseret kriminalitet i form af f.eks. prostitution og menneskehandel end kvinder og piger, som er EU-statsborgere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at indvandrerkvinder og -piger med ulovligt ophold er mere sårbare over for organiseret kriminalitet i form af f.eks. prostitution og menneskehandel end kvinder og piger, som er EU-statsborgere;

| G. | der henviser til, at selv om der ikke foreligger nogen udtømmende undersøgelse af spørgsmålet, har de mafialignende kriminelle organisationer, der opererer i Europa, en imponerende stor omsætning, navnlig de italienske organiserede kriminelle grupper, som ud fra et konservativt skøn, der bygger på en række undersøgelser (herunder Eurispes' undersøgelse) og bekræftes i den fælles rapport fra Eurojust, Europol og Frontex fra 2010, menes at have indtægter på mindst 135 mia. EUR - et tal, som er højere end det samlede BNP i seks EU-medlemsstater, og at det tydeligste eksempel herpå er ‘Ndrangheta, som er den dybest rodfæstede mafiagruppe i EU-landene og i verden og anslås at have en årlig omsætning på mindst 44 mia. EUR; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv om der ikke foreligger nogen udtømmende undersøgelse af spørgsmålet, har de mafialignende kriminelle organisationer, der opererer i Europa, en imponerende stor omsætning, navnlig de italienske organiserede kriminelle grupper, som ud fra et konservativt skøn, der bygger på en række undersøgelser (herunder Eurispes' undersøgelse) og bekræftes i den fælles rapport fra Eurojust, Europol og Frontex fra 2010, menes at have indtægter på mindst 135 mia. EUR - et tal, som er højere end det samlede BNP i seks EU-medlemsstater, og at det tydeligste eksempel herpå er ‘Ndrangheta, som er den dybest rodfæstede mafiagruppe i EU-landene og i verden og anslås at have en årlig omsætning på mindst 44 mia. EUR;

| H. | der henviser til, at truslen mod Den Europæiske Union fra den organiserede kriminalitet også rækker ud over Unionens grænser og derfor skal håndteres med behørig hensyntagen til behovet for en global og international tilgang, der kræver tæt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer såsom Interpol og FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at truslen mod Den Europæiske Union fra den organiserede kriminalitet også rækker ud over Unionens grænser og derfor skal håndteres med behørig hensyntagen til behovet for en global og international tilgang, der kræver tæt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer såsom Interpol og FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet (UNODC);

| I. | der henviser til, at korruption i form af pengeafpresning og bestikkelse er den standardmetode, de organiserede kriminelle anvender med henblik på at omdirigere offentlige midler og infiltrere lokal politik, den offentlige administration og den private sektor; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at korruption i form af pengeafpresning og bestikkelse er den standardmetode, de organiserede kriminelle anvender med henblik på at omdirigere offentlige midler og infiltrere lokal politik, den offentlige administration og den private sektor;

| J. | der henviser til, at hvidvaskning af penge er en af de mest udspekulerede måder, hvorpå lovlige aktiviteter kan besmittes af ulovlige ditto, og samtidig en nødvendig overgangsproces, uden hvilken den købekraft, der opnås gennem kriminalitet, kun ville kunne anvendes inden for kriminelle kredse, men ikke omsættes til reel økonomisk magt; der henviser til, at samarbejde, herunder på internationalt plan, er afgørende for at kunne bekæmpe hvidvaskning af penge effektivt; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at hvidvaskning af penge er en af de mest udspekulerede måder, hvorpå lovlige aktiviteter kan besmittes af ulovlige ditto, og samtidig en nødvendig overgangsproces, uden hvilken den købekraft, der opnås gennem kriminalitet, kun ville kunne anvendes inden for kriminelle kredse, men ikke omsættes til reel økonomisk magt; der henviser til, at samarbejde, herunder på internationalt plan, er afgørende for at kunne bekæmpe hvidvaskning af penge effektivt;

| K. | der henviser til, at den internationale narkotikahandel er hovedindtægtskilde for mafiaer og andre organiserede kriminelle og sætter dem i stand til at konsolidere sig økonomisk og socialt; der henviser til, at EU både er et af de største markeder for narkotikahandel (heroin, kokain og cannabis) og et produktionssted (oftest for syntetiske stoffer); der henviser til, at handelen ligeledes involverer en lang række let identificerbare ikke-europæiske produktions- og transitlande, særlig i Latinamerika, Vestafrika og Asien; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den internationale narkotikahandel er hovedindtægtskilde for mafiaer og andre organiserede kriminelle og sætter dem i stand til at konsolidere sig økonomisk og socialt; der henviser til, at EU både er et af de største markeder for narkotikahandel (heroin, kokain og cannabis) og et produktionssted (oftest for syntetiske stoffer); der henviser til, at handelen ligeledes involverer en lang række let identificerbare ikke-europæiske produktions- og transitlande, særlig i Latinamerika, Vestafrika og Asien;

| L. | der henviser til, at organiseret pengeafpresning og pengeudlån til ågerrenter er blandt de måder, de organiserede kriminelle infiltrerer den lovlige økonomi på, hvilket i alvorlig grad forvrider enhver form for frit marked og indskrænker borgernes, iværksætternes, arbejdstagernes og de erhvervsdrivendes rettigheder; der henviser til, at dette fænomen i henhold til den af Kommissionen finansierede Transcrime-undersøgelse "Study on Extortion Racketeering: the Need for an Instrument to Combat Activities of Organised Crime" antager alarmerende proportioner i mindst halvdelen af EU's medlemsstater og eksisterer i betydeligt omfang i den anden halvdel; der henviser til, at udbredelsen af organiseret pengeafpresning hænger direkte sammen med omfanget af den kontrol, som organiserede kriminelle udøver over et land og dets økonomiske/erhvervsmæssige og politiske aktiviteter; der påpeger, at det for at kunne bekæmpe organiseret pengeafpresning effektivt er afgørende, at man starter med at tilskynde ofrene til at anmelde forbrydelserne og sørge for en stærk tilstedeværelse af officielle myndigheder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at organiseret pengeafpresning og pengeudlån til ågerrenter er blandt de måder, de organiserede kriminelle infiltrerer den lovlige økonomi på, hvilket i alvorlig grad forvrider enhver form for frit marked og indskrænker borgernes, iværksætternes, arbejdstagernes og de erhvervsdrivendes rettigheder; der henviser til, at dette fænomen i henhold til den af Kommissionen finansierede Transcrime-undersøgelse "Study on Extortion Racketeering: the Need for an Instrument to Combat Activities of Organised Crime" antager alarmerende proportioner i mindst halvdelen af EU's medlemsstater og eksisterer i betydeligt omfang i den anden halvdel; der henviser til, at udbredelsen af organiseret pengeafpresning hænger direkte sammen med omfanget af den kontrol, som organiserede kriminelle udøver over et land og dets økonomiske/erhvervsmæssige og politiske aktiviteter; der påpeger, at det for at kunne bekæmpe organiseret pengeafpresning effektivt er afgørende, at man starter med at tilskynde ofrene til at anmelde forbrydelserne og sørge for en stærk tilstedeværelse af officielle myndigheder;

Indledning

| 1. | glæder sig over de initiativer til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, der er foreslået i Stockholmprogrammet, i den tilhørende handlingsplan og i strategien for den indre sikkerhed og håber, at bekæmpelsen af organiseret kriminalitet under den nye formandskabstrio vil blive inddraget i de politiske prioriteter, og at der vil blive opnået konkrete resultater; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de initiativer til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, der er foreslået i Stockholmprogrammet, i den tilhørende handlingsplan og i strategien for den indre sikkerhed og håber, at bekæmpelsen af organiseret kriminalitet under den nye formandskabstrio vil blive inddraget i de politiske prioriteter, og at der vil blive opnået konkrete resultater;

| 2. | er overbevist om, at mafiavirksomhed og andre former for organiseret kriminalitet er en af de største trusler mod EU's indre sikkerhed og borgernes frihed; mener, at selv om der er en risiko for, at de kriminelle organisationer stadig hyppigere samarbejder med terrororganisationer, bør den organiserede kriminalitet behandles særskilt i forhold til terrorisme og opfordrer til en specifik horisontal EU-strategi omfattende lovgivningsmæssige og operationelle foranstaltninger, tildeling af bevillinger og en stram tidsplan for gennemførelsen; støtter Rådets konklusioner af 8.-9. november 2010 om en EU-politikcyklus for organiseret kriminalitet, men opfordrer Rådet til at revidere afgørelsen med henblik på at inddrage Parlamentet i fastlæggelsen af prioriteringer, drøftelsen af de strategiske mål og vurderingen af politikcyklussens resultater; |
| --- | --- |

2.

er overbevist om, at mafiavirksomhed og andre former for organiseret kriminalitet er en af de største trusler mod EU's indre sikkerhed og borgernes frihed; mener, at selv om der er en risiko for, at de kriminelle organisationer stadig hyppigere samarbejder med terrororganisationer, bør den organiserede kriminalitet behandles særskilt i forhold til terrorisme og opfordrer til en specifik horisontal EU-strategi omfattende lovgivningsmæssige og operationelle foranstaltninger, tildeling af bevillinger og en stram tidsplan for gennemførelsen; støtter Rådets konklusioner af 8.-9. november 2010 om en EU-politikcyklus for organiseret kriminalitet, men opfordrer Rådet til at revidere afgørelsen med henblik på at inddrage Parlamentet i fastlæggelsen af prioriteringer, drøftelsen af de strategiske mål og vurderingen af politikcyklussens resultater;

| 3. | støtter medlemsstaterne i deres indsat for at bekæmpe organiseret kriminalitet og opfordrer dem til at styrke deres retlige myndigheder og politi på grundlag af nuværende bedste praksis, herunder ved at sammenligne den lovgivning og de ressourcer, der er beregnet til at støtte deres aktiviteter, og afsætte tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til dette formål; opfordrer medlemsstaterne til at anvende en proaktiv tilgang til efterforskning, udarbejde nationale planer for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og sikre en central koordinering af aktiviteterne via passende specifikke strukturer og i den forbindelse lade sig inspirere af de medlemsstater, som har haft de mest positive erfaringer; anmoder om, at COSI arrangerer et årligt møde, som mindst skal have deltagelse af medlemsstaterne, Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet, Europol og Eurojust, og hvor de opnåede resultater og de fremtidige planer for bekæmpelse af organiseret kriminalitet på EU- og medlemsstatsplan kan præsenteres; |
| --- | --- |

3.

støtter medlemsstaterne i deres indsat for at bekæmpe organiseret kriminalitet og opfordrer dem til at styrke deres retlige myndigheder og politi på grundlag af nuværende bedste praksis, herunder ved at sammenligne den lovgivning og de ressourcer, der er beregnet til at støtte deres aktiviteter, og afsætte tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til dette formål; opfordrer medlemsstaterne til at anvende en proaktiv tilgang til efterforskning, udarbejde nationale planer for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og sikre en central koordinering af aktiviteterne via passende specifikke strukturer og i den forbindelse lade sig inspirere af de medlemsstater, som har haft de mest positive erfaringer; anmoder om, at COSI arrangerer et årligt møde, som mindst skal have deltagelse af medlemsstaterne, Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet, Europol og Eurojust, og hvor de opnåede resultater og de fremtidige planer for bekæmpelse af organiseret kriminalitet på EU- og medlemsstatsplan kan præsenteres;

| 4. | understreger, at alle foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret kriminalitet i fuldt omfang skal respektere de grundlæggende rettigheder og stå i forhold til de forfulgte mål, og at disse mål skal være nødvendige i et demokratisk samfund, jf. artikel 52 i chartret om grundlæggende rettigheder, uden at indskrænke den enkeltes frihed unødigt, jf. den europæiske menneskerettighedskonvention, EU's charter om grundlæggende rettigheder og medlemsstaternes fælles forfatningsprincipper; |
| --- | --- |

4.

understreger, at alle foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret kriminalitet i fuldt omfang skal respektere de grundlæggende rettigheder og stå i forhold til de forfulgte mål, og at disse mål skal være nødvendige i et demokratisk samfund, jf. artikel 52 i chartret om grundlæggende rettigheder, uden at indskrænke den enkeltes frihed unødigt, jf. den europæiske menneskerettighedskonvention, EU's charter om grundlæggende rettigheder og medlemsstaternes fælles forfatningsprincipper;

| 5. | bemærker, at Unionen og dens medlemsstater retligt er forpligtet til at handle i overensstemmelse med solidaritetsbestemmelsen i artikel 222 i TEUF, og udtrykker i den forbindelse dyb foruroligelse over kriminelle organisationers forsøg på at infiltrere politiske kredse, styringsorganer på alle niveauer samt den økonomiske og finansielle sektor; opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at fokusere deres afskrækkende indsats på bekæmpelsen af kriminelle aktiver, herunder sådanne, som ofte er skjult bag et netværk af stråmænd og støttegrupper, politiske institutioner og lobbygrupper; understreger nødvendigheden af, at bestræbelserne på at bekæmpe organiseret kriminalitet tager fuldt hensyn til den såkaldte white-collar-kriminalitet, |
| --- | --- |

5.

bemærker, at Unionen og dens medlemsstater retligt er forpligtet til at handle i overensstemmelse med solidaritetsbestemmelsen i artikel 222 i TEUF, og udtrykker i den forbindelse dyb foruroligelse over kriminelle organisationers forsøg på at infiltrere politiske kredse, styringsorganer på alle niveauer samt den økonomiske og finansielle sektor; opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at fokusere deres afskrækkende indsats på bekæmpelsen af kriminelle aktiver, herunder sådanne, som ofte er skjult bag et netværk af stråmænd og støttegrupper, politiske institutioner og lobbygrupper; understreger nødvendigheden af, at bestræbelserne på at bekæmpe organiseret kriminalitet tager fuldt hensyn til den såkaldte white-collar-kriminalitet,

Forbedring af EU’s retlige ramme

| 6. | påpeger, at de internationale kriminelle netværk er yderst aktive, og at de kriminelle organisationer bliver stadig større og mere avancerede, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at forbedre deres indbyrdes samarbejde og koordination og tilpasse deres lovgivninger, især med hensyn til udformning af fælles standardprocedurer og definitioner af strafbare handlinger, og i den forbindelse tage udgangspunkt i praksis inden for de retssystemer, som er de højest udviklede inden for bekæmpelse af organiseret kriminalitet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en rettidig og effektiv ratifikation og/eller gennemførelse af alle europæiske og internationale retsinstrumenter, som direkte eller indirekte vedrører bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

6.

påpeger, at de internationale kriminelle netværk er yderst aktive, og at de kriminelle organisationer bliver stadig større og mere avancerede, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at forbedre deres indbyrdes samarbejde og koordination og tilpasse deres lovgivninger, især med hensyn til udformning af fælles standardprocedurer og definitioner af strafbare handlinger, og i den forbindelse tage udgangspunkt i praksis inden for de retssystemer, som er de højest udviklede inden for bekæmpelse af organiseret kriminalitet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en rettidig og effektiv ratifikation og/eller gennemførelse af alle europæiske og internationale retsinstrumenter, som direkte eller indirekte vedrører bekæmpelse af organiseret kriminalitet;

| 7. | påpeger, at rammeafgørelse 2008/841/RIA om organiseret kriminalitet har haft yderst ringe indvirkning på de lovgivningsmæssige systemer i medlemsstaterne, idet den ikke har medført nogen væsentlig forbedring af de nationale love eller af operationelle samarbejde omkring bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, og opfordrer på den baggrund Kommissionen til inden udgangen af 2013 at forelægge et forslag til et direktiv, som indeholder en mere konkret definition af organiseret kriminalitet og en mere præcis indkredsning af fænomenets vigtigste elementer, med særlig fokus på nøglebegrebet "organisation", og som også tager hensyn til nye former for organiseret kriminalitet; opfordrer med hensyn til strafbarheden af at være medlem af en kriminel organisation og under behørig hensyntagen til de nationale retssystemers specifikke kendetegn til gennemførelse af en undersøgelse vedrørende spørgsmålet om afskaffelse af den nuværende metode med dobbelt strafbarhed (af både medlemskab og såkaldt "sammensværgelse") og identifikation af en række typiske lovovertrædelser, som uafhængigt af den maksimale strafferamme i medlemsstaternes retssystemer kan siges at udgøre et sådant strafbart forhold; opfordrer ligeledes til en mere stringent undersøgelse af spørgsmålet vedrørende kriminalisering af alle former for støtte til kriminelle organisationer; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at rammeafgørelse 2008/841/RIA om organiseret kriminalitet har haft yderst ringe indvirkning på de lovgivningsmæssige systemer i medlemsstaterne, idet den ikke har medført nogen væsentlig forbedring af de nationale love eller af operationelle samarbejde omkring bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, og opfordrer på den baggrund Kommissionen til inden udgangen af 2013 at forelægge et forslag til et direktiv, som indeholder en mere konkret definition af organiseret kriminalitet og en mere præcis indkredsning af fænomenets vigtigste elementer, med særlig fokus på nøglebegrebet "organisation", og som også tager hensyn til nye former for organiseret kriminalitet; opfordrer med hensyn til strafbarheden af at være medlem af en kriminel organisation og under behørig hensyntagen til de nationale retssystemers specifikke kendetegn til gennemførelse af en undersøgelse vedrørende spørgsmålet om afskaffelse af den nuværende metode med dobbelt strafbarhed (af både medlemskab og såkaldt "sammensværgelse") og identifikation af en række typiske lovovertrædelser, som uafhængigt af den maksimale strafferamme i medlemsstaternes retssystemer kan siges at udgøre et sådant strafbart forhold; opfordrer ligeledes til en mere stringent undersøgelse af spørgsmålet vedrørende kriminalisering af alle former for støtte til kriminelle organisationer;

| 8. | opfordrer Kommissionen til snarest at forelægge det forslag til rammedirektiv om proceduren for beslaglæggelse og konfiskation af indtægter fra kriminalitet som den bebudede i sit 2011-arbejdsprogram, og opfordrer endvidere Kommissionen til, under hensyntagen til nødvendigheden af at respektere de grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i chartret om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention:






  — | at udarbejde bestemmelser om effektiv anvendelse af instrumenter såsom udvidet og ikke-domsbaseret konfiskation; |
| --- | --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til snarest at forelægge det forslag til rammedirektiv om proceduren for beslaglæggelse og konfiskation af indtægter fra kriminalitet som den bebudede i sit 2011-arbejdsprogram, og opfordrer endvidere Kommissionen til, under hensyntagen til nødvendigheden af at respektere de grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i chartret om grundlæggende rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention:

—

at udarbejde bestemmelser om effektiv anvendelse af instrumenter såsom udvidet og ikke-domsbaseret konfiskation;

| — | at udarbejde regler om lempelse af bevisbyrden efter domfældelse af en gerningsmand til en alvorlig lovovertrædelse (herunder lovovertrædelser i forbindelse med organiseret kriminalitet) med hensyn til oprindelsen af aktiver, der indehaves af gerningsmanden |
| --- | --- |

—

at udarbejde regler om lempelse af bevisbyrden efter domfældelse af en gerningsmand til en alvorlig lovovertrædelse (herunder lovovertrædelser i forbindelse med organiseret kriminalitet) med hensyn til oprindelsen af aktiver, der indehaves af gerningsmanden

| — | at tilskynde til indførelse af instrumenter i nationale retssystemer, som inden for henholdsvis strafferetten, civil- eller skatteretten lemper bevisbyrden vedrørende oprindelsen af aktiver, der indehaves af en person, som er under anklage for en lovovertrædelse vedrørende organiseret kriminalitet |
| --- | --- |

—

at tilskynde til indførelse af instrumenter i nationale retssystemer, som inden for henholdsvis strafferetten, civil- eller skatteretten lemper bevisbyrden vedrørende oprindelsen af aktiver, der indehaves af en person, som er under anklage for en lovovertrædelse vedrørende organiseret kriminalitet

| — | i sit forslag at medtage bestemmelser, der muliggør beslaglæggelse og efterfølgende konfiskation af aktiver overdraget til tredjemand; opfordrer ligeledes til, at foranstaltninger truffet af stråmanden i sådanne tilfælde behandles som en strafbar handling, når formålet hermed er at omgå håndhævelsen af foranstaltninger til sikring af aktiverne eller lette begåelsen af strafbare handlinger såsom modtagelse, hvidvaskning og anvendelse af pengebeløb, som er opnået på ulovlig vis; opfordrer følgelig Kommissionen til i sine lovgivningsmæssige forslag at præcisere, at begrebet "udbytte fra strafbart forhold", som er fastsat i FN's Palermo-konvention og medtaget i rammeafgørelse 2008/841/RIA, ikke er begrænset til spørgsmålet om fortjeneste; opfordrer medlemsstaterne til straks at inkorporere dette begreb i deres lovgivning for at sikre, at enhver indtægt, som er direkte eller indirekte forbundet med begåelsen af strafbare handlinger inden for organiseret kriminalitet, kan blive genstand for beslaglæggelse og konfiskation; |
| --- | --- |

—

i sit forslag at medtage bestemmelser, der muliggør beslaglæggelse og efterfølgende konfiskation af aktiver overdraget til tredjemand; opfordrer ligeledes til, at foranstaltninger truffet af stråmanden i sådanne tilfælde behandles som en strafbar handling, når formålet hermed er at omgå håndhævelsen af foranstaltninger til sikring af aktiverne eller lette begåelsen af strafbare handlinger såsom modtagelse, hvidvaskning og anvendelse af pengebeløb, som er opnået på ulovlig vis; opfordrer følgelig Kommissionen til i sine lovgivningsmæssige forslag at præcisere, at begrebet "udbytte fra strafbart forhold", som er fastsat i FN's Palermo-konvention og medtaget i rammeafgørelse 2008/841/RIA, ikke er begrænset til spørgsmålet om fortjeneste; opfordrer medlemsstaterne til straks at inkorporere dette begreb i deres lovgivning for at sikre, at enhver indtægt, som er direkte eller indirekte forbundet med begåelsen af strafbare handlinger inden for organiseret kriminalitet, kan blive genstand for beslaglæggelse og konfiskation;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at acceptere og støtte det presserende behov for europæisk lovgivning vedrørende genanvendelse af udbyttet fra strafbare handlinger til sociale formål, herunder vidnebeskyttelse, således at kapital hidrørende fra kriminelle organisationer eller deres samarbejdspartnere kan geninvesteres i lovlige, pletfri, gennemsigtige og retlinede økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at acceptere og støtte det presserende behov for europæisk lovgivning vedrørende genanvendelse af udbyttet fra strafbare handlinger til sociale formål, herunder vidnebeskyttelse, således at kapital hidrørende fra kriminelle organisationer eller deres samarbejdspartnere kan geninvesteres i lovlige, pletfri, gennemsigtige og retlinede økonomiske aktiviteter;

| 10. | går ind for et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende anerkendelse og korrekt fuldbyrdelse af beslaglæggelses- og konfiskationsafgørelser; mener, at kontorerne til inddrivelse af aktiver er et afgørende redskab i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, og at de hurtigst muligt bør udstyres med de nødvendige ressourcer, eksperter og beføjelser; støtter Kommissionen analyse af de vigtigste hindringer for det arbejde, der udføres af de eksisterende kontorer til inddrivelse af aktiver; opfordrer Kommissionen til at styrke rollen og beføjelserne for kontorerne til inddrivelse af aktiver og give dem en mere fleksibel og ensartet adgang til information under iagttagelse af EU's grundlæggende rettigheder og databeskyttelsesstandarder; |
| --- | --- |

10.

går ind for et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne vedrørende anerkendelse og korrekt fuldbyrdelse af beslaglæggelses- og konfiskationsafgørelser; mener, at kontorerne til inddrivelse af aktiver er et afgørende redskab i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, og at de hurtigst muligt bør udstyres med de nødvendige ressourcer, eksperter og beføjelser; støtter Kommissionen analyse af de vigtigste hindringer for det arbejde, der udføres af de eksisterende kontorer til inddrivelse af aktiver; opfordrer Kommissionen til at styrke rollen og beføjelserne for kontorerne til inddrivelse af aktiver og give dem en mere fleksibel og ensartet adgang til information under iagttagelse af EU's grundlæggende rettigheder og databeskyttelsesstandarder;

| 11. | opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2013 at udarbejde en undersøgelse vedrørende efterforskningspraksis i medlemsstaterne i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, navnlig med hensyn til anvendelsen af redskaber såsom telefonaflytning, rumaflytning, eftersøgningsprocedurer, udskudt anholdelse, udskudt beslaglæggelse, undercoveroperationer samt kontrollerede og overvågede leveringsoperationer; opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til et direktiv inden udgangen af 2014 vedrørende fælles efterforskningsmetoder i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, jf. artikel 87, stk. 2, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2013 at udarbejde en undersøgelse vedrørende efterforskningspraksis i medlemsstaterne i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, navnlig med hensyn til anvendelsen af redskaber såsom telefonaflytning, rumaflytning, eftersøgningsprocedurer, udskudt anholdelse, udskudt beslaglæggelse, undercoveroperationer samt kontrollerede og overvågede leveringsoperationer; opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til et direktiv inden udgangen af 2014 vedrørende fælles efterforskningsmetoder i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, jf. artikel 87, stk. 2, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 12. | understreger betydningen af at sikre passende beskyttelse for primære og sekundære ofre for organiseret kriminalitet samt for vidner, informanter, whistleblowers og deres familier; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens forslag til direktiv om indførelse af minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse, men mener, at der også bør være EU-lovgivning, som dækker vidner, informanter, whistleblowers og deres familier; opfordrer til, at alle typer af ofre (navnlig personer, der er ofre for organiseret kriminalitet og terrorisme, og personer, som kommer til skade under udførelsen af deres hverv) behandles ens, og at beskyttelsen af vidner, informanter, whistleblowers og deres familier opretholdes ud over varigheden af retssagen; understreger, at mindreårige ofre for organiseret kriminalitet har behov for for særlig opmærksomhed, behandling, beskyttelse, hjælp og vejledning; opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer for hjælp til vidner, informanter, whistleblowers og deres familier, give dem transnational europæisk juridisk status og sikre dem enhver beskyttelse, de har adgang til i medlemsstaterne, hvis informanternes, vidnernes eller whistleblowernes oprindelsesmedlemsstat anmoder herom; foreslår, at der oprettes en europæisk fond til støtte og hjælp for ofre for organiseret kriminalitet og vidner, herunder støtte til ikke-statslige antimafia- og antikriminalitetssammenslutninger, som anerkendt af medlemsstaterne; hilser det velkomment, at nogle medlemsstaters har vedtaget lovgivningsmæssige bestemmelser til forbedring af beskyttelsen af vidner og informanter i sager forbundet med organiseret kriminalitet (eksempelvis ved at give mulighed for fjernafhøring); |
| --- | --- |

12.

understreger betydningen af at sikre passende beskyttelse for primære og sekundære ofre for organiseret kriminalitet samt for vidner, informanter, whistleblowers og deres familier; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens forslag til direktiv om indførelse af minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse, men mener, at der også bør være EU-lovgivning, som dækker vidner, informanter, whistleblowers og deres familier; opfordrer til, at alle typer af ofre (navnlig personer, der er ofre for organiseret kriminalitet og terrorisme, og personer, som kommer til skade under udførelsen af deres hverv) behandles ens, og at beskyttelsen af vidner, informanter, whistleblowers og deres familier opretholdes ud over varigheden af retssagen; understreger, at mindreårige ofre for organiseret kriminalitet har behov for for særlig opmærksomhed, behandling, beskyttelse, hjælp og vejledning; opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer for hjælp til vidner, informanter, whistleblowers og deres familier, give dem transnational europæisk juridisk status og sikre dem enhver beskyttelse, de har adgang til i medlemsstaterne, hvis informanternes, vidnernes eller whistleblowernes oprindelsesmedlemsstat anmoder herom; foreslår, at der oprettes en europæisk fond til støtte og hjælp for ofre for organiseret kriminalitet og vidner, herunder støtte til ikke-statslige antimafia- og antikriminalitetssammenslutninger, som anerkendt af medlemsstaterne; hilser det velkomment, at nogle medlemsstaters har vedtaget lovgivningsmæssige bestemmelser til forbedring af beskyttelsen af vidner og informanter i sager forbundet med organiseret kriminalitet (eksempelvis ved at give mulighed for fjernafhøring);

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme den rolle, som sammenslutninger af ofres familier spiller, samt dialogen mellem sådanne foreninger og institutionerne og etablering af et EU-forum for sammenslutninger af ofres familier; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme den rolle, som sammenslutninger af ofres familier spiller, samt dialogen mellem sådanne foreninger og institutionerne og etablering af et EU-forum for sammenslutninger af ofres familier;

Bekæmpelse af den rodfæstede organiserede kriminalitet af mafiatypen i EU

| 14. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde et direktivforslag, der gør det strafbart i alle medlemsstater at pleje omgang med mafiaer eller andre forbryderringe, for at kunne straffe kriminelle organisationer, der udnytter selve deres eksistens og evne til at intimidere - selv uden at begå nogen konkret voldshandling eller fremkomme med specifikke trusler - til at begå kriminalitet og øve indflydelse på erhvervslivet, den offentlige administration, de offentlige tjenesteydelser og valgsystemet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde et direktivforslag, der gør det strafbart i alle medlemsstater at pleje omgang med mafiaer eller andre forbryderringe, for at kunne straffe kriminelle organisationer, der udnytter selve deres eksistens og evne til at intimidere - selv uden at begå nogen konkret voldshandling eller fremkomme med specifikke trusler - til at begå kriminalitet og øve indflydelse på erhvervslivet, den offentlige administration, de offentlige tjenesteydelser og valgsystemet;

| 15. | vil inden for tre måneder efter vedtagelsen af denne beslutning nedsætte et særligt udvalg om udbredelsen af kriminelle organisationer, herunder mafiaer, der opererer på tværs af grænserne, som bl.a. skal have til formål at foretage en tilbundsgående undersøgelse af fænomenets omfang og negative sociale og økonomiske konsekvenser i hele EU, herunder spørgsmålet om kriminelle organisationers og mafiaers ulovlige tilegnelse af offentlige midler og infiltration af den offentlige sektor samt af den lovlige økonomi og finanssektor, medens et andet mål vil være at identificere en række lovgivningsmæssige foranstaltninger til imødegåelse af denne konkrete og anerkendte trussel mod Den Europæiske Union og dennes borgere; opfordrer derfor Formandskonferencen til at forelægge et forslag i henhold til forretningsordenens artikel 184; |
| --- | --- |

15.

vil inden for tre måneder efter vedtagelsen af denne beslutning nedsætte et særligt udvalg om udbredelsen af kriminelle organisationer, herunder mafiaer, der opererer på tværs af grænserne, som bl.a. skal have til formål at foretage en tilbundsgående undersøgelse af fænomenets omfang og negative sociale og økonomiske konsekvenser i hele EU, herunder spørgsmålet om kriminelle organisationers og mafiaers ulovlige tilegnelse af offentlige midler og infiltration af den offentlige sektor samt af den lovlige økonomi og finanssektor, medens et andet mål vil være at identificere en række lovgivningsmæssige foranstaltninger til imødegåelse af denne konkrete og anerkendte trussel mod Den Europæiske Union og dennes borgere; opfordrer derfor Formandskonferencen til at forelægge et forslag i henhold til forretningsordenens artikel 184;

| 16. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Europol og Eurojust og inden juni 2013 at gennemføre en undersøgelse for at vurdere de negative virkninger i Den Europæiske Union af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; opfordrer Europol til inden udgangen af 2012 at udarbejde en tematisk OCTA-rapport om truslen fra kriminelle organisationer af mafiatypen i EU; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Europol og Eurojust og inden juni 2013 at gennemføre en undersøgelse for at vurdere de negative virkninger i Den Europæiske Union af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; opfordrer Europol til inden udgangen af 2012 at udarbejde en tematisk OCTA-rapport om truslen fra kriminelle organisationer af mafiatypen i EU;

| 17. | understreger, at kriminelle organisationer i henhold til den OCTA-rapport (en vurdering gennemført af Den Europæiske Union vedrørende trusler fra organiseret kriminalitet), som Europol har offentliggjort i 2011, udviser en reel tilpasningskapacitet og evne til hurtigt at identificere og udnytte nye ulovlige markeder; mener, at det er nødvendigt ikke kun at bekæmpe traditionel organiseret kriminalitet, men også at være særligt opmærksom på de nye former for organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

17.

understreger, at kriminelle organisationer i henhold til den OCTA-rapport (en vurdering gennemført af Den Europæiske Union vedrørende trusler fra organiseret kriminalitet), som Europol har offentliggjort i 2011, udviser en reel tilpasningskapacitet og evne til hurtigt at identificere og udnytte nye ulovlige markeder; mener, at det er nødvendigt ikke kun at bekæmpe traditionel organiseret kriminalitet, men også at være særligt opmærksom på de nye former for organiseret kriminalitet;

Forbedring af de europæiske strukturer, der på forskellig vis deltager i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, og styrkelse af forbindelserne med andre internationale institutioner

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til straks at gennemføre og implementere Rådets afgørelse 2009/426/RIA om styrkelse af Eurojust og at følge alle henstillingerne heri; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres nationale medlemmer af Eurojust straks informeres i tilfælde af forbrydelser, der omfatter mindst to medlemsstater, og hvor der er tydelige indikationer for, at der er en kriminel organisation involveret; understreger betydningen af en styrkelse af Eurojust for at opnå større effektivitet i bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret kriminalitet under henvisning til Eurojusts initiativbeføjelser, herunder især beføjelsen til at iværksætte efterforskning, og øvrige beføjelser i henhold artikel 85 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer de europæiske institutioner til at gøre deres politiske indflydelse gældende på internationalt niveau med henblik på at iværksætte en undersøgelse af mulighederne for udveksling af noget af den erfaring, som EU, herunder Eurojust, har opnået, på internationalt plan og eventuelt stille den knowhow til rådighed, som der indtil videre er opnået på EU-niveau; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til straks at gennemføre og implementere Rådets afgørelse 2009/426/RIA om styrkelse af Eurojust og at følge alle henstillingerne heri; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres nationale medlemmer af Eurojust straks informeres i tilfælde af forbrydelser, der omfatter mindst to medlemsstater, og hvor der er tydelige indikationer for, at der er en kriminel organisation involveret; understreger betydningen af en styrkelse af Eurojust for at opnå større effektivitet i bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret kriminalitet under henvisning til Eurojusts initiativbeføjelser, herunder især beføjelsen til at iværksætte efterforskning, og øvrige beføjelser i henhold artikel 85 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; opfordrer de europæiske institutioner til at gøre deres politiske indflydelse gældende på internationalt niveau med henblik på at iværksætte en undersøgelse af mulighederne for udveksling af noget af den erfaring, som EU, herunder Eurojust, har opnået, på internationalt plan og eventuelt stille den knowhow til rådighed, som der indtil videre er opnået på EU-niveau;

| 19. | opfordrer Kommissionen til så snart som muligt at udarbejde en konsekvensanalyse af merværdien af oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed og i den forbindelse overveje muligheden for at udvide dens kompetence til også at omfatte bekæmpelse af grov grænseoverskridende kriminalitet og korruption, jf. artikel 86, stk. 4, i traktaten om Europæiske Unions funktionsmåde, under hensyntagen til indvirkningen på de grundlæggende rettigheder, herunder navnlig retten til forsvar, og behovet for en forudgående harmonisering af standarderne inden for strafferetspleje og materiel strafferet samt reglerne for strafferetlig jurisdiktion; opfordrer Kommissionen til at høre alle relevante interessenter, herunder Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Europarådet, Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og civilsamfundet, om virkningerne af oprettelsen af den europæiske anklagemyndighed; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til så snart som muligt at udarbejde en konsekvensanalyse af merværdien af oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed og i den forbindelse overveje muligheden for at udvide dens kompetence til også at omfatte bekæmpelse af grov grænseoverskridende kriminalitet og korruption, jf. artikel 86, stk. 4, i traktaten om Europæiske Unions funktionsmåde, under hensyntagen til indvirkningen på de grundlæggende rettigheder, herunder navnlig retten til forsvar, og behovet for en forudgående harmonisering af standarderne inden for strafferetspleje og materiel strafferet samt reglerne for strafferetlig jurisdiktion; opfordrer Kommissionen til at høre alle relevante interessenter, herunder Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Europarådet, Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og civilsamfundet, om virkningerne af oprettelsen af den europæiske anklagemyndighed;

| 20. | støtter den femårige strategi for udvikling af Europol, som fastlagdes i 2009; opfordrer Europol til at optrappe sine møder og forbindelser med Europa-Parlamentet med henblik på i fællesskab og med jævne mellemrum at gennemgå fremskridtene i forbindelse med denne strategi og problemer af enhver art; opfordrer Europol til at engagere sig mere effektivt i spørgsmålet om organiseret kriminalitet og mafialignende kriminalitet ved at etablere og styrke en specifik afdeling herfor i sin organisation og ved at gøre større brug af de tildelte midler på dette område; opfordrer Europol til at samarbejde endnu tættere med Interpol med henblik på at bekæmpe kriminelle organisationer på internationalt niveau, navnlig med hensyn til informationsudveksling; opfordrer Europol til at skabe tættere bånd og indgå strategiske og operationelle aftaler med de kompetente myndigheder i tredjelande; |
| --- | --- |

20.

støtter den femårige strategi for udvikling af Europol, som fastlagdes i 2009; opfordrer Europol til at optrappe sine møder og forbindelser med Europa-Parlamentet med henblik på i fællesskab og med jævne mellemrum at gennemgå fremskridtene i forbindelse med denne strategi og problemer af enhver art; opfordrer Europol til at engagere sig mere effektivt i spørgsmålet om organiseret kriminalitet og mafialignende kriminalitet ved at etablere og styrke en specifik afdeling herfor i sin organisation og ved at gøre større brug af de tildelte midler på dette område; opfordrer Europol til at samarbejde endnu tættere med Interpol med henblik på at bekæmpe kriminelle organisationer på internationalt niveau, navnlig med hensyn til informationsudveksling; opfordrer Europol til at skabe tættere bånd og indgå strategiske og operationelle aftaler med de kompetente myndigheder i tredjelande;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre samarbejdet mellem de nationale polititjenester i praksis og så vidt muligt fjerne formelle forhindringer; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre samarbejdet mellem de nationale polititjenester i praksis og så vidt muligt fjerne formelle forhindringer;

| 22. | understreger igen betydningen af forbedret praktisk samarbejde mellem politi og retslige myndigheder i medlemsstaterne med henblik på at udveksle data om kriminelle organisationer og koordinere efterforskningen; opfordrer Kommissionen og Eurojust til at oprette et mere effektivt netværk af nationale kontaktpunkter med henblik herpå; anmoder derudover Kommissionen om at forelægge årlige rapporter om fremskridtene i forbindelse med det styrkede samarbejde mellem politi og retlige myndigheder omkring organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

22.

understreger igen betydningen af forbedret praktisk samarbejde mellem politi og retslige myndigheder i medlemsstaterne med henblik på at udveksle data om kriminelle organisationer og koordinere efterforskningen; opfordrer Kommissionen og Eurojust til at oprette et mere effektivt netværk af nationale kontaktpunkter med henblik herpå; anmoder derudover Kommissionen om at forelægge årlige rapporter om fremskridtene i forbindelse med det styrkede samarbejde mellem politi og retlige myndigheder omkring organiseret kriminalitet;

| 23. | erkender, at der på trods af de protokoller og bilaterale aftaler, der er indgået mellem Europol, Eurojust og OLAF, stadig er betydelige muligheder for forbedring af samarbejdet mellem disse institutioner; opfordrer derfor Europol, Eurojust, OLAF og EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel til i fællesskab at tage konkrete skridt, såvel til at evaluere og løbende ajourføre deres samarbejdsaftaler som til at implementere dem, navnlig med hensyn til udveksling af sagsresuméer, oplysninger om konkrete sager samt oplysninger og data af strategisk karakter; mener, at der, for at samarbejdet mellem de to agenturer og OLAF kan være fuldt ud effektivt, skal foretages en klar opdeling af ansvarsområder, således at dobbeltarbejde undgås; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af effektiviteten af EU's og medlemsstaternes kriminalitetsbekæmpende agenturer; |
| --- | --- |

23.

erkender, at der på trods af de protokoller og bilaterale aftaler, der er indgået mellem Europol, Eurojust og OLAF, stadig er betydelige muligheder for forbedring af samarbejdet mellem disse institutioner; opfordrer derfor Europol, Eurojust, OLAF og EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel til i fællesskab at tage konkrete skridt, såvel til at evaluere og løbende ajourføre deres samarbejdsaftaler som til at implementere dem, navnlig med hensyn til udveksling af sagsresuméer, oplysninger om konkrete sager samt oplysninger og data af strategisk karakter; mener, at der, for at samarbejdet mellem de to agenturer og OLAF kan være fuldt ud effektivt, skal foretages en klar opdeling af ansvarsområder, således at dobbeltarbejde undgås; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af effektiviteten af EU's og medlemsstaternes kriminalitetsbekæmpende agenturer;

Videreudvikling af princippet om gensidig anerkendelse af afgørelser i straffesager og forbedring af politisamarbejdet og det retlige samarbejde i EU og med tredjelande

| 24. | er vidende om, at der for at overvinde de praktiske hindringer for det retlige samarbejde bør ofres betydelig opmærksomhed på information og bevidstgørelse af retlige myndigheder og politimyndigheder, og opfordrer medlemsstaterne til at betragte uddannelse inden for retsvæsenet og politiet som en politisk prioritet; opfordrer samtidig Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger, herunder af finansiel karakter, for at støtte medlemsstaternes aktiviteter; |
| --- | --- |

24.

er vidende om, at der for at overvinde de praktiske hindringer for det retlige samarbejde bør ofres betydelig opmærksomhed på information og bevidstgørelse af retlige myndigheder og politimyndigheder, og opfordrer medlemsstaterne til at betragte uddannelse inden for retsvæsenet og politiet som en politisk prioritet; opfordrer samtidig Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger, herunder af finansiel karakter, for at støtte medlemsstaternes aktiviteter;

| 25. | erkender, at det retlige samarbejde, bl.a. mellem medlemsstater, er en af hjørnestenene i bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og for etableringen af et fælles område med sikkerhed og retfærdighed, og opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser og omgående gennemføre alle de instrumenter for retligt samarbejde, som allerede eksisterer på EU-plan, navnlig konventionen fra år 2000 om gensidig retshjælp og 2001-protokollen hertil samt rammeafgørelsen om fælles efterforskningshold; er bevidst om, at der for at overvinde de praktiske hindringer for det retlige samarbejde bør ofres betydelig opmærksomhed på information og bevidstgørelse af retlige myndigheder og politimyndigheder samt forsvarsadvokater, og opfordrer medlemsstaterne til at betragte uddannelse inden for retsvæsenet og politiet samt forsvarsrettigheder som en politisk prioritet; opfordrer samtidig Kommissionen til at tilvejebringe de nødvendige ressourcer, herunder af finansiel karakter, til støtte for medlemsstaternes aktiviteter; |
| --- | --- |

25.

erkender, at det retlige samarbejde, bl.a. mellem medlemsstater, er en af hjørnestenene i bekæmpelsen af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og for etableringen af et fælles område med sikkerhed og retfærdighed, og opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser og omgående gennemføre alle de instrumenter for retligt samarbejde, som allerede eksisterer på EU-plan, navnlig konventionen fra år 2000 om gensidig retshjælp og 2001-protokollen hertil samt rammeafgørelsen om fælles efterforskningshold; er bevidst om, at der for at overvinde de praktiske hindringer for det retlige samarbejde bør ofres betydelig opmærksomhed på information og bevidstgørelse af retlige myndigheder og politimyndigheder samt forsvarsadvokater, og opfordrer medlemsstaterne til at betragte uddannelse inden for retsvæsenet og politiet samt forsvarsrettigheder som en politisk prioritet; opfordrer samtidig Kommissionen til at tilvejebringe de nødvendige ressourcer, herunder af finansiel karakter, til støtte for medlemsstaternes aktiviteter;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fortsætte deres bestræbelser med henblik på en effektiv implementering af den europæiske arrestordre; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvorvidt de fakultative grunde til at afslå fuldbyrdelse af den europæiske arrestordre, der er omtalt i artikel 4 i rammeafgørelsen, bør omformuleres med henblik på at opfylde EU's forpligtelser vedrørende grundlæggende rettigheder samt i lyset af de erfaringerne fra de efterfølgende instrumenter for gensidig anerkendelse for så vidt angår lovovertrædelser, der generelt er forbundet med organiseret kriminalitet, herunder omgang med mafiagrupper; opfordrer de retlige myndigheder i medlemsstaterne til at gøre enhver indsats for at sikre, at de europæiske arrestordrer, de udsteder, altid videresendes til Interpol; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fortsætte deres bestræbelser med henblik på en effektiv implementering af den europæiske arrestordre; opfordrer Kommissionen til at overveje, hvorvidt de fakultative grunde til at afslå fuldbyrdelse af den europæiske arrestordre, der er omtalt i artikel 4 i rammeafgørelsen, bør omformuleres med henblik på at opfylde EU's forpligtelser vedrørende grundlæggende rettigheder samt i lyset af de erfaringerne fra de efterfølgende instrumenter for gensidig anerkendelse for så vidt angår lovovertrædelser, der generelt er forbundet med organiseret kriminalitet, herunder omgang med mafiagrupper; opfordrer de retlige myndigheder i medlemsstaterne til at gøre enhver indsats for at sikre, at de europæiske arrestordrer, de udsteder, altid videresendes til Interpol;

| 27. | anerkender den grundlæggende rolle, som de fælles efterforskningshold spiller i forbindelse med bekæmpelsen af den grænseoverskridende organiserede kriminalitet, og udtrykker bekymring over det faktum, at dette efterforskningsinstrument på grund af den mangelfulde gennemførelse af den relevante rammeafgørelse og nølen fra nogle nationale retsmyndigheders side ikke udnyttes bedst muligt; opfordrer Kommissionen og Rådet til at skabe ny fremdrift i de fælles efterforskningsholds indsats, både ved at sikre den fuldstændige gennemførelse af rammeafgørelse 2002/465/RIA i alle medlemsstater og ved at give dem tilstrækkelig finansielle støtte; understreger, at de resultater, der opnås af de fælles efterforskningshold, kan vurderes på europæisk plan (f.eks. på grundlag af værdien af de konfiskerede genstande) og på nationalt plan (f.eks. på grundlag af effektiviteten af de enkelte holdmedlemmer), og opfordrer Kommissionen til at tage dette spørgsmål op i samarbejde med Eurojust og Europol; |
| --- | --- |

27.

anerkender den grundlæggende rolle, som de fælles efterforskningshold spiller i forbindelse med bekæmpelsen af den grænseoverskridende organiserede kriminalitet, og udtrykker bekymring over det faktum, at dette efterforskningsinstrument på grund af den mangelfulde gennemførelse af den relevante rammeafgørelse og nølen fra nogle nationale retsmyndigheders side ikke udnyttes bedst muligt; opfordrer Kommissionen og Rådet til at skabe ny fremdrift i de fælles efterforskningsholds indsats, både ved at sikre den fuldstændige gennemførelse af rammeafgørelse 2002/465/RIA i alle medlemsstater og ved at give dem tilstrækkelig finansielle støtte; understreger, at de resultater, der opnås af de fælles efterforskningshold, kan vurderes på europæisk plan (f.eks. på grundlag af værdien af de konfiskerede genstande) og på nationalt plan (f.eks. på grundlag af effektiviteten af de enkelte holdmedlemmer), og opfordrer Kommissionen til at tage dette spørgsmål op i samarbejde med Eurojust og Europol;

| 28. | understreger, at grænser ikke udgør en hindring for organiseret kriminalitet; mener derfor, at det er nødvendigt at integrere den eksterne dimension af organiseret kriminalitet i rammerne for Europas bestræbelser for at bekæmpe fænomenet; bemærker, at det med henblik herpå er vigtigt, at man i højere grad inddrager EU-Udenrigstjenesten og Det Fælles Situationscenter (SitCen); opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at forbedre effektiviteten af og jævnligt opdatere aftalerne vedrørende retligt og efterforskningsrelateret samarbejde med ikke-EU-lande med henblik på bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; opfordrer yderligere til, at der i forbindelse med udarbejdelsen af disse aftaler på behørig vis tages hensyn til de specifikke trusler, som den organiserede kriminalitet i de enkelte lande udgør for EU's interne og eksterne sikkerhed; opfordrer Europol til at gennemføre flere og mere detaljerede analyser af de ikke-europæiske kriminelle organisationer, hvis aktiviteter har en direkte eller indirekte indvirkning på Den Europæiske Union; anser det for væsentligt at fortsætte og optrappe EU's og de internationale institutionernes indsats på Balkan, navnlig i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Europol at udarbejde et fælles projekt med Interpol til støtte for oprettelse og implementering af et regionalt system til udveksling af politimæssige og retlige data med Vestafrika og samtidig stille den nødvendige knowhow og ressourcer, ikke mindst inden for uddannelse og opfølgning, til rådighed for Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater; |
| --- | --- |

28.

understreger, at grænser ikke udgør en hindring for organiseret kriminalitet; mener derfor, at det er nødvendigt at integrere den eksterne dimension af organiseret kriminalitet i rammerne for Europas bestræbelser for at bekæmpe fænomenet; bemærker, at det med henblik herpå er vigtigt, at man i højere grad inddrager EU-Udenrigstjenesten og Det Fælles Situationscenter (SitCen); opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at forbedre effektiviteten af og jævnligt opdatere aftalerne vedrørende retligt og efterforskningsrelateret samarbejde med ikke-EU-lande med henblik på bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; opfordrer yderligere til, at der i forbindelse med udarbejdelsen af disse aftaler på behørig vis tages hensyn til de specifikke trusler, som den organiserede kriminalitet i de enkelte lande udgør for EU's interne og eksterne sikkerhed; opfordrer Europol til at gennemføre flere og mere detaljerede analyser af de ikke-europæiske kriminelle organisationer, hvis aktiviteter har en direkte eller indirekte indvirkning på Den Europæiske Union; anser det for væsentligt at fortsætte og optrappe EU's og de internationale institutionernes indsats på Balkan, navnlig i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med Europol at udarbejde et fælles projekt med Interpol til støtte for oprettelse og implementering af et regionalt system til udveksling af politimæssige og retlige data med Vestafrika og samtidig stille den nødvendige knowhow og ressourcer, ikke mindst inden for uddannelse og opfølgning, til rådighed for Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater;

Andre henstillinger vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet

| 29. | understreger betydningen af at fremme lovlydigheden og øge kendskabet til og viden om dette spørgsmål hos borgere og offentligheden i almindelighed; understreger i denne forbindelse den grundlæggende betydning af en presse, som ikke lader sig påvirke af udenforstående kræfter og dermed kan undersøge og offentliggøre forbindelserne mellem de organiserede kriminalitet og særinteresser i samfundet; finder, at udøvelsen af sådanne aktiviteter skal garanteres under den fornødne respekt for de grundlæggende rettigheder, herunder retten til personlig værdighed og ære samt privatlivets fred; opfordrer Kommissionen til at udarbejde særlige handlingsplaner med henblik på at udvikle en lovlydighedskultur, bl.a. i form af oprettelse af specifikke budgetposter til disse formål; |
| --- | --- |

29.

understreger betydningen af at fremme lovlydigheden og øge kendskabet til og viden om dette spørgsmål hos borgere og offentligheden i almindelighed; understreger i denne forbindelse den grundlæggende betydning af en presse, som ikke lader sig påvirke af udenforstående kræfter og dermed kan undersøge og offentliggøre forbindelserne mellem de organiserede kriminalitet og særinteresser i samfundet; finder, at udøvelsen af sådanne aktiviteter skal garanteres under den fornødne respekt for de grundlæggende rettigheder, herunder retten til personlig værdighed og ære samt privatlivets fred; opfordrer Kommissionen til at udarbejde særlige handlingsplaner med henblik på at udvikle en lovlydighedskultur, bl.a. i form af oprettelse af specifikke budgetposter til disse formål;

| 30. | understreger, at EU-institutionerne og medlemsstaterne skal fastlægge en holistisk strategi for bekæmpelse af handel med børn, der integrerer flere interventioner i flere sektorer for at beskytte rettighederne for børn, der har været eller risikerer at blive genstand for menneskehandel; fastholder, at medlemsstaterne bør deltage aktivt i kampen mod ulovlig adoption og udvikle et grundlag for at sikre gennemsigtigheden og den effektivt overvågning af udviklingen i situationen for forladte og adopterede børn; |
| --- | --- |

30.

understreger, at EU-institutionerne og medlemsstaterne skal fastlægge en holistisk strategi for bekæmpelse af handel med børn, der integrerer flere interventioner i flere sektorer for at beskytte rettighederne for børn, der har været eller risikerer at blive genstand for menneskehandel; fastholder, at medlemsstaterne bør deltage aktivt i kampen mod ulovlig adoption og udvikle et grundlag for at sikre gennemsigtigheden og den effektivt overvågning af udviklingen i situationen for forladte og adopterede børn;

| 31. | understreger den grundlæggende betydning af gennemsigtighed i den offentlige sektor for kampen mod organiseret kriminalitet og anmoder Kommissionen om at træffe foranstaltninger til at fastlægge de bestemmelser, der er nødvendige for at sikre, at tildelingen og anvendelsen af EU-midler er fuldt ud sporbar og kan overvåges af såvel de kompetente institutioner som af borgerne og pressen; opfordrer til, at disse oplysninger omgående gøres tilgængelige på et passende websted i et format, der er maskinlæsbart, sammenligneligt og med åbne data, og på mindst ét af EU's arbejdssprog med henblik på at sikre, at disse oplysninger er nemt tilgængelige og kan genanvendes og behandles af civilsamfundet; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage tilsvarende foranstaltninger for at gøre enhver form for anvendelse af offentlige midler gennemsigtig, navnlig med hensyn til de lokale administrationer, som er mest udsat for at blive infiltreret af den organiserede kriminalitet, idet der tages højde for den i sagens natur fortrolige karakter af foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

31.

understreger den grundlæggende betydning af gennemsigtighed i den offentlige sektor for kampen mod organiseret kriminalitet og anmoder Kommissionen om at træffe foranstaltninger til at fastlægge de bestemmelser, der er nødvendige for at sikre, at tildelingen og anvendelsen af EU-midler er fuldt ud sporbar og kan overvåges af såvel de kompetente institutioner som af borgerne og pressen; opfordrer til, at disse oplysninger omgående gøres tilgængelige på et passende websted i et format, der er maskinlæsbart, sammenligneligt og med åbne data, og på mindst ét af EU's arbejdssprog med henblik på at sikre, at disse oplysninger er nemt tilgængelige og kan genanvendes og behandles af civilsamfundet; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage tilsvarende foranstaltninger for at gøre enhver form for anvendelse af offentlige midler gennemsigtig, navnlig med hensyn til de lokale administrationer, som er mest udsat for at blive infiltreret af den organiserede kriminalitet, idet der tages højde for den i sagens natur fortrolige karakter af foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret kriminalitet;

| 32. | opfordrer til, at der under fuld respekt for alle menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder indføres et system med straffe- og fængslingsbestemmelser for lovovertrædelser i forbindelse med organiseret kriminalitet, både med henblik på at afskrække fra begåelsen af sådanne lovovertrædelser og for at forhindre indsatte i at fortsætte med at lede organisationerne under afsoningen eller i at hjælpe dem med at nå deres mål ved at begå nye forbrydelser; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til, at der under fuld respekt for alle menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder indføres et system med straffe- og fængslingsbestemmelser for lovovertrædelser i forbindelse med organiseret kriminalitet, både med henblik på at afskrække fra begåelsen af sådanne lovovertrædelser og for at forhindre indsatte i at fortsætte med at lede organisationerne under afsoningen eller i at hjælpe dem med at nå deres mål ved at begå nye forbrydelser;

Modforanstaltninger rettet mod særlige aktivitetsområder for organiseret kriminalitet

| 33. | er overbevist om, at der er en iboende sammenhæng mellem organiseret kriminalitet og korruption, og gentager med eftertryk den opfordring, der allerede blev givet i skriftlig erklæring 02/2010, både med hensyn til etablering af en mekanisme, af objektiv og målbar art, til evaluering og overvågning af de 27 medlemsstaters politikker for korruptionsbekæmpelse og med hensyn til formuleringen af en samlet korruptionsbekæmpelsespolitik for EU-institutionerne; understreger behovet for en proaktiv tilgang til korruptionsbekæmpelse og anmoder Kommissionen om at fokusere på foranstaltninger til imødegåelse af korruptionen i såvel den offentlige som den private sektor; finder det desuden vigtigt at prioritere udviklingen af effektive foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i naboskabspolitikken, såvel på førtiltrædelsesområdet som i anvendelsen af midler afsat til udviklingsbistand, navnlig af Den Europæiske Investeringsbank og af de nye organer, der er ved at blive oprettet under EU-Udenrigstjenesten; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet og indføre en effektiv overvågning af de trufne foranstaltninger og de opnåede resultater; |
| --- | --- |

33.

er overbevist om, at der er en iboende sammenhæng mellem organiseret kriminalitet og korruption, og gentager med eftertryk den opfordring, der allerede blev givet i skriftlig erklæring 02/2010, både med hensyn til etablering af en mekanisme, af objektiv og målbar art, til evaluering og overvågning af de 27 medlemsstaters politikker for korruptionsbekæmpelse og med hensyn til formuleringen af en samlet korruptionsbekæmpelsespolitik for EU-institutionerne; understreger behovet for en proaktiv tilgang til korruptionsbekæmpelse og anmoder Kommissionen om at fokusere på foranstaltninger til imødegåelse af korruptionen i såvel den offentlige som den private sektor; finder det desuden vigtigt at prioritere udviklingen af effektive foranstaltninger til bekæmpelse af korruption i naboskabspolitikken, såvel på førtiltrædelsesområdet som i anvendelsen af midler afsat til udviklingsbistand, navnlig af Den Europæiske Investeringsbank og af de nye organer, der er ved at blive oprettet under EU-Udenrigstjenesten; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet og indføre en effektiv overvågning af de trufne foranstaltninger og de opnåede resultater;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til omgående at ratificere de internationale instrumenter til bekæmpelse af korruption, særlig De Forenede Nationers konvention mod korruption samt Europarådets henholdsvis strafferetlige og civilretlige konvention om korruption (1999); |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til omgående at ratificere de internationale instrumenter til bekæmpelse af korruption, særlig De Forenede Nationers konvention mod korruption samt Europarådets henholdsvis strafferetlige og civilretlige konvention om korruption (1999);

| 35. | påtager sig at vedtage regler, der sikrer, at personer, som ved retskraftig dom er dømt for medlemskab af kriminelle organisationer eller for strafbare handlinger, der typisk begås i forbindelse med sådanne organisationer (såsom menneskehandel, international narkotikahandel, hvidvaskning af penge, svig, korruption og afpresning), ikke kan opstille til valg til Europa-Parlamentet; opfordrer medlemsstaterne til at etablere lignende regler for nationale og lokale valg; |
| --- | --- |

35.

påtager sig at vedtage regler, der sikrer, at personer, som ved retskraftig dom er dømt for medlemskab af kriminelle organisationer eller for strafbare handlinger, der typisk begås i forbindelse med sådanne organisationer (såsom menneskehandel, international narkotikahandel, hvidvaskning af penge, svig, korruption og afpresning), ikke kan opstille til valg til Europa-Parlamentet; opfordrer medlemsstaterne til at etablere lignende regler for nationale og lokale valg;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer og fremlægge fyldestgørende lovgivningsforslag med henblik på at forhindre virksomheder, der har tilknytning til organiseret kriminalitet og mafiaer, i at deltage i offentlige udbud og forvaltning af udbudsprocedurer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre sporbarheden af de finansielle strømme i forbindelse med kontrakter om offentlige arbejder, tjenesteydelser og leverancer og vurdere indførelsen af sanktionsregler mod forsøg på at obstruere administrative udvælgelsesprocedurer med henblik på tildeling af offentlige kontrakter; opfordrer Kommissionen til at sikre, at artikel 45 i direktiv 2004/18/EF anvendes fuldt ud og korrekt, ved i princippet at udelukke "selvrensningsmekanismer" og gøre det klart, at domme mod såvel juridiske som fysiske personer vil medføre udelukkelse, samt sikre, at disse udelukkelsesgrunde gøres permanente eller gyldige i en rimelig periode frem for at være begrænset til den periode, som dommen vedrører; opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om fastsættelse af grunde til udelukkelse fra offentlige udbudsprocedurer og særlige forholdsregler over for personer, der er genstand for efterforskning eller retsforfølgning; opfordrer til, at den række af lovovertrædelser, der medfører udelukkelse, udvides til at omfatte alle de lovovertrædelser, der typisk begås i forbindelse med organiseret kriminalitet, og at der træffes foranstaltninger til at forhindre, at den relevante lovgivning omgås gennem anvendelse af stråmænd og støttegrupper; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage lignende foranstaltninger for alle typer af aftaler, koncessioner, licenser og statstilskud, uanset om disse ikke er omfattet af EU-lovgivningen; opfordrer Kommissionen til at udvikle passende lovgivningsmæssige og operationelle instrumenter til udveksling af information mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og EU's institutioner og agenturer og til at udarbejde sorte lister med henblik på at forhindre misbrug af offentlige midler i EU; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer og fremlægge fyldestgørende lovgivningsforslag med henblik på at forhindre virksomheder, der har tilknytning til organiseret kriminalitet og mafiaer, i at deltage i offentlige udbud og forvaltning af udbudsprocedurer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre sporbarheden af de finansielle strømme i forbindelse med kontrakter om offentlige arbejder, tjenesteydelser og leverancer og vurdere indførelsen af sanktionsregler mod forsøg på at obstruere administrative udvælgelsesprocedurer med henblik på tildeling af offentlige kontrakter; opfordrer Kommissionen til at sikre, at artikel 45 i direktiv 2004/18/EF anvendes fuldt ud og korrekt, ved i princippet at udelukke "selvrensningsmekanismer" og gøre det klart, at domme mod såvel juridiske som fysiske personer vil medføre udelukkelse, samt sikre, at disse udelukkelsesgrunde gøres permanente eller gyldige i en rimelig periode frem for at være begrænset til den periode, som dommen vedrører; opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om fastsættelse af grunde til udelukkelse fra offentlige udbudsprocedurer og særlige forholdsregler over for personer, der er genstand for efterforskning eller retsforfølgning; opfordrer til, at den række af lovovertrædelser, der medfører udelukkelse, udvides til at omfatte alle de lovovertrædelser, der typisk begås i forbindelse med organiseret kriminalitet, og at der træffes foranstaltninger til at forhindre, at den relevante lovgivning omgås gennem anvendelse af stråmænd og støttegrupper; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage lignende foranstaltninger for alle typer af aftaler, koncessioner, licenser og statstilskud, uanset om disse ikke er omfattet af EU-lovgivningen; opfordrer Kommissionen til at udvikle passende lovgivningsmæssige og operationelle instrumenter til udveksling af information mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og EU's institutioner og agenturer og til at udarbejde sorte lister med henblik på at forhindre misbrug af offentlige midler i EU;

| 37. | glæder sig over vedtagelsen af direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, et fænomen, som ofte er forbundet med aktiviteter inden for organiseret kriminalitet i form af udnyttelse af prostitution og arbejdskraft, fjernelse af organer og slaveri; understreger, at det er overordentligt vigtigt, at dette direktiv gennemføres hurtigt og effektivt; |
| --- | --- |

37.

glæder sig over vedtagelsen af direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, et fænomen, som ofte er forbundet med aktiviteter inden for organiseret kriminalitet i form af udnyttelse af prostitution og arbejdskraft, fjernelse af organer og slaveri; understreger, at det er overordentligt vigtigt, at dette direktiv gennemføres hurtigt og effektivt;

| 38. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU-institutionerne til at tage behørigt hensyn til det faktum, at den organiserede kriminalitet fortsætter med at fremme sine egne aktiviteter og interesser, bl.a. gennem narkotikahandel, og bestræber sig på at udvide den globale handel med ulovlig narkotika til nye markeder og nye stoffer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU-institutionerne til at tage behørigt hensyn til det faktum, at den organiserede kriminalitet fortsætter med at fremme sine egne aktiviteter og interesser, bl.a. gennem narkotikahandel, og bestræber sig på at udvide den globale handel med ulovlig narkotika til nye markeder og nye stoffer;

| 39. | opfordrer Den Europæiske Investeringsbank og alle medlemsstaternes udviklingsfinansieringsinstitutter til at forbedre deres politikker for offshorefinanscentre og ikke-samarbejdsvillige lande og territorier, navnlig ved at vedtage en liste over lande og territorier, som skal overvåges mere strengt med reference til OECD's sorte liste og grå liste og ved om nødvendigt at gennemføre specifikke due-diligence-undersøgelser af hvert land, samtidig med at enhver form for støtte til finansielle mellemmænd forbydes i lande og territorier, som er placeret i højrisikokategorien, samt ved at kræve udflytning af registrerede virksomheder med hjemsted i ikke-samarbejdsvillige lande og territorier og offshorefinanscentre som en afgørende forudsætning for finansiel støtte til specifikke aktiviteter; opfordrer de europæiske institutioner og medlemsstaterne til aktivt at gøre en indsats for at sikre den korrekte gennemførelse af alle 40 henstillinger fra Den Finansielle Aktionsgruppe gennem vedtagelse af specifikke politikker for hver institution, herunder forbedrede due diligence-procedurer, navnlig i politisk følsomme sager; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Den Europæiske Investeringsbank og alle medlemsstaternes udviklingsfinansieringsinstitutter til at forbedre deres politikker for offshorefinanscentre og ikke-samarbejdsvillige lande og territorier, navnlig ved at vedtage en liste over lande og territorier, som skal overvåges mere strengt med reference til OECD's sorte liste og grå liste og ved om nødvendigt at gennemføre specifikke due-diligence-undersøgelser af hvert land, samtidig med at enhver form for støtte til finansielle mellemmænd forbydes i lande og territorier, som er placeret i højrisikokategorien, samt ved at kræve udflytning af registrerede virksomheder med hjemsted i ikke-samarbejdsvillige lande og territorier og offshorefinanscentre som en afgørende forudsætning for finansiel støtte til specifikke aktiviteter; opfordrer de europæiske institutioner og medlemsstaterne til aktivt at gøre en indsats for at sikre den korrekte gennemførelse af alle 40 henstillinger fra Den Finansielle Aktionsgruppe gennem vedtagelse af specifikke politikker for hver institution, herunder forbedrede due diligence-procedurer, navnlig i politisk følsomme sager;

| 40. | understreger, at organiseret kriminalitet gør brug af kommunikations- og informationsteknologier til ulovlige formål med henblik på at begå forbrydelser, der involverer identitetstyveri, internetkriminalitet, svig, ulovlig spillevirksomhed og manipulerede sportsbegivenheder; opfordrer i denne sammenhæng til, at der udvikles sammenhængende europæiske lovgivningsrammer; anmoder EU-institutionerne om at opfordre så mange af deres internationale partnere som muligt til at underskrive og ratificere 2001-konventionen om internetkriminalitet; understreger tendensen til, at kriminelle organisationer i stigende grad fokuserer på mulighederne for hvidvaskning af penge eller finansiel kriminalitet, hvilket kan medføre en stadig større udbredelse af internetbaserede kriminelle aktiviteter; |
| --- | --- |

40.

understreger, at organiseret kriminalitet gør brug af kommunikations- og informationsteknologier til ulovlige formål med henblik på at begå forbrydelser, der involverer identitetstyveri, internetkriminalitet, svig, ulovlig spillevirksomhed og manipulerede sportsbegivenheder; opfordrer i denne sammenhæng til, at der udvikles sammenhængende europæiske lovgivningsrammer; anmoder EU-institutionerne om at opfordre så mange af deres internationale partnere som muligt til at underskrive og ratificere 2001-konventionen om internetkriminalitet; understreger tendensen til, at kriminelle organisationer i stigende grad fokuserer på mulighederne for hvidvaskning af penge eller finansiel kriminalitet, hvilket kan medføre en stadig større udbredelse af internetbaserede kriminelle aktiviteter;

| 41. | anmoder EU-institutionerne om at sende et stærkt signal på EU-plan og internationalt om bekæmpelse af alle former for hvidvaskning af penge gennem anvendelse af de finansielle markeder, navnlig ved at overveje eventuelle foranstaltninger til kapitalkontrol som nyligt foreslået af Den Internationale Valutafond selv, tilskynde til en reduktion af de finansielle markeders dominans i forbindelse med kortfristede operationer, kræve øget gennemsigtighed i anvendelsen af offentlige midler, herunder primært midler til støtte for udviklingen af den private sektor, og gennemføre en effektiv offensiv mod skattely gennem indførelse af landebaseret regnskabsaflæggelse for alle multinationale økonomiske aktører, samt fremme en multilateral aftale om udveksling af skatteoplysninger og sideløbende udarbejde en ny definition af skattely og ajourføre listen over sådanne lande og territorier med bankhemmelighed; opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer vedrørende sporbarhed af penge, således at det gøres nemmere at identificere tilfælde af hvidvaskning af penge hidrørende fra ulovlige aktiviteter; opfordrer Kommissionen til med henblik på til dens lovgivningsmæssige forslag om ajourføring af direktivet om hvidvaskning, at sikre en så generel kriminalisering af hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet som muligt og tilvejebringe et retsgrundlag for den bredest mulige vifte af efterforskningsmæssige beføjelser på dette område; opfordrer i denne sammenhæng til, at alle medlemsstater forpligtes til at kriminalisere "self-laundering", dvs. hvidvaskning af ulovlige midler foretaget af selve den person eller enhed, der har erhvervet disse midler på ulovlig vis; opfordrer ligeledes Kommissionen til i sit forslag at overveje muligheden for at udvide kriminaliseringen af hvidvaskning til at omfatte sager, hvor gerningsmanden burde have vidst, at de pågældende aktiver var udbytte fra kriminalitet; |
| --- | --- |

41.

anmoder EU-institutionerne om at sende et stærkt signal på EU-plan og internationalt om bekæmpelse af alle former for hvidvaskning af penge gennem anvendelse af de finansielle markeder, navnlig ved at overveje eventuelle foranstaltninger til kapitalkontrol som nyligt foreslået af Den Internationale Valutafond selv, tilskynde til en reduktion af de finansielle markeders dominans i forbindelse med kortfristede operationer, kræve øget gennemsigtighed i anvendelsen af offentlige midler, herunder primært midler til støtte for udviklingen af den private sektor, og gennemføre en effektiv offensiv mod skattely gennem indførelse af landebaseret regnskabsaflæggelse for alle multinationale økonomiske aktører, samt fremme en multilateral aftale om udveksling af skatteoplysninger og sideløbende udarbejde en ny definition af skattely og ajourføre listen over sådanne lande og territorier med bankhemmelighed; opfordrer Kommissionen til at udarbejde klare retningslinjer vedrørende sporbarhed af penge, således at det gøres nemmere at identificere tilfælde af hvidvaskning af penge hidrørende fra ulovlige aktiviteter; opfordrer Kommissionen til med henblik på til dens lovgivningsmæssige forslag om ajourføring af direktivet om hvidvaskning, at sikre en så generel kriminalisering af hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet som muligt og tilvejebringe et retsgrundlag for den bredest mulige vifte af efterforskningsmæssige beføjelser på dette område; opfordrer i denne sammenhæng til, at alle medlemsstater forpligtes til at kriminalisere "self-laundering", dvs. hvidvaskning af ulovlige midler foretaget af selve den person eller enhed, der har erhvervet disse midler på ulovlig vis; opfordrer ligeledes Kommissionen til i sit forslag at overveje muligheden for at udvide kriminaliseringen af hvidvaskning til at omfatte sager, hvor gerningsmanden burde have vidst, at de pågældende aktiver var udbytte fra kriminalitet;

| 42. | anmoder Kommissionen om nøje at overvåge medlemsstaternes gennemførelse af EU-direktivet om strafferetlig beskyttelse af miljøet for at sikre, at det sker hurtigt og effektivt; opfordrer Kommissionen til at udvikle innovative instrumenter til retsforfølgning af personer, som begår miljøkriminalitet, hvori kriminelle organisationer spiller en rolle, f.eks. ved at fremsætte et forslag om overførsel til EU-regi af de positive italienske erfaringer med lovovertrædelsen "organiseret ulovlig handel med affald", der siden 2011 har været klassificeret som en lovovertrædelse "med store sociale indvirkninger" (og derfor skal behandles af det stedlige antimafiakontor); opfordrer til, at CITES-kontorerne gør en større indsats, og til tættere samarbejde mellem disse kontorer på europæisk plan i forbindelse med bekæmpelsen af ulovlig handel med beskyttede og truede dyre- og plantearter; |
| --- | --- |

42.

anmoder Kommissionen om nøje at overvåge medlemsstaternes gennemførelse af EU-direktivet om strafferetlig beskyttelse af miljøet for at sikre, at det sker hurtigt og effektivt; opfordrer Kommissionen til at udvikle innovative instrumenter til retsforfølgning af personer, som begår miljøkriminalitet, hvori kriminelle organisationer spiller en rolle, f.eks. ved at fremsætte et forslag om overførsel til EU-regi af de positive italienske erfaringer med lovovertrædelsen "organiseret ulovlig handel med affald", der siden 2011 har været klassificeret som en lovovertrædelse "med store sociale indvirkninger" (og derfor skal behandles af det stedlige antimafiakontor); opfordrer til, at CITES-kontorerne gør en større indsats, og til tættere samarbejde mellem disse kontorer på europæisk plan i forbindelse med bekæmpelsen af ulovlig handel med beskyttede og truede dyre- og plantearter;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende en proaktiv tilgang til efterforskningen af sager vedrørende afpresning, eksempelvis gennem incitamenter og forskellige former for finansiel støtte, der kan sætte klagere i stand til at fortsætte deres forretningsaktiviteter, kombineret med iværksættelse af efterforskning på grundlag af efterretningsarbejde; mener, at det er vigtigt at styrke både civilsamfundets rolle og partnerskaberne mellem civilsamfundet, retssystemet og politiet, og at dette skal fremmes; opfordrer medlemsstaterne til at fremme underskrivelsen af aftalememoranda mellem offentligheden og erhvervsdrivende, der klager over pengeafpresning, med henblik på at sætte dem i stand til at arbejde på trods af de dermed forbundne problemer; opfordrer Kommissionen til i sit forslag til direktiv om konfiskation af udbytte fra organiseret kriminalitet at udvide de foranstaltninger, der pt. er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i rammeafgørelse 2005/212/RIA, til afpresningskriminalitet; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at anvende en proaktiv tilgang til efterforskningen af sager vedrørende afpresning, eksempelvis gennem incitamenter og forskellige former for finansiel støtte, der kan sætte klagere i stand til at fortsætte deres forretningsaktiviteter, kombineret med iværksættelse af efterforskning på grundlag af efterretningsarbejde; mener, at det er vigtigt at styrke både civilsamfundets rolle og partnerskaberne mellem civilsamfundet, retssystemet og politiet, og at dette skal fremmes; opfordrer medlemsstaterne til at fremme underskrivelsen af aftalememoranda mellem offentligheden og erhvervsdrivende, der klager over pengeafpresning, med henblik på at sætte dem i stand til at arbejde på trods af de dermed forbundne problemer; opfordrer Kommissionen til i sit forslag til direktiv om konfiskation af udbytte fra organiseret kriminalitet at udvide de foranstaltninger, der pt. er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i rammeafgørelse 2005/212/RIA, til afpresningskriminalitet;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at indarbejde specifikke bestemmelser vedrørende den organiserede kriminalitets rolle i de lovgivningsmæssige rammer, som finder anvendelse på bekæmpelse af forfalskning; støtter de afgørelser, der er indeholdt i Rådets resolution af 23. oktober 2009 om en styrket toldsamarbejdsstrategi, navnlig hvad angår udviklingen af nye former for samarbejde og nye efterforskningsteknikker, indførelsen af en institutionel tilgang baseret på samarbejde mellem toldtjenester, politiet og andre kompetente myndigheder og forbedringer af den eksisterende samarbejdsproces med henblik på at udvikle en effektiv strategi for bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og konfiskation af ulovlige varer i hele EU; fastholder, at det største fokus bør ligge på disse aspekter i forbindelse med vedtagelsen og gennemførelsen af den femte handlingsplan for toldsamarbejde; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at indarbejde specifikke bestemmelser vedrørende den organiserede kriminalitets rolle i de lovgivningsmæssige rammer, som finder anvendelse på bekæmpelse af forfalskning; støtter de afgørelser, der er indeholdt i Rådets resolution af 23. oktober 2009 om en styrket toldsamarbejdsstrategi, navnlig hvad angår udviklingen af nye former for samarbejde og nye efterforskningsteknikker, indførelsen af en institutionel tilgang baseret på samarbejde mellem toldtjenester, politiet og andre kompetente myndigheder og forbedringer af den eksisterende samarbejdsproces med henblik på at udvikle en effektiv strategi for bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og konfiskation af ulovlige varer i hele EU; fastholder, at det største fokus bør ligge på disse aspekter i forbindelse med vedtagelsen og gennemførelsen af den femte handlingsplan for toldsamarbejde;

*

* *

| 45. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de nationale parlamenter, Europol, Eurojust, Den Europæiske Investeringsbank, Interpol og UNODC. |
| --- | --- |

45.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de nationale parlamenter, Europol, Eurojust, Den Europæiske Investeringsbank, Interpol og UNODC.

---

(1)  EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

(2)  EUT L 300 af 11.11.2008, s. 42.

(3)  EUT L 68 af 15.3.2005, s. 49.

(4)  EUT L 332 af 18.12.2007, s. 103.

(5)  PE 410.678.

(6)  http://www.europol.europa.eu/index.asp?page=publications&language=

(7)  EUT L 138 af 4.6.2009, s. 14.

(8)  http://www.eurojust.europa.eu/press_annual.htm

(9)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 130.

(10)  EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.

(11)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60.

(12)  EFT C 197 af 12.7.2000, s. 3.

(13)  EFT C 24 af 23.1.1998, s. 1.

(14)  EFT L 190 af 18.7.2002, s. 1.

(15)  10330/2008.

(16)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 244.

(17)  EFT L 162 af 20.6.2002, s. 1.

(18)  PE 410.671.

(19)  EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1.

(20)  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 15.

(21)  EUT L 309 af 25.11.2005, s. 9.

(22)  EUT L 345 af 8.12.2006, s. 1.

(23)  EUT L 192 af 31.7.2003, s. 54.

(24)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114.

(25)  EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1.

(26)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/80 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/80

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet

P7_TA(2011)0460

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om det fjerde forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet (2011/2145(INI))

2013/C 131 E/09

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling fra 2005 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling fra 2005 (1),

| — | der henviser til EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand - 2006-bistandseffektivitetspakken (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. september 2006 om mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand - 2006-bistandseffektivitetspakken (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2008 om opfølgning af Pariserklæringen fra 2005 om bistandseffektivitet (4),

| — | der henviser til konklusionerne af 17. november 2009 fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) om en operationel ramme for bistandseffektivitet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 17. november 2009 fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) om en operationel ramme for bistandseffektivitet (5),

| — | der henviser til konklusionerne af 14. juni 2010, som blev vedtaget af Rådet (udenrigs-anliggender/udviklingsministrene) om landeoverskridende arbejdsdeling under tilføjelse eller erstatning af en række elementer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 14. juni 2010, som blev vedtaget af Rådet (udenrigs-anliggender/udviklingsministrene) om landeoverskridende arbejdsdeling under tilføjelse eller erstatning af en række elementer (6),

| — | der henviser til konklusionerne af 9. december 2010 fra Rådet (udenrigsanliggender/udviklingsministrene) om gensidig ansvarlighed og gennemsigtighed: Et fjerde kapitel til EU's operationelle ramme for bistandseffektivitet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 9. december 2010 fra Rådet (udenrigsanliggender/udviklingsministrene) om gensidig ansvarlighed og gennemsigtighed: Et fjerde kapitel til EU's operationelle ramme for bistandseffektivitet (7),

| — | der henviser til den konsoliderede tekst om en operationel ramme for bistandseffektivitet fra Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union af 11. januar 2011 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til den konsoliderede tekst om en operationel ramme for bistandseffektivitet fra Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union af 11. januar 2011 (8),

| — | der henviser til Budapesterklæringen i forbindelse med det fjerde forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet i Busan i Sydkorea (2011), som blev vedtaget på det 21. møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i Budapest, |
| --- | --- |

—

der henviser til Budapesterklæringen i forbindelse med det fjerde forum på højt plan vedrørende bistandseffektivitet i Busan i Sydkorea (2011), som blev vedtaget på det 21. møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i Budapest,

| — | der henviser til Dilierklæringen af 10. april 2010 om fredsskabelse og styrkelse af staten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Dilierklæringen af 10. april 2010 om fredsskabelse og styrkelse af staten,

| — | der henviser til Bogotáerklæringen af 26. marts 2010 om gennemførelsen af Accrahandlingsprogrammets (PAA) principper i syd-syd-samarbejdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bogotáerklæringen af 26. marts 2010 om gennemførelsen af Accrahandlingsprogrammets (PAA) principper i syd-syd-samarbejdet,

| — | der henviser til Tuniskonsensussen: "Targeting Effective Development" af 4.-5. november 2010 om udarbejdelse af en afrikansk dagsorden om udviklingseffektivitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Tuniskonsensussen: "Targeting Effective Development" af 4.-5. november 2010 om udarbejdelse af en afrikansk dagsorden om udviklingseffektivitet,

| — | der henviser til rapporten fra Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under OECD med titlen "Bistandseffektivitet: situationsrapport om gennemførelsen af Pariserklæringen", juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Komitéen for Udviklingsbistand (DAC) under OECD med titlen "Bistandseffektivitet: situationsrapport om gennemførelsen af Pariserklæringen", juni 2009,

| — | der henviser til Kommissionens rapport med titlen "Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach, oktober 2009 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport med titlen "Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach, oktober 2009 (9),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om EU’s handlingsplan for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og stilling igennem udviklingssamarbejdet 2010-2015 (SEC(2010)0265) og til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om 2015-målene, hvori Rådet giver udtryk for støtte til EU’s handlingsplan på dette område, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om EU’s handlingsplan for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og stilling igennem udviklingssamarbejdet 2010-2015 (SEC(2010)0265) og til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om 2015-målene, hvori Rådet giver udtryk for støtte til EU’s handlingsplan på dette område,

| — | der henviser til endelig rapport fra Kommissionen om "Joint Multi-annual Programming" af marts 2011 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til endelig rapport fra Kommissionen om "Joint Multi-annual Programming" af marts 2011 (10),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af april 2011 om styrkelse af EU's ansvar i forbindelse med udviklingsfinansiering - bidrag til fagfællebedømmelsen af EU's officielle udviklingsbistand (KOM(2011)0218), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af april 2011 om styrkelse af EU's ansvar i forbindelse med udviklingsfinansiering - bidrag til fagfællebedømmelsen af EU's officielle udviklingsbistand (KOM(2011)0218),

| — | der henviser til Kommissionens initiativ fra marts 2010 om en struktureret dialog til fremme af et effektivt partnerskab inden for udviklingspolitikken, der har til formål at udvikle praksisorienterede metoder, som kan gøre civilsamfundsorganisationernes og de lokale myndigheders inddragelse i det europæiske samarbejde mere effektiv, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens initiativ fra marts 2010 om en struktureret dialog til fremme af et effektivt partnerskab inden for udviklingspolitikken, der har til formål at udvikle praksisorienterede metoder, som kan gøre civilsamfundsorganisationernes og de lokale myndigheders inddragelse i det europæiske samarbejde mere effektiv,

| — | der henviser til "Final report of the Evaluation of the Paris Declaration: Phase 2", der blev offentliggjort i maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til "Final report of the Evaluation of the Paris Declaration: Phase 2", der blev offentliggjort i maj 2011,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2007 om lokale myndigheder og udviklingssamarbejde (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2007 om lokale myndigheder og udviklingssamarbejde (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0313/2011),

| A. | der henviser til, at det fjerde forum på højt plan (HLF-4) om bistandseffektivitet bør definere de fremtidige tilsagn om en mere effektiv udviklingsbistand, og at forummet vil bidrage til etableringen af en ny arkitektur for international bistand i forbindelse med årtusindudviklingsmålenes (OMD) opfyldelse inden 2015 - og fremover; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det fjerde forum på højt plan (HLF-4) om bistandseffektivitet bør definere de fremtidige tilsagn om en mere effektiv udviklingsbistand, og at forummet vil bidrage til etableringen af en ny arkitektur for international bistand i forbindelse med årtusindudviklingsmålenes (OMD) opfyldelse inden 2015 - og fremover;

| B. | der henviser til, at Pariserklæringens principper i langt højere grad fokuserer på støttemetoder end på udformning af effektive udviklingspolitikker; der henviser til, at flere faktorer har vanskeliggjort gennemførelsen af Accrahandlingsplanen om bistandseffektivitet: den finansielle krise, nedskæringer i udbetalingen af den officielle udviklingsbistand, ændret politik hos visse bidragydere, der kræver flere resultater på kort sigt, samt nytilkomne offentlige og private bidragydere, som ikke er medlem af DAC, og hvis fremgangsmåde ikke er underlagt konsensuelle samarbejdsnormer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Pariserklæringens principper i langt højere grad fokuserer på støttemetoder end på udformning af effektive udviklingspolitikker; der henviser til, at flere faktorer har vanskeliggjort gennemførelsen af Accrahandlingsplanen om bistandseffektivitet: den finansielle krise, nedskæringer i udbetalingen af den officielle udviklingsbistand, ændret politik hos visse bidragydere, der kræver flere resultater på kort sigt, samt nytilkomne offentlige og private bidragydere, som ikke er medlem af DAC, og hvis fremgangsmåde ikke er underlagt konsensuelle samarbejdsnormer;

| C. | der henviser til, at en stigende del af den samlede offentlige udviklingsbistand (ODA) hidrører fra vækstlande, der ikke er medlemmer af OECD; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en stigende del af den samlede offentlige udviklingsbistand (ODA) hidrører fra vækstlande, der ikke er medlemmer af OECD;

| D. | der henviser til, at de seneste overvågnings- og evalueringsstudier viser, at modtagerlandene har gjort mere end donorlandene for at gennemføre forpligtelserne i Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de seneste overvågnings- og evalueringsstudier viser, at modtagerlandene har gjort mere end donorlandene for at gennemføre forpligtelserne i Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen;

| E. | der henviser til, at tidligere konferencer på højt plan ikke har afstedkommet det nødvendige politiske pres eller en retligt bindende ramme, og at Pariserklæringens iværksættelse følgelig ikke har medført den forventede reduktion i opsplitningen af bistanden, og at alt for mange operationer stadig mangler gennemsigtighed, f.eks. på området konditionaliteter, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tidligere konferencer på højt plan ikke har afstedkommet det nødvendige politiske pres eller en retligt bindende ramme, og at Pariserklæringens iværksættelse følgelig ikke har medført den forventede reduktion i opsplitningen af bistanden, og at alt for mange operationer stadig mangler gennemsigtighed, f.eks. på området konditionaliteter,

| F. | der henviser til, at gennemsigtighed og ansvar er de grundlæggende betingelser for bistandseffektivitet ikke blot i forholdet mellem donorer og modtagerregeringer, men også i forholdet mellem stat og samfund, der henviser til, at Accrahandlingsprogrammets donorer og partnerlande har aftalt, at de rettidigt vil give detaljerede oplysninger om de nuværende og kommende strømme af bistand, så udviklingslandene kan udvikle deres budget og foretage en grundigere gennemgang af deres regnskaber, der desuden henviser til, at det stadig er af afgørende betydning, at donorlandene støtter en styrkelse af de parlamentariske institutioner og inddragelsen af de lokale myndigheder og civilsamfundets organisationer med det formål at sikre en fast forankring af udviklingspolitikken i den demokratiske proces; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at gennemsigtighed og ansvar er de grundlæggende betingelser for bistandseffektivitet ikke blot i forholdet mellem donorer og modtagerregeringer, men også i forholdet mellem stat og samfund, der henviser til, at Accrahandlingsprogrammets donorer og partnerlande har aftalt, at de rettidigt vil give detaljerede oplysninger om de nuværende og kommende strømme af bistand, så udviklingslandene kan udvikle deres budget og foretage en grundigere gennemgang af deres regnskaber, der desuden henviser til, at det stadig er af afgørende betydning, at donorlandene støtter en styrkelse af de parlamentariske institutioner og inddragelsen af de lokale myndigheder og civilsamfundets organisationer med det formål at sikre en fast forankring af udviklingspolitikken i den demokratiske proces;

| G. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater bidrager med mere end halvdelen af den offentlige udviklingsbistand (ODA) på verdensplan og derfor spiller en vigtig rolle i forbindelse med bistandseffektivitetsprogrammet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater bidrager med mere end halvdelen af den offentlige udviklingsbistand (ODA) på verdensplan og derfor spiller en vigtig rolle i forbindelse med bistandseffektivitetsprogrammet;

| H. | der henviser til, at det med henblik på det fjerde forum er vigtigt at minde donorlandene om deres forpligtelse til inden 2015 at afsætte 0,7 % af deres BNP/BNI til udviklingsstøtte, lade kønsaspektet indgå som en stærk komponent i alle deres politikker og praksis over for udviklingslandene, definere ODA mere præcist og overholde Accrahandlingsprogrammets stadig gældende principper; der henviser til, at der er behov for at gå ud over den offentlige udviklingsbistand og opbygge partnerskaber, der kan understøtte visionen om en udvikling, som landene selv har taget initiativ til og selv styrer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det med henblik på det fjerde forum er vigtigt at minde donorlandene om deres forpligtelse til inden 2015 at afsætte 0,7 % af deres BNP/BNI til udviklingsstøtte, lade kønsaspektet indgå som en stærk komponent i alle deres politikker og praksis over for udviklingslandene, definere ODA mere præcist og overholde Accrahandlingsprogrammets stadig gældende principper; der henviser til, at der er behov for at gå ud over den offentlige udviklingsbistand og opbygge partnerskaber, der kan understøtte visionen om en udvikling, som landene selv har taget initiativ til og selv styrer;

| I. | der henviser til, at udviklingsbistandssektoren er i konstant forandring, og at bistandseffektivitetsmekanismerne i højere grad bør afspejle, at der er kommet nye donorer til; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udviklingsbistandssektoren er i konstant forandring, og at bistandseffektivitetsmekanismerne i højere grad bør afspejle, at der er kommet nye donorer til;

| J. | der henviser til, at al udviklingsfinansiering, herunder innovative finansieringsmekanismer såsom afgiften på finansielle transaktioner og globale fonde til finansiering af sundhed og uddannelse, bør inddrage Pariserklæringens principper og omsætte dem i praksis; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at al udviklingsfinansiering, herunder innovative finansieringsmekanismer såsom afgiften på finansielle transaktioner og globale fonde til finansiering af sundhed og uddannelse, bør inddrage Pariserklæringens principper og omsætte dem i praksis;

| K. | der henviser til, at der i Tuniskonsensussen om udarbejdelse af en afrikansk udviklingsdagsorden opfordres til at flytte fokus fra bistandseffektivitet til den bredere dagsorden om udviklingseffektivitet; der henviser til, at de seks elementer, der anføres som centrale for udviklingseffektiviteten i Afrika, er: udbygning af staternes kompetence, styrkelse af den demokratiske ansvarlighed, fremme af syd-syd-samarbejdet, regional fokusering og handling, etablering af nye udviklingspartnerskaber og overvindelse af bistandsafhængighed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der i Tuniskonsensussen om udarbejdelse af en afrikansk udviklingsdagsorden opfordres til at flytte fokus fra bistandseffektivitet til den bredere dagsorden om udviklingseffektivitet; der henviser til, at de seks elementer, der anføres som centrale for udviklingseffektiviteten i Afrika, er: udbygning af staternes kompetence, styrkelse af den demokratiske ansvarlighed, fremme af syd-syd-samarbejdet, regional fokusering og handling, etablering af nye udviklingspartnerskaber og overvindelse af bistandsafhængighed;

| 1. | understreger nødvendigheden af en ambitiøs holdning fra EU's side på HLF-4, som kan resultere i et væsentligt bidrag til en uddybning og fuld iværksættelse af forpligtelserne vedrørende bistandseffektivitet; håber i betragtning af bistandseffektivitetens væsentlighed for forbedringen af livskvaliteten og fattigdomsbekæmpelsen i modtagerlandene og gennemførelsen af årtusindudviklingsmålene, at EU vil være repræsenteret på højt plan i Busan; |
| --- | --- |

1.

understreger nødvendigheden af en ambitiøs holdning fra EU's side på HLF-4, som kan resultere i et væsentligt bidrag til en uddybning og fuld iværksættelse af forpligtelserne vedrørende bistandseffektivitet; håber i betragtning af bistandseffektivitetens væsentlighed for forbedringen af livskvaliteten og fattigdomsbekæmpelsen i modtagerlandene og gennemførelsen af årtusindudviklingsmålene, at EU vil være repræsenteret på højt plan i Busan;

| 2. | minder om, at en grundlæggende betingelse for at opfylde dagsordenen om bistandseffektivitet er fuld inddragelse af princippet om "demokratisk ejerskab", hvilket betyder, at udviklingsstrategien er landestyret og afspejler alle nationale interessenters engagement; |
| --- | --- |

2.

minder om, at en grundlæggende betingelse for at opfylde dagsordenen om bistandseffektivitet er fuld inddragelse af princippet om "demokratisk ejerskab", hvilket betyder, at udviklingsstrategien er landestyret og afspejler alle nationale interessenters engagement;

| 3. | bemærker, at udviklingslandenes regeringer ikke har givet deres parlamenter og civilsamfund tilstrækkeligt råderum til at skabe et reelt ejerskab; opfordrer indtrængende EU til at styrke Paris- og Accraforpligtelserne ved at fremme demokratisk ejerskab i forbindelse med udviklingspolitikker, -planlægning og -aktioner gennem fuld inddragelse af og ansvarlighed over for alle udviklingsinteressenter; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at udviklingslandenes regeringer ikke har givet deres parlamenter og civilsamfund tilstrækkeligt råderum til at skabe et reelt ejerskab; opfordrer indtrængende EU til at styrke Paris- og Accraforpligtelserne ved at fremme demokratisk ejerskab i forbindelse med udviklingspolitikker, -planlægning og -aktioner gennem fuld inddragelse af og ansvarlighed over for alle udviklingsinteressenter;

| 4. | mener, at HLF-4 bliver en succes, hvis det munder ud i en slagkraftig forpligtelse til bistandseffektivitet med klare og målbare mål og nøjagtige tidsplaner for deres gennemførelse; understreger, under henvisning til den utilstrækkelige gennemførelse af Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen, betydningen af ejerskab i udviklingssammenhæng efter en buttom-up-tilgang og af en bistand, der ikke opsplittes, samt af indførelse af stærke, effektive og uafhængige opfølgnings- og håndhævelsesmekanismer, der inddrager parlamenterne og civilsamfundet på både nationalt og internationalt plan; mener, at hvis bistanden skal være effektiv, bør den behandles og vurderes på baggrund af dens konkrete bidrag til opnåelsen af udviklingsmålene og ikke blot på baggrund af input; |
| --- | --- |

4.

mener, at HLF-4 bliver en succes, hvis det munder ud i en slagkraftig forpligtelse til bistandseffektivitet med klare og målbare mål og nøjagtige tidsplaner for deres gennemførelse; understreger, under henvisning til den utilstrækkelige gennemførelse af Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen, betydningen af ejerskab i udviklingssammenhæng efter en buttom-up-tilgang og af en bistand, der ikke opsplittes, samt af indførelse af stærke, effektive og uafhængige opfølgnings- og håndhævelsesmekanismer, der inddrager parlamenterne og civilsamfundet på både nationalt og internationalt plan; mener, at hvis bistanden skal være effektiv, bør den behandles og vurderes på baggrund af dens konkrete bidrag til opnåelsen af udviklingsmålene og ikke blot på baggrund af input;

| 5. | minder om, at effektiv bistand indebærer, at de fattige lande får mulighed for at skabe indenlandske indtægter; opfordrer følgelig endnu engang EU til at opprioritere kampen mod skattely og skatteunddragelse og samtidig fremme alternative kilder til udviklingsfinansiering ved bl.a. at indføre en afgift på finansielle transaktioner; opfordrer ligeledes indtrængende EU til at forbedre sin bistand til udviklingslandene, hvad angår skattereformer, med det formål at støtte indførelsen af effektive, retfærdige og bæredygtige skattesystemer, som kan nedbringe fattigdommen og bistandsafhængigheden; |
| --- | --- |

5.

minder om, at effektiv bistand indebærer, at de fattige lande får mulighed for at skabe indenlandske indtægter; opfordrer følgelig endnu engang EU til at opprioritere kampen mod skattely og skatteunddragelse og samtidig fremme alternative kilder til udviklingsfinansiering ved bl.a. at indføre en afgift på finansielle transaktioner; opfordrer ligeledes indtrængende EU til at forbedre sin bistand til udviklingslandene, hvad angår skattereformer, med det formål at støtte indførelsen af effektive, retfærdige og bæredygtige skattesystemer, som kan nedbringe fattigdommen og bistandsafhængigheden;

| 6. | opfordrer donor- og modtagerlandene til straks at træffe foranstaltninger til opfyldelse af forpligtelserne i Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen, der møder enkelte hindringer i form af manglende politisk vilje samt bureaukrati og høje transaktionsomkostninger, f.eks. i forbindelse med bistandens afbinding og dens forudsigelighed, konditionalitet og gennemsigtighed; understreger især behovet for at gennemføre Accraforpligtelsen for donorerne til først og fremmest at anvende landesystemer ved bilateralt mellemstatsligt samarbejde og for at løse problemet med uforudsigelige bistandsstrømme; opfordrer desuden donorlandene til at prioritere lokale og regionale leverancer; |
| --- | --- |

6.

opfordrer donor- og modtagerlandene til straks at træffe foranstaltninger til opfyldelse af forpligtelserne i Pariserklæringen og Accrahandlingsplanen, der møder enkelte hindringer i form af manglende politisk vilje samt bureaukrati og høje transaktionsomkostninger, f.eks. i forbindelse med bistandens afbinding og dens forudsigelighed, konditionalitet og gennemsigtighed; understreger især behovet for at gennemføre Accraforpligtelsen for donorerne til først og fremmest at anvende landesystemer ved bilateralt mellemstatsligt samarbejde og for at løse problemet med uforudsigelige bistandsstrømme; opfordrer desuden donorlandene til at prioritere lokale og regionale leverancer;

| 7. | minder om bistandens rolle som løftestang for inklusiv og bæredygtig vækst for at nedbringe fattigdommen og bistandsafhængigheden og fremme jobskabelsen under hensyntagen til det enkelte lands særegenheder og med sikring af øget bistandseffektivitet i de lande, hvor der er mest behov for dette; bemærker ligeledes, at bistand bør betragtes som en midlertidig foranstaltning, der har til formål at skabe selvbærende vækst i udviklingslandene snarere end som en langsigtet løsning; |
| --- | --- |

7.

minder om bistandens rolle som løftestang for inklusiv og bæredygtig vækst for at nedbringe fattigdommen og bistandsafhængigheden og fremme jobskabelsen under hensyntagen til det enkelte lands særegenheder og med sikring af øget bistandseffektivitet i de lande, hvor der er mest behov for dette; bemærker ligeledes, at bistand bør betragtes som en midlertidig foranstaltning, der har til formål at skabe selvbærende vækst i udviklingslandene snarere end som en langsigtet løsning;

| 8. | understreger, at denne vækstform hindres af donorernes indkøbspraksis, som ikke tager hensyn til den lokale økonomi, opfordrer følgelig donorerne til at foretrække lokale og regionale indkøb og derved styrke den lokale økonomiske kapacitet; |
| --- | --- |

8.

understreger, at denne vækstform hindres af donorernes indkøbspraksis, som ikke tager hensyn til den lokale økonomi, opfordrer følgelig donorerne til at foretrække lokale og regionale indkøb og derved styrke den lokale økonomiske kapacitet;

| 9. | påpeger, at udviklingsbistanden ikke i sig selv kan udrydde fattigdom, og at den bør sætte ind over for fattigdommens årsager snarere end dens symptomer; understreger behovet for mere effektiv bistand som led i en udviklingsproces, som har til formål at sikre, at der i modtagerlandene skabes stærke, miljøvenlige økonomier, hvor adgangen til grundlæggende sociale ydelser er garanteret for alle, således at man i sidste ende mindsker afhængigheden af bistand; fremhæver i den forbindelse vigtigheden af at skabe et gunstigt klima for rimelig jobskabelse, iværksætteri og innovation i modtagerlandene; opfordrer donorerne til først og fremmest at gøre brug af den lokale økonomiske kapacitet og til at tage aktive skridt til at styrke den; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at udviklingsbistanden ikke i sig selv kan udrydde fattigdom, og at den bør sætte ind over for fattigdommens årsager snarere end dens symptomer; understreger behovet for mere effektiv bistand som led i en udviklingsproces, som har til formål at sikre, at der i modtagerlandene skabes stærke, miljøvenlige økonomier, hvor adgangen til grundlæggende sociale ydelser er garanteret for alle, således at man i sidste ende mindsker afhængigheden af bistand; fremhæver i den forbindelse vigtigheden af at skabe et gunstigt klima for rimelig jobskabelse, iværksætteri og innovation i modtagerlandene; opfordrer donorerne til først og fremmest at gøre brug af den lokale økonomiske kapacitet og til at tage aktive skridt til at styrke den;

| 10. | kræver en mere effektiv international samordning af bistandens fordeling mellem de forskellige lande, således at man løser problemet med populære og upopulære bistandsområder; understreger, at målsætningen om at øge bistandens virkning og opnå bedre resultater og større nytteværdi for pengene ikke bør føre til en risikosky udviklingspolitik, der kun fokuserer på "nemme lande"; fastholder, at udryddelse af fattigdom og nød fortsat må være det afgørende kriterium for tildeling af udviklingsbistand; |
| --- | --- |

10.

kræver en mere effektiv international samordning af bistandens fordeling mellem de forskellige lande, således at man løser problemet med populære og upopulære bistandsområder; understreger, at målsætningen om at øge bistandens virkning og opnå bedre resultater og større nytteværdi for pengene ikke bør føre til en risikosky udviklingspolitik, der kun fokuserer på "nemme lande"; fastholder, at udryddelse af fattigdom og nød fortsat må være det afgørende kriterium for tildeling af udviklingsbistand;

| 11. | understreger vigtigheden af en nuanceret tilgang til spørgsmålet om bistandens effektivitet, der tager højde for modtagerlandenes udviklingsniveau (mindst udviklede lande, skrøbelige stater og mellemindkomstlande) og specifikke behov; understreger, at det i betragtning af det store antal skrøbelige stater og den kendsgerning, at de er længst væk fra 2015-målene og tegner sig for 75 % af underskuddet, er vigtigt, at der lægges særlig vægt på dette spørgsmål; |
| --- | --- |

11.

understreger vigtigheden af en nuanceret tilgang til spørgsmålet om bistandens effektivitet, der tager højde for modtagerlandenes udviklingsniveau (mindst udviklede lande, skrøbelige stater og mellemindkomstlande) og specifikke behov; understreger, at det i betragtning af det store antal skrøbelige stater og den kendsgerning, at de er længst væk fra 2015-målene og tegner sig for 75 % af underskuddet, er vigtigt, at der lægges særlig vægt på dette spørgsmål;

| 12. | understreger, at de lokale myndigheders og civilsamfundsorganisationernes inddragelse i udviklingspolitikken er helt afgørende for virkeliggørelsen af 2015-målene og sikringen af en god regeringsførelse; noterer sig med bekymring, at mange civilsamfundsorganisationer, selv om de i Accrahandlingsplanen anerkendes som fuldgyldige udviklingsaktører, udsættes for politikker og fremgangsmåder, der underminerer deres rolle som udviklingsaktører; opfordrer mere generelt donorerne og partnerlandene til at lægge vægt på større anerkendelse af parlamenternes, de lokale myndigheders og civilsamfundets deltagelse og en mere gennemsigtig anvendelse af de nationale systemer; |
| --- | --- |

12.

understreger, at de lokale myndigheders og civilsamfundsorganisationernes inddragelse i udviklingspolitikken er helt afgørende for virkeliggørelsen af 2015-målene og sikringen af en god regeringsførelse; noterer sig med bekymring, at mange civilsamfundsorganisationer, selv om de i Accrahandlingsplanen anerkendes som fuldgyldige udviklingsaktører, udsættes for politikker og fremgangsmåder, der underminerer deres rolle som udviklingsaktører; opfordrer mere generelt donorerne og partnerlandene til at lægge vægt på større anerkendelse af parlamenternes, de lokale myndigheders og civilsamfundets deltagelse og en mere gennemsigtig anvendelse af de nationale systemer;

| 13. | påpeger, at økonomisk bistand ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at sikre en bæredygtig udvikling, og at de lokale myndigheder og den indenlandske private sektor skal spille en væsentlig rolle i gennemførelsen af projekter med relation til 2015-målene; understreger den rolle, som private virksomheder, f.eks. små og mellemstore virksomheder, spiller med hensyn til skabelse af velstand og staternes ansvar for at sikre stabilitet og respekt for retsstatsprincippet; understreger i den forbindelse betydningen af god regeringsførelse i modtagerlandene; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at økonomisk bistand ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at sikre en bæredygtig udvikling, og at de lokale myndigheder og den indenlandske private sektor skal spille en væsentlig rolle i gennemførelsen af projekter med relation til 2015-målene; understreger den rolle, som private virksomheder, f.eks. små og mellemstore virksomheder, spiller med hensyn til skabelse af velstand og staternes ansvar for at sikre stabilitet og respekt for retsstatsprincippet; understreger i den forbindelse betydningen af god regeringsførelse i modtagerlandene;

| 14. | understreger, at indikatorerne for god forvaltningspraksis, hvoraf visse stadig er meget kontroversielle, også bør drøftes på baggrund af deres anvendelighed med henblik på at fastslå kvaliteten af den participatoriske tilgang, som er nødvendig for et demokratisk ejerskab; |
| --- | --- |

14.

understreger, at indikatorerne for god forvaltningspraksis, hvoraf visse stadig er meget kontroversielle, også bør drøftes på baggrund af deres anvendelighed med henblik på at fastslå kvaliteten af den participatoriske tilgang, som er nødvendig for et demokratisk ejerskab;

| 15. | opfordrer partnerregeringerne til at fortsætte og øge deres decentraliseringsbestræbelser (politisk, administrativ og skattemæssig decentralisering) samt styrke samarbejdet mellem de lokale og nationale udviklingsprocedurer og derved bidrage til at sikre komplementaritet og specialisering med respekt for det lokale selvstyre; |
| --- | --- |

15.

opfordrer partnerregeringerne til at fortsætte og øge deres decentraliseringsbestræbelser (politisk, administrativ og skattemæssig decentralisering) samt styrke samarbejdet mellem de lokale og nationale udviklingsprocedurer og derved bidrage til at sikre komplementaritet og specialisering med respekt for det lokale selvstyre;

| 16. | minder donorlandene om at koordinere og harmonisere deres aktioner på bedre vis samt lette deres procedurer og fremme et tættere samarbejde med de private donorer; |
| --- | --- |

16.

minder donorlandene om at koordinere og harmonisere deres aktioner på bedre vis samt lette deres procedurer og fremme et tættere samarbejde med de private donorer;

| 17. | henstiller på det kraftigste, at syd-syd-samarbejdet og trepartssamarbejdet fremmes som en form for støtte, der kan bidrage til at forbedre kvalitet og effektivitet, udveksling af viden og kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

17.

henstiller på det kraftigste, at syd-syd-samarbejdet og trepartssamarbejdet fremmes som en form for støtte, der kan bidrage til at forbedre kvalitet og effektivitet, udveksling af viden og kapacitetsopbygning;

| 18. | minder om, at alle regeringer - donorer og modtagere - er bundet af forpligtelser på menneskerettighedsområdet; understreger, at disse forpligtelser og ansvarlighed i medfør af international lovgivning om menneskerettigheder er centrale for at opnå udviklingseffektivitet; opfordrer følgelig EU til i Busan at gå ind for indførelse af bindende foranstaltninger, der kan sikre, at bistanden ydes i overensstemmelse med menneskerettighedsaftalerne; |
| --- | --- |

18.

minder om, at alle regeringer - donorer og modtagere - er bundet af forpligtelser på menneskerettighedsområdet; understreger, at disse forpligtelser og ansvarlighed i medfør af international lovgivning om menneskerettigheder er centrale for at opnå udviklingseffektivitet; opfordrer følgelig EU til i Busan at gå ind for indførelse af bindende foranstaltninger, der kan sikre, at bistanden ydes i overensstemmelse med menneskerettighedsaftalerne;

| 19. | understreger vigtigheden af at finde en ligevægt mellem gennemførelsen af visse politiske og skattemæssige konditionaliteter og de tilgange, der fokuserer på resultatindikatorer, for at undgå, at strenge politiske krav og krav om resultater fratager regeringerne og partnerlandene modet til at iværksætte deres egne politikker og prøve nye og mere risikofyldte tilgange frem for donorernes forskrifter; |
| --- | --- |

19.

understreger vigtigheden af at finde en ligevægt mellem gennemførelsen af visse politiske og skattemæssige konditionaliteter og de tilgange, der fokuserer på resultatindikatorer, for at undgå, at strenge politiske krav og krav om resultater fratager regeringerne og partnerlandene modet til at iværksætte deres egne politikker og prøve nye og mere risikofyldte tilgange frem for donorernes forskrifter;

| 20. | hilser vedtagelsen af EU's adfærdskodeks om arbejdsdeling i udenrigspolitik velkommen og understreger, at Unionens principper hidtil ikke er blevet fuldt overholdt på grund af manglende politisk vilje, hvilket forhindrer en optimal anvendelse af den europæiske bistand samt EU's mulighed for at spille en afgørende rolle med hensyn til arbejdsdeling i forbindelse med det fjerde forum; |
| --- | --- |

20.

hilser vedtagelsen af EU's adfærdskodeks om arbejdsdeling i udenrigspolitik velkommen og understreger, at Unionens principper hidtil ikke er blevet fuldt overholdt på grund af manglende politisk vilje, hvilket forhindrer en optimal anvendelse af den europæiske bistand samt EU's mulighed for at spille en afgørende rolle med hensyn til arbejdsdeling i forbindelse med det fjerde forum;

| 21. | opfordrer EU til at fremme "Fast Track"-initiativet vedrørende arbejdsdeling, navnlig ved at fordele koncentrationen efter sektor ved hjælp af omstrukturering og fælles programmering, samt til at prioritere anvendelsen af nationale systemer for at opfylde den forpligtelse, der er påtaget inden for rammerne af Pariserklæringen, til først og fremmest at tildele bistand på baggrund af ejerskab, navnlig i form af budgetstøtte; |
| --- | --- |

21.

opfordrer EU til at fremme "Fast Track"-initiativet vedrørende arbejdsdeling, navnlig ved at fordele koncentrationen efter sektor ved hjælp af omstrukturering og fælles programmering, samt til at prioritere anvendelsen af nationale systemer for at opfylde den forpligtelse, der er påtaget inden for rammerne af Pariserklæringen, til først og fremmest at tildele bistand på baggrund af ejerskab, navnlig i form af budgetstøtte;

| 22. | glæder sig over, at Kommissionens initiativ, som er beskrevet i grønbogen om budgetstøtte, primært tager sigte på at fremme den lokale udvikling i modtagerlandene; opfordrer til, at kriterierne for berettigelse til budgetstøtte strammes op for at forhindre afvigelser fra de aftalte fremgangsmåder og misbrug af denne form for støtte, idet der tages hensyn til faktorer såsom landenes placering på korruptionsindekset; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over, at Kommissionens initiativ, som er beskrevet i grønbogen om budgetstøtte, primært tager sigte på at fremme den lokale udvikling i modtagerlandene; opfordrer til, at kriterierne for berettigelse til budgetstøtte strammes op for at forhindre afvigelser fra de aftalte fremgangsmåder og misbrug af denne form for støtte, idet der tages hensyn til faktorer såsom landenes placering på korruptionsindekset;

| 23. | understreger de nationale parlamenters vigtige rolle i forbindelse med den nye arkitektur for bistand og minder om nødvendigheden af at støtte disse for at styrke deres lovgivningsmæssige kapacitet og fremme de uundgåelige ændringer, der skal til, for at de kan undersøge alle udviklingsrelaterede udgifter; |
| --- | --- |

23.

understreger de nationale parlamenters vigtige rolle i forbindelse med den nye arkitektur for bistand og minder om nødvendigheden af at støtte disse for at styrke deres lovgivningsmæssige kapacitet og fremme de uundgåelige ændringer, der skal til, for at de kan undersøge alle udviklingsrelaterede udgifter;

| 24. | anmoder om, at de nationale parlamenter vedtager landestrategipapirer og det årlige budget, og at de hører civilsamfundet og de lokale myndigheder inden den politiske dialog med donorerne med henblik på at styrke den demokratiske kontrol; |
| --- | --- |

24.

anmoder om, at de nationale parlamenter vedtager landestrategipapirer og det årlige budget, og at de hører civilsamfundet og de lokale myndigheder inden den politiske dialog med donorerne med henblik på at styrke den demokratiske kontrol;

| 25. | minder i dette øjemed om den forpligtelse, der er fastsat i Rådets operationelle ramme for bistandseffektivitet (12), og som skal muliggøre, at finansiel bistand fra EU-donorlandene underkastes demokratisk kontrol som led i partnerlandenes procedurer; |
| --- | --- |

25.

minder i dette øjemed om den forpligtelse, der er fastsat i Rådets operationelle ramme for bistandseffektivitet (12), og som skal muliggøre, at finansiel bistand fra EU-donorlandene underkastes demokratisk kontrol som led i partnerlandenes procedurer;

| 26. | henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som de øverste revisionsorganer spiller, ved at bistå de nationale parlamenter i forbindelse med deres overvågning af udviklingsrelaterede udgifter og ved at fremme bistandseffektiviteten; |
| --- | --- |

26.

henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som de øverste revisionsorganer spiller, ved at bistå de nationale parlamenter i forbindelse med deres overvågning af udviklingsrelaterede udgifter og ved at fremme bistandseffektiviteten;

| 27. | minder om risikoen for at gøre bistandseffektiviteten til en meget teknisk udfordring; understreger nødvendigheden af først og fremmest at lægge vægt på indikatorerne for bistandens indvirkning på udviklingen og dens reelle bidrag til udryddelse af fattigdom, fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, begrænsning af uligheder og skabelse af velstand; mener, at en tættere forbindelse mellem de offentlige og private aktører, der beskæftiger sig med udvikling, samt integration af opnået erfaring med hensyn til opfyldelse af Pariserklæringens og Accrahandlingsplanens forpligtelser vil bidrage til en forbedring af bistandseffektivitetsprogrammet; |
| --- | --- |

27.

minder om risikoen for at gøre bistandseffektiviteten til en meget teknisk udfordring; understreger nødvendigheden af først og fremmest at lægge vægt på indikatorerne for bistandens indvirkning på udviklingen og dens reelle bidrag til udryddelse af fattigdom, fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, begrænsning af uligheder og skabelse af velstand; mener, at en tættere forbindelse mellem de offentlige og private aktører, der beskæftiger sig med udvikling, samt integration af opnået erfaring med hensyn til opfyldelse af Pariserklæringens og Accrahandlingsplanens forpligtelser vil bidrage til en forbedring af bistandseffektivitetsprogrammet;

| 28. | minder EU om at revidere sine politikker vedrørende arbejdsdeling og dermed sørge for, at tværgående spørgsmål som f.eks. menneskerettigheder, social integration, lighed mellem mænd og kvinder, statsborgerskab samt klimaændringer ikke bliver glemt; |
| --- | --- |

28.

minder EU om at revidere sine politikker vedrørende arbejdsdeling og dermed sørge for, at tværgående spørgsmål som f.eks. menneskerettigheder, social integration, lighed mellem mænd og kvinder, statsborgerskab samt klimaændringer ikke bliver glemt;

| 29. | understreger, at bistandens gennemsigtighed er afgørende med hensyn til at sikre såvel ejerskab som effektivitet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage en ambitiøs holdning om gennemsigtighed i forbindelse med bistand ved at fremme anvendelsen af mekanismer på internationalt niveau til at fastlægge globale standarder på området som f.eks. det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI); opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at tilslutte sig og gennemføre IATI; |
| --- | --- |

29.

understreger, at bistandens gennemsigtighed er afgørende med hensyn til at sikre såvel ejerskab som effektivitet; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage en ambitiøs holdning om gennemsigtighed i forbindelse med bistand ved at fremme anvendelsen af mekanismer på internationalt niveau til at fastlægge globale standarder på området som f.eks. det internationale initiativ vedrørende gennemsigtighed i bistanden (IATI); opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at tilslutte sig og gennemføre IATI;

| 30. | understreger, at det er vigtigt klart at vurdere de eventuelle risici, der er forbundet med at øge den private sektors involvering, og at der derfor bør opstilles klare kriterier for støtte til privatsektorprojekter såvel som stærke resultatvurderingsmekanismer, der bør udvikles for at sikre, at investeringer i den private sektor både er bæredygtige i henhold til de anerkendte internationale udviklingsmål og ikke fører til en tilbagevenden til bunden bistand; |
| --- | --- |

30.

understreger, at det er vigtigt klart at vurdere de eventuelle risici, der er forbundet med at øge den private sektors involvering, og at der derfor bør opstilles klare kriterier for støtte til privatsektorprojekter såvel som stærke resultatvurderingsmekanismer, der bør udvikles for at sikre, at investeringer i den private sektor både er bæredygtige i henhold til de anerkendte internationale udviklingsmål og ikke fører til en tilbagevenden til bunden bistand;

| 31. | mener, at ligestilling mellem mænd og kvinder bør prioriteres i forbindelse med udviklingspolitikkens udformning, og henstiller derfor, at ligestilling integreres fuldt ud i dagsordenen for bistandseffektivitet, og at kvindeorganisationerne deltager i alle udviklingsprocesser; |
| --- | --- |

31.

mener, at ligestilling mellem mænd og kvinder bør prioriteres i forbindelse med udviklingspolitikkens udformning, og henstiller derfor, at ligestilling integreres fuldt ud i dagsordenen for bistandseffektivitet, og at kvindeorganisationerne deltager i alle udviklingsprocesser;

| 32. | understreger, at HLF-4 også bør danne grundlag for et mere rummeligt globalt partnerskab for udvikling gennem en tættere inddragelse af nye donorer, især lande, hvis tilgang ikke er styret af de globale standarder for bistandseffektivitet; opfordrer EU til i denne forbindelse at påtage sig en ledende rolle med henblik på at sikre, at støtten fra disse lande er i overensstemmelse med de fastlagte internationale principper vedrørende offentlig udviklingsbistand; mener dog, at dette ikke bør føre til en udvanding af bistandseffektiviteten og de grundlæggende principper herfor; |
| --- | --- |

32.

understreger, at HLF-4 også bør danne grundlag for et mere rummeligt globalt partnerskab for udvikling gennem en tættere inddragelse af nye donorer, især lande, hvis tilgang ikke er styret af de globale standarder for bistandseffektivitet; opfordrer EU til i denne forbindelse at påtage sig en ledende rolle med henblik på at sikre, at støtten fra disse lande er i overensstemmelse med de fastlagte internationale principper vedrørende offentlig udviklingsbistand; mener dog, at dette ikke bør føre til en udvanding af bistandseffektiviteten og de grundlæggende principper herfor;

| 33. | mener, at Europa-Parlamentet i betragtning af sin rolle som udøver af demokratisk kontrol fortsat bør være involveret i den igangværende omlægning af bistandseffektivitetsprogrammet, bl.a. via passende deltagelse i Busanmødet; |
| --- | --- |

33.

mener, at Europa-Parlamentet i betragtning af sin rolle som udøver af demokratisk kontrol fortsat bør være involveret i den igangværende omlægning af bistandseffektivitetsprogrammet, bl.a. via passende deltagelse i Busanmødet;

| 34. | opfordrer Unionen og dens medlemsstater til fortsat at lægge vægt på bistandskvaliteten og til at fremme en international dagsorden, der fokuserer på udvikling; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Unionen og dens medlemsstater til fortsat at lægge vægt på bistandskvaliteten og til at fremme en international dagsorden, der fokuserer på udvikling;

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(2)  Rådets konklusioner 9558/07 af 15.5.2007.

(3)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 373.

(4)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 100.

(5)  Dok. 15912/09.

(6)  Dok. 11081/10.

(7)  Dok. 17769/10.

(8)  Dok. 18239/10.

(9)  Project No. 2008/170204 - Version 1.

(10)  Project No. 2010/250763 - Version 1.

(11)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 249.

(12)  Rådet for Den Europæiske Union: Generalsekretariatet; konsolideret tekst 18239/10.

---

Onsdag den 26. oktober 2011

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/87

---

Onsdag den 26. oktober 2011Dagsorden for nye kvalifikationer og job

P7_TA(2011)0466

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2011 om en dagsorden for nye kvalifikationer og job (2011/2067(INI))

2013/C 131 E/10

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2010 om en dagsorden for nye kvalifikationer og job: et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse (KOM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. november 2010 om en dagsorden for nye kvalifikationer og job: et europæisk bidrag til fuld beskæftigelse (KOM(2010)0682),

| — | der henviser til sin holdning af 8. september 2010 om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker: Del II i de integrerede retningslinjer for Europa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 8. september 2010 om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker: Del II i de integrerede retningslinjer for Europa 2020 (1),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om atypiske arbejdskontrakter, jobsikkerhed, flexicurity og nye former for arbejdsmarkedsdialog (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om atypiske arbejdskontrakter, jobsikkerhed, flexicurity og nye former for arbejdsmarkedsdialog (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om udvikling af jobpotentialet i en ny, bæredygtig økonomi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2010 om udvikling af jobpotentialet i en ny, bæredygtig økonomi (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 6. december 2010 om beskæftigelsespolitikker for en konkurrencedygtig, CO2-fattig, ressourceeffektiv og grøn økonomi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 6. december 2010 om beskæftigelsespolitikker for en konkurrencedygtig, CO2-fattig, ressourceeffektiv og grøn økonomi,

| — | der henviser til undersøgelsen "Skills for Green Jobs" fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP), 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen "Skills for Green Jobs" fra Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP), 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om fremme af arbejdstagernes mobilitet i Den Europæiske Union (6),

| — | der henviser til Brüggekommunikéet om et styrket europæisk samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse for perioden 2011-2020, som blev vedtaget den 7. december 2010 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Brüggekommunikéet om et styrket europæisk samarbejde inden for uddannelse og erhvervsuddannelse for perioden 2011-2020, som blev vedtaget den 7. december 2010 (7),

| — | der henviser til CEDEFOP's mellemsigtede prognose fra 2010 "Skills supply and demand in Europe: medium-term forecast up to 2020" (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til CEDEFOP's mellemsigtede prognose fra 2010 "Skills supply and demand in Europe: medium-term forecast up to 2020" (8),

| — | der henviser til CEDEFOP's undersøgelse fra maj 2009 med titlen "Skills for Europe’s future: anticipating occupational skill needs", |
| --- | --- |

—

der henviser til CEDEFOP's undersøgelse fra maj 2009 med titlen "Skills for Europe’s future: anticipating occupational skill needs",

| — | der henviser til rammeaftalen af 25. marts 2010 om rummelige arbejdsmarkeder undertegnet af ETUC, BUSINESSEUROPE, UEAPME og CEEP, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen af 25. marts 2010 om rummelige arbejdsmarkeder undertegnet af ETUC, BUSINESSEUROPE, UEAPME og CEEP,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. januar 2011 med titlen "Årlig vækstundersøgelse: En hurtigere samlet EU-løsning på krisen" (KOM(2011)0011) og udkastet til fælles beskæftigelsesrapport, der er vedføjet som bilag dertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. januar 2011 med titlen "Årlig vækstundersøgelse: En hurtigere samlet EU-løsning på krisen" (KOM(2011)0011) og udkastet til fælles beskæftigelsesrapport, der er vedføjet som bilag dertil,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. februar 2011 om status vedrørende "Small Business Act" for Europa (KOM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. februar 2011 om status vedrørende "Small Business Act" for Europa (KOM(2011)0078),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 om konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. november 2010 om konklusionerne af den femte rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed: samhørighedspolitikkens fremtid (KOM(2010)0642),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen "Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training" (SEK(2011)0526), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen "Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training" (SEK(2011)0526),

| — | der henviser til FN-konventionen om handicappedes rettigheder og dennes ikrafttrædelse i EU den 21. januar 2011 i henhold til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om handicappedes rettigheder og dennes ikrafttrædelse i EU den 21. januar 2011 i henhold til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (9),

| — | der henviser til rapporten fra den europæiske sammenslutning af udbydere af tjenester til handicappede (EASPD), hvoraf det fremgår, at det med den stigende arbejdsløshed i Europa er blevet vanskeligere for handicappede at finde og beholde et job, samt til det forhold, at arbejdsløshedsniveauet blandt handicappede i mange lande er højere end blandt ikkehandicappede, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra den europæiske sammenslutning af udbydere af tjenester til handicappede (EASPD), hvoraf det fremgår, at det med den stigende arbejdsløshed i Europa er blevet vanskeligere for handicappede at finde og beholde et job, samt til det forhold, at arbejdsløshedsniveauet blandt handicappede i mange lande er højere end blandt ikkehandicappede,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010 om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (KOM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010 om en strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (KOM(2010)0491),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 7. marts 2011 om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 7. marts 2011 om den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008 vedrørende Kommissionens henstilling om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (KOM(2008)0639), og til sin beslutning herom af 6. maj 2009 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2008 vedrørende Kommissionens henstilling om aktiv integration af mennesker, der er udstødt fra arbejdsmarkedet (KOM(2008)0639), og til sin beslutning herom af 6. maj 2009 (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0320/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0320/2011),

| A. | der henviser til, at den globale økonomiske krise ifølge de seneste tal fra Eurostat har bragt den aktuelle arbejdsløshed i Den Europæiske Union op på 9,5 %, hvilket repræsenterer i alt 22 828 mio. mennesker, hvoraf 19,4 % er langtidsledige; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden ligger på 20,4 % og er helt oppe på 40 % i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den globale økonomiske krise ifølge de seneste tal fra Eurostat har bragt den aktuelle arbejdsløshed i Den Europæiske Union op på 9,5 %, hvilket repræsenterer i alt 22 828 mio. mennesker, hvoraf 19,4 % er langtidsledige; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden ligger på 20,4 % og er helt oppe på 40 % i visse medlemsstater;

| B. | der henviser til, at SMV'erne, som er en af drivkræfterne bag økonomisk vækst, jobskabelse og opnåelse af 2020-målene, har mistet over 3,5 mio. arbejdspladser som følge af den økonomiske krise; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at SMV'erne, som er en af drivkræfterne bag økonomisk vækst, jobskabelse og opnåelse af 2020-målene, har mistet over 3,5 mio. arbejdspladser som følge af den økonomiske krise;

| C. | der henviser til, at den økonomiske krise i 2008 medførte, at den primære sektor og fremstillingssektoren mistede flere arbejdspladser end forventet og stadig forventes at miste omkring 2,5 millioner arbejdspladser frem til 2020; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den økonomiske krise i 2008 medførte, at den primære sektor og fremstillingssektoren mistede flere arbejdspladser end forventet og stadig forventes at miste omkring 2,5 millioner arbejdspladser frem til 2020;

| D. | der henviser til, at den økonomiske afmatning i 2008 påvirkede både efterspørgslen efter og udbuddet af kvalifikationer i beskæftigelsessektoren, hvilket gjorde, at usikkerheden med hensyn til jobmuligheder steg drastisk, og at befolkningen fik behov for bedre information om beskæftigelsesmulighederne på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den økonomiske afmatning i 2008 påvirkede både efterspørgslen efter og udbuddet af kvalifikationer i beskæftigelsessektoren, hvilket gjorde, at usikkerheden med hensyn til jobmuligheder steg drastisk, og at befolkningen fik behov for bedre information om beskæftigelsesmulighederne på arbejdsmarkedet;

| E. | der henviser til, at de spareforanstaltninger, der er truffet i en række medlemsstater, er faldet sammen med og er delvist ansvarlige for meget markante stigninger i arbejdsløsheden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de spareforanstaltninger, der er truffet i en række medlemsstater, er faldet sammen med og er delvist ansvarlige for meget markante stigninger i arbejdsløsheden;

| F. | der henviser til, at politikerne må beskytte borgerne mod risikoen for arbejdsløshed ved at sikre, at arbejdsstyrken er i besiddelse af de kvalifikationer, der skal til for at maksimere dens beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at politikerne må beskytte borgerne mod risikoen for arbejdsløshed ved at sikre, at arbejdsstyrken er i besiddelse af de kvalifikationer, der skal til for at maksimere dens beskæftigelsesegnethed;

| G. | der henviser til, at fremskridt inden for nye teknologier og ændringer i de europæiske økonomiers struktur har gjort det absolut nødvendigt for borgerne at forny og forbedre deres kvalifikationer gennem hele arbejdslivet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fremskridt inden for nye teknologier og ændringer i de europæiske økonomiers struktur har gjort det absolut nødvendigt for borgerne at forny og forbedre deres kvalifikationer gennem hele arbejdslivet;

| H. | der henviser til, at fremme af en social, ressourceeffektiv, miljøvenlig og konkurrencedygtig økonomi er et af målene i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fremme af en social, ressourceeffektiv, miljøvenlig og konkurrencedygtig økonomi er et af målene i Europa 2020-strategien;

| I. | der henviser til, at servicesektoren, som bl.a. omfatter salg, sikkerhed, rengøring, catering, pleje og personlige tjenester, stadig forventes at give stor jobvækst frem til 2020, og at den kunne blive den hurtigst voksende sektor; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at servicesektoren, som bl.a. omfatter salg, sikkerhed, rengøring, catering, pleje og personlige tjenester, stadig forventes at give stor jobvækst frem til 2020, og at den kunne blive den hurtigst voksende sektor;

| J. | der henviser til, at landbrugsfødevaresektoren er i færd med at genvinde sin globale betydning, hvilket skaber behov for andre og højere kvalifikationer, men kraftigt reducerer antallet af ufaglærte arbejdspladser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at landbrugsfødevaresektoren er i færd med at genvinde sin globale betydning, hvilket skaber behov for andre og højere kvalifikationer, men kraftigt reducerer antallet af ufaglærte arbejdspladser;

| K. | der henviser til, at opnåelse af bæredygtig vækst og overgang til en lavemissionsøkonomi, miljøbeskyttelse og udvikling af nye grønne teknologier vil kræve adgang til de fornødne kvalifikationer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at opnåelse af bæredygtig vækst og overgang til en lavemissionsøkonomi, miljøbeskyttelse og udvikling af nye grønne teknologier vil kræve adgang til de fornødne kvalifikationer;

| L. | der henviser til, at teknologiske ændringer og nye arbejdstilrettelæggelsesmønstre inden for de forskellige sektorer naturligvis påvirker beskæftigelsesmønstrene i henseende til de krævede jobfærdigheder og kvalifikationsniveauer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at teknologiske ændringer og nye arbejdstilrettelæggelsesmønstre inden for de forskellige sektorer naturligvis påvirker beskæftigelsesmønstrene i henseende til de krævede jobfærdigheder og kvalifikationsniveauer;

| M. | der henviser til, at økonomierne i stigende grad kræver kreative og interaktive færdigheder samt kommunikations- og problemløsningskvalifikationer på arbejdspladsen, og at ufaglærte arbejdstagere og arbejdstagere, der udfører rutineopgaver, i høj grad risikerer at miste deres job; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at økonomierne i stigende grad kræver kreative og interaktive færdigheder samt kommunikations- og problemløsningskvalifikationer på arbejdspladsen, og at ufaglærte arbejdstagere og arbejdstagere, der udfører rutineopgaver, i høj grad risikerer at miste deres job;

| N. | der henviser til, at arbejdstagere med et lavt uddannelses- og kvalifikationsniveau samt arbejdstagere fra andre sårbare grupper i højere grad risikerer at miste deres job, at måtte arbejde under usikre vilkår og at leve i fattigdom, medmindre de gives hensigtsmæssige uddannelses- og omskolingsmuligheder, der sætter dem i stand til at holde trit med kravene på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at arbejdstagere med et lavt uddannelses- og kvalifikationsniveau samt arbejdstagere fra andre sårbare grupper i højere grad risikerer at miste deres job, at måtte arbejde under usikre vilkår og at leve i fattigdom, medmindre de gives hensigtsmæssige uddannelses- og omskolingsmuligheder, der sætter dem i stand til at holde trit med kravene på arbejdsmarkedet;

| O. | der henviser til, at erhvervsuddannelsers og videregående uddannelsers langsigtede effektivitet afhænger af forskellige ting, f.eks. udbuddet af uddannelser og erhvervsuddannelser af høj kvalitet, lige muligheder og barrierefri adgang for alle, adgang til plejetjenesteydelser, vedvarende offentlige investeringer, de offentlige finansers tilstand og effektive forvaltning samt en bedre formulering af individuelle behov og arbejdsmarkedets behov; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at erhvervsuddannelsers og videregående uddannelsers langsigtede effektivitet afhænger af forskellige ting, f.eks. udbuddet af uddannelser og erhvervsuddannelser af høj kvalitet, lige muligheder og barrierefri adgang for alle, adgang til plejetjenesteydelser, vedvarende offentlige investeringer, de offentlige finansers tilstand og effektive forvaltning samt en bedre formulering af individuelle behov og arbejdsmarkedets behov;

| P. | der henviser til, at EU har påtaget sig at forbedre uddannelsesniveauet, nedbringe skolefrafaldet til mindre end 10 % inden 2020 og hæve procenten for færdiggørelse af videregående eller tilsvarende uddannelse til mindst 40 %; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU har påtaget sig at forbedre uddannelsesniveauet, nedbringe skolefrafaldet til mindre end 10 % inden 2020 og hæve procenten for færdiggørelse af videregående eller tilsvarende uddannelse til mindst 40 %;

| Q. | der henviser til, at det antal job, der kræver højere tekniske og videnskabelige kvalifikationer, forventes at stige, og at omkring halvdelen af alle job i 2020 vil være beregnet til arbejdstagere med kvalifikationer på mellemhøjt niveau, mens 35 % af alle job vil kræve kvalifikationer på højt niveau sammenlignet med 29 % i dag, og til, at der med henblik på en bæredygtig økonomi vil blive brug for yderligere kvalifikationer inden for alle erhverv og alle kvalifikationsområder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det antal job, der kræver højere tekniske og videnskabelige kvalifikationer, forventes at stige, og at omkring halvdelen af alle job i 2020 vil være beregnet til arbejdstagere med kvalifikationer på mellemhøjt niveau, mens 35 % af alle job vil kræve kvalifikationer på højt niveau sammenlignet med 29 % i dag, og til, at der med henblik på en bæredygtig økonomi vil blive brug for yderligere kvalifikationer inden for alle erhverv og alle kvalifikationsområder;

| R. | der henviser til, at migration såvel inden for som ind i og ud af EU og demografiske ændringer på mange måder vil påvirke den fremtidige størrelse og sammensætning af den erhvervsaktive befolkning i medlemsstaterne og få store konsekvenser for efterspørgslen efter og udbuddet af kvalifikationer, navnlig i medlemsstater med et hurtigt faldende befolkningstal eller omfattende hjerneflugt; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at migration såvel inden for som ind i og ud af EU og demografiske ændringer på mange måder vil påvirke den fremtidige størrelse og sammensætning af den erhvervsaktive befolkning i medlemsstaterne og få store konsekvenser for efterspørgslen efter og udbuddet af kvalifikationer, navnlig i medlemsstater med et hurtigt faldende befolkningstal eller omfattende hjerneflugt;

| S. | der henviser til, at vandrende arbejdstageres kompetencer og kvalifikationer ofte hverken rigtigt anerkendes eller udnyttes bedst muligt, og at vandrende arbejdstagere ofte støder på vanskeligheder med at skaffe sig adgang til arbejdsmarkedet, uddannelse og erhvervsuddannelse, bl.a. på grund af manglende viden om deres arbejdsmæssige og sociale rettigheder og deres manglende engagement i arbejdstagersammenslutninger; der henviser til, at integrationspolitikker, der fremmer adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for immigrantbefolkningen, derfor kan yde et vigtigt bidrag til dækningen af de fremtidige behov på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at vandrende arbejdstageres kompetencer og kvalifikationer ofte hverken rigtigt anerkendes eller udnyttes bedst muligt, og at vandrende arbejdstagere ofte støder på vanskeligheder med at skaffe sig adgang til arbejdsmarkedet, uddannelse og erhvervsuddannelse, bl.a. på grund af manglende viden om deres arbejdsmæssige og sociale rettigheder og deres manglende engagement i arbejdstagersammenslutninger; der henviser til, at integrationspolitikker, der fremmer adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for immigrantbefolkningen, derfor kan yde et vigtigt bidrag til dækningen af de fremtidige behov på arbejdsmarkedet;

| T. | der henviser til, at kvinder, selv om mikrokredit er et vigtigt værktøj for kvindelige iværksættere og oprettelse af familievirksomheder, stadig er underrepræsenteret i erhvervslivet i EU, hvor de i gennemsnit udgør 30 % af alle iværksættere; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kvinder, selv om mikrokredit er et vigtigt værktøj for kvindelige iværksættere og oprettelse af familievirksomheder, stadig er underrepræsenteret i erhvervslivet i EU, hvor de i gennemsnit udgør 30 % af alle iværksættere;

| U. | der henviser til, at over 60 % af alle studerende, der tager en afsluttende universitetseksamen, er kvinder, men at ikke nok kvinder og piger vælger videnskabelige fag, hvilket fører til en kraftig kønsopdeling efter sektor, og at kløften mellem kvinders og mænds beskæftigelse i it-sektoren med tiden er tenderet i retning af at blive større snarere end mindre; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at over 60 % af alle studerende, der tager en afsluttende universitetseksamen, er kvinder, men at ikke nok kvinder og piger vælger videnskabelige fag, hvilket fører til en kraftig kønsopdeling efter sektor, og at kløften mellem kvinders og mænds beskæftigelse i it-sektoren med tiden er tenderet i retning af at blive større snarere end mindre;

| V. | der henviser til, at kvinder er ugunstigt stillet på arbejdsmarkedet og uforholdsmæssigt højt repræsenteret, når det gælder deltidsarbejde og nye, ofte usikre, arbejdsordninger, og at de møder forhindringer, når de søger fuld adgang til sociale rettigheder, social beskyttelse og sociale ydelser; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at kvinder er ugunstigt stillet på arbejdsmarkedet og uforholdsmæssigt højt repræsenteret, når det gælder deltidsarbejde og nye, ofte usikre, arbejdsordninger, og at de møder forhindringer, når de søger fuld adgang til sociale rettigheder, social beskyttelse og sociale ydelser;

| W. | der henviser til, at bæredygtig økonomisk vækst potentielt kan øge antallet af anstændige job og bidrage til økonomisk genrejsning i hele EU; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at bæredygtig økonomisk vækst potentielt kan øge antallet af anstændige job og bidrage til økonomisk genrejsning i hele EU;

| X. | der henviser til, at EU stadig investerer mindre end sine internationale økonomiske partnere og konkurrenter i forskning, innovation og uddannelse, som er hjørnesten for vækst og forbedring af levestandarder; der henviser til, at det er nødvendigt at foretage store investeringer i videnøkonomi, teknisk uddannelse og opgradering af erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at EU stadig investerer mindre end sine internationale økonomiske partnere og konkurrenter i forskning, innovation og uddannelse, som er hjørnesten for vækst og forbedring af levestandarder; der henviser til, at det er nødvendigt at foretage store investeringer i videnøkonomi, teknisk uddannelse og opgradering af erhvervsuddannelse;

| Y. | der henviser til, at det er meget vigtigt med målrettet og tilpasset efteruddannelse for at hjælpe folk med at tilegne sig nye kvalifikationer, så de kan få gavn af overgangen til en mere bæredygtig økonomi; der henviser til, at der findes overbevisende økonomiske argumenter for efteruddannelse, arbejdsmarkedsintegration og social integration; der henviser til, at færre investeringer i efteruddannelse vil få negative følger på lang sigt; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at det er meget vigtigt med målrettet og tilpasset efteruddannelse for at hjælpe folk med at tilegne sig nye kvalifikationer, så de kan få gavn af overgangen til en mere bæredygtig økonomi; der henviser til, at der findes overbevisende økonomiske argumenter for efteruddannelse, arbejdsmarkedsintegration og social integration; der henviser til, at færre investeringer i efteruddannelse vil få negative følger på lang sigt;

Udfordringer for beskæftigelsespolitikken

| 1. | minder om, at medlemsstaterne som led i Europa 2020-strategien enedes om et mål for beskæftigelsen på 75 % for mænd og kvinder i aldersgruppen 20-64 år senest i 2020 - et mål, som er nært forbundet med økonomisk vækst og bæredygtigheden af social sikring og offentlige finanser i Europa; henleder opmærksomheden på, at beskæftigelsesfrekvensen for kvinder i øjeblikket ligger på 58,2 %; understreger, at en drastisk reduktion af ungdomsarbejdsløsheden, kvinders øgede deltagelse på arbejdsmarkedet og effektiv gennemførelse af strategiens prioritet om integration er blandt de afgørende forudsætninger for at nå beskæftigelsesmålet; pointerer, at de fleste nationale reformprogrammer ikke opfylder hverken beskæftigelses- eller fattigdomsmålet, og opfordrer alle relevante aktører til at intensivere deres bestræbelser på at gøre Europa 2020-strategien til en succes; |
| --- | --- |

1.

minder om, at medlemsstaterne som led i Europa 2020-strategien enedes om et mål for beskæftigelsen på 75 % for mænd og kvinder i aldersgruppen 20-64 år senest i 2020 - et mål, som er nært forbundet med økonomisk vækst og bæredygtigheden af social sikring og offentlige finanser i Europa; henleder opmærksomheden på, at beskæftigelsesfrekvensen for kvinder i øjeblikket ligger på 58,2 %; understreger, at en drastisk reduktion af ungdomsarbejdsløsheden, kvinders øgede deltagelse på arbejdsmarkedet og effektiv gennemførelse af strategiens prioritet om integration er blandt de afgørende forudsætninger for at nå beskæftigelsesmålet; pointerer, at de fleste nationale reformprogrammer ikke opfylder hverken beskæftigelses- eller fattigdomsmålet, og opfordrer alle relevante aktører til at intensivere deres bestræbelser på at gøre Europa 2020-strategien til en succes;

| 2. | gentager, at de fem overordnede EU-mål er fremme af beskæftigelsen, forbedring af vilkårene for innovation, forskning og udvikling, opfyldelse af målene for klimaændringer og energi, forbedring af uddannelsesniveauet og fremme af social integration; |
| --- | --- |

2.

gentager, at de fem overordnede EU-mål er fremme af beskæftigelsen, forbedring af vilkårene for innovation, forskning og udvikling, opfyldelse af målene for klimaændringer og energi, forbedring af uddannelsesniveauet og fremme af social integration;

| 3. | minder om, at der står store hindringer i vejen for en væsentlig forhøjelse af beskæftigelsen i EU, for bekæmpelsen af strukturel arbejdsløshed og for skabelsen af job for på denne måde at øge produktiviteten og fremme større konkurrencedygtighed; mener, at de udfordringer, hvis imødegåelse må prioriteres, ud over sikringen af mere velfungerende arbejdsmarkeder, omfatter det misforhold mellem job og kvalifikationer, der i dag kan konstateres for mange arbejdstageres vedkommende, disse arbejdstageres utilstrækkelige kvalifikationsniveauer samt visse europæiske landes lave uddannelsesniveauer set i forhold til internationale niveauer; mener, at en integreret tilgang til udviklingen af det nødvendige kvalifikationsgrundlag vil være afgørende for at kunne udnytte potentialet i en ny bæredygtig økonomi bedst muligt, og opfordrer Kommissionen til i dens planlagte meddelelse om job i den nye bæredygtige økonomi at følge op på Parlamentets anmodninger med hensyn hertil; |
| --- | --- |

3.

minder om, at der står store hindringer i vejen for en væsentlig forhøjelse af beskæftigelsen i EU, for bekæmpelsen af strukturel arbejdsløshed og for skabelsen af job for på denne måde at øge produktiviteten og fremme større konkurrencedygtighed; mener, at de udfordringer, hvis imødegåelse må prioriteres, ud over sikringen af mere velfungerende arbejdsmarkeder, omfatter det misforhold mellem job og kvalifikationer, der i dag kan konstateres for mange arbejdstageres vedkommende, disse arbejdstageres utilstrækkelige kvalifikationsniveauer samt visse europæiske landes lave uddannelsesniveauer set i forhold til internationale niveauer; mener, at en integreret tilgang til udviklingen af det nødvendige kvalifikationsgrundlag vil være afgørende for at kunne udnytte potentialet i en ny bæredygtig økonomi bedst muligt, og opfordrer Kommissionen til i dens planlagte meddelelse om job i den nye bæredygtige økonomi at følge op på Parlamentets anmodninger med hensyn hertil;

| 4. | påpeger, at beskæftigelsesfrekvens og økonomiske resultater er gensidigt forstærkende, når det gælder skabelsen af særlig høje niveauer for økonomisk vækst og kvalitetsbeskæftigelse; anbefaler imidlertid kraftigt, at medlemsstaterne følger Europa 2020-strategiens integrerede retningslinjer for beskæftigelsespolitikker og de overordnede økonomiske retningslinjer, og at de samtidig sikrer, at de vedtagne politikker er afstemt efter de særlige nationale, regionale og lokale forhold og betingelser i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at beskæftigelsesfrekvens og økonomiske resultater er gensidigt forstærkende, når det gælder skabelsen af særlig høje niveauer for økonomisk vækst og kvalitetsbeskæftigelse; anbefaler imidlertid kraftigt, at medlemsstaterne følger Europa 2020-strategiens integrerede retningslinjer for beskæftigelsespolitikker og de overordnede økonomiske retningslinjer, og at de samtidig sikrer, at de vedtagne politikker er afstemt efter de særlige nationale, regionale og lokale forhold og betingelser i de enkelte medlemsstater;

| 5. | understreger, at medlemsstaterne stadig er ansvarlige for socialpolitikkens hovedkomponenter, f.eks. skatter, sociale velfærdsprogrammer, visse former for arbejdsmarkedslovgivning, sundhedspleje og uddannelse; mener, at det er meget vigtigt, at socialpolitikkerne er afstemt efter nationale, regionale og lokale forhold, navnlig forholdene i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

5.

understreger, at medlemsstaterne stadig er ansvarlige for socialpolitikkens hovedkomponenter, f.eks. skatter, sociale velfærdsprogrammer, visse former for arbejdsmarkedslovgivning, sundhedspleje og uddannelse; mener, at det er meget vigtigt, at socialpolitikkerne er afstemt efter nationale, regionale og lokale forhold, navnlig forholdene i de enkelte medlemsstater;

| 6. | opfordrer til øget samordning af medlemsstaternes økonomiske politikker for at fremme bæredygtig vækst, jobskabelse og effektiv konkurrence, idet der i denne forbindelse må tages hensyn til de regionale skævheder i Europa for så vidt angår beskæftigelses- og arbejdsløshedstal; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overholde reglerne om budgetdisciplin for at mindske risikoen for uforholdsmæssigt store underskud og efterlyser en effektiv budgetovervågning samtidig med, at der gives mulighed for offentlige investeringer i tråd med EU's vækst- og beskæftigelsesmål; fremhæver imidlertid betydningen af den i traktaten krævede vurdering af de sociale konsekvenser og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere, hvor store sociale omkostninger der vil være forbundet med udgiftsnedskæringer, navnlig sådanne nedskæringer i udgifterne til uddannelse og aktive arbejdsmarkedspolitikker, som kunne bringe fremskridt med tacklingen af manglen på faglærte arbejdstagere i Europa og fastholdelsen af økonomiske resultater i fare; |
| --- | --- |

6.

opfordrer til øget samordning af medlemsstaternes økonomiske politikker for at fremme bæredygtig vækst, jobskabelse og effektiv konkurrence, idet der i denne forbindelse må tages hensyn til de regionale skævheder i Europa for så vidt angår beskæftigelses- og arbejdsløshedstal; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overholde reglerne om budgetdisciplin for at mindske risikoen for uforholdsmæssigt store underskud og efterlyser en effektiv budgetovervågning samtidig med, at der gives mulighed for offentlige investeringer i tråd med EU's vækst- og beskæftigelsesmål; fremhæver imidlertid betydningen af den i traktaten krævede vurdering af de sociale konsekvenser og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere, hvor store sociale omkostninger der vil være forbundet med udgiftsnedskæringer, navnlig sådanne nedskæringer i udgifterne til uddannelse og aktive arbejdsmarkedspolitikker, som kunne bringe fremskridt med tacklingen af manglen på faglærte arbejdstagere i Europa og fastholdelsen af økonomiske resultater i fare;

| 7. | støtter Kommissionens flagskibsinitiativ inden for Europa 2020-strategien som en ramme for fremme af konkurrencedygtighed og beskæftigelse og for ændringer i retning af en bæredygtig, mere intelligent og mere inklusiv økonomi; understreger den regionale dimensions betydning for gennemførelsen af dagsordenen; opfordrer Kommissionen til skride til konkret handling for så vidt angår de prioriterede aktioner på beskæftigelses- og kvalifikationsområdet inden for flagskibsinitiativets rammer og til i denne forbindelse at tillægge fremme af såvel udbud af som efterspørgsel efter arbejdskraft i en videnbaseret, bæredygtig og inklusiv økonomi den fornødne betydning; |
| --- | --- |

7.

støtter Kommissionens flagskibsinitiativ inden for Europa 2020-strategien som en ramme for fremme af konkurrencedygtighed og beskæftigelse og for ændringer i retning af en bæredygtig, mere intelligent og mere inklusiv økonomi; understreger den regionale dimensions betydning for gennemførelsen af dagsordenen; opfordrer Kommissionen til skride til konkret handling for så vidt angår de prioriterede aktioner på beskæftigelses- og kvalifikationsområdet inden for flagskibsinitiativets rammer og til i denne forbindelse at tillægge fremme af såvel udbud af som efterspørgsel efter arbejdskraft i en videnbaseret, bæredygtig og inklusiv økonomi den fornødne betydning;

| 8. | mener, at dagsordenen for nye kvalifikationer og job bør ses i sammenhæng med EU's rammeprogram for forskning, og at synergierne mellem de to kan skabe vækst og arbejdspladser; |
| --- | --- |

8.

mener, at dagsordenen for nye kvalifikationer og job bør ses i sammenhæng med EU's rammeprogram for forskning, og at synergierne mellem de to kan skabe vækst og arbejdspladser;

| 9. | understreger, at de seneste økonomiske og arbejdsmarkedsmæssige udviklinger kombineret med fremtidige udfordringer såsom demografiske ændringer og overgangen til en bæredygtig økonomi kræver bedre beskæftigelses-, uddannelses- og arbejdstilrettelæggelsesstrategier for at forbedre EU's konkurrencedygtighed og arbejds- og levevilkårene og skabe nye arbejdspladser og dermed fremme intelligent vækst ved at kombinere fuld beskæftigelse med velfærd og en bæredygtig produktion med en bæredygtig livsstil; fremhæver i denne forbindelse betydningen af universel adgang til livslang læring og kvalifikationer for alle aldersgrupper; fremhæver endvidere de økonomiske argumenter for opkvalificering, integration på arbejdsmarkedet, social integration, effektiv bekæmpelse af diskrimination og bedre udnyttelse af alle arbejdstageres aktiver; erindrer om, at balance mellem arbejdsliv og privatliv, uddannelse og forbedring af den menneskelige kapital også er forbundet med ikke-økonomiske fordele for den enkelte; |
| --- | --- |

9.

understreger, at de seneste økonomiske og arbejdsmarkedsmæssige udviklinger kombineret med fremtidige udfordringer såsom demografiske ændringer og overgangen til en bæredygtig økonomi kræver bedre beskæftigelses-, uddannelses- og arbejdstilrettelæggelsesstrategier for at forbedre EU's konkurrencedygtighed og arbejds- og levevilkårene og skabe nye arbejdspladser og dermed fremme intelligent vækst ved at kombinere fuld beskæftigelse med velfærd og en bæredygtig produktion med en bæredygtig livsstil; fremhæver i denne forbindelse betydningen af universel adgang til livslang læring og kvalifikationer for alle aldersgrupper; fremhæver endvidere de økonomiske argumenter for opkvalificering, integration på arbejdsmarkedet, social integration, effektiv bekæmpelse af diskrimination og bedre udnyttelse af alle arbejdstageres aktiver; erindrer om, at balance mellem arbejdsliv og privatliv, uddannelse og forbedring af den menneskelige kapital også er forbundet med ikke-økonomiske fordele for den enkelte;

| 10. | understreger, at nationale flexicurityordninger må tages op til fornyet overvejelse i lyset af de nye socioøkonomiske sammenhænge, bevares hvor det er hensigtsmæssigt, styrkes og tilpasses de enkelte medlemsstaters specifikke behov for at sikre et fleksibelt, inklusivt og aktivt arbejdsmarked, effektiv uddannelse for alle og fyldestgørende sociale sikringsordninger; opfordrer medlemsstaterne til at lade deres arbejdsmarkedsreformer ledsage af en styrket fattigdomssikret social sikring og arbejdsløshedssikring og en forbedret offentlig arbejdsformidling; understreger, at flexicurity ikke bør opfattes som en standardløsning; |
| --- | --- |

10.

understreger, at nationale flexicurityordninger må tages op til fornyet overvejelse i lyset af de nye socioøkonomiske sammenhænge, bevares hvor det er hensigtsmæssigt, styrkes og tilpasses de enkelte medlemsstaters specifikke behov for at sikre et fleksibelt, inklusivt og aktivt arbejdsmarked, effektiv uddannelse for alle og fyldestgørende sociale sikringsordninger; opfordrer medlemsstaterne til at lade deres arbejdsmarkedsreformer ledsage af en styrket fattigdomssikret social sikring og arbejdsløshedssikring og en forbedret offentlig arbejdsformidling; understreger, at flexicurity ikke bør opfattes som en standardløsning;

| 11. | understreger betydningen af uformel erhvervelse af færdigheder gennem styrkelse af samarbejdet mellem generationerne, hvor unge mennesker kan tilegne sig nye færdigheder ved at modtage undervisning fra erfarne ældre arbejdstagere; |
| --- | --- |

11.

understreger betydningen af uformel erhvervelse af færdigheder gennem styrkelse af samarbejdet mellem generationerne, hvor unge mennesker kan tilegne sig nye færdigheder ved at modtage undervisning fra erfarne ældre arbejdstagere;

| 12. | beklager, at mange arbejdstagere fortsat har vanskeligt ved at forene arbejdsliv og familieliv; opfordrer medlemsstaterne til at give alle forældre, især kvinder, eneforsørgere, ugunstigt stillede og handicappede, mulighed for integration i arbejdslivet såvel som i livslange læringsprocesser; understreger, som en forudsætning herfor, at tilrettelæggelsen af arbejde og uddannelsesmuligheder bør gøres forenelig med forældreansvaret, at børnepasningsstrukturer bør gøres mere effektive og tilgængelige, og at forældre bør gives passende støtte; opfordrer desuden medlemsstaterne til at indføre politikker og programmer til støtte for omsorgspersoner i familien; |
| --- | --- |

12.

beklager, at mange arbejdstagere fortsat har vanskeligt ved at forene arbejdsliv og familieliv; opfordrer medlemsstaterne til at give alle forældre, især kvinder, eneforsørgere, ugunstigt stillede og handicappede, mulighed for integration i arbejdslivet såvel som i livslange læringsprocesser; understreger, som en forudsætning herfor, at tilrettelæggelsen af arbejde og uddannelsesmuligheder bør gøres forenelig med forældreansvaret, at børnepasningsstrukturer bør gøres mere effektive og tilgængelige, og at forældre bør gives passende støtte; opfordrer desuden medlemsstaterne til at indføre politikker og programmer til støtte for omsorgspersoner i familien;

| 13. | finder det tilrådeligt at fremme et klima, der er befordrende for fjernarbejde, overalt hvor sådanne arrangementer kan fremme en hensigtsmæssig balance mellem arbejdsliv og privatliv; |
| --- | --- |

13.

finder det tilrådeligt at fremme et klima, der er befordrende for fjernarbejde, overalt hvor sådanne arrangementer kan fremme en hensigtsmæssig balance mellem arbejdsliv og privatliv;

Reaktioner

Sikring af tilstedeværelsen af en veluddannet arbejdsstyrke

| 14. | glæder sig over oprettelsen af Det Europæiske Observationsorgan for Beskæftigelse og Kommissionens initiativer til at udarbejde en "EU-oversigt over kvalifikationer" og reformere det europæiske arbejdsformidlingsnet, Eures, for at sikre større gennemsigtighed og adgang for jobsøgende og fremme jobmobiliteten i EU; understreger, at Eures spiller en nøglerolle med hensyn til at rådgive mobile arbejdstagere og arbejdssøgende om deres rettigheder og dermed med hensyn til at skabe et ægte indre marked, og glæder sig over iværksættelsen af pilotprojektet "Your first EURES Job", som henvender sig til unge jobsøgende i EU-27; fremhæver desuden den rolle, som Eures spiller i grænseoverskridende regioner, og mener, at dets grænseoverskridende partnerskaber må gives de fornødne ressourcer til at kunne tage udfordringerne på det europæiske arbejdsmarked op; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over oprettelsen af Det Europæiske Observationsorgan for Beskæftigelse og Kommissionens initiativer til at udarbejde en "EU-oversigt over kvalifikationer" og reformere det europæiske arbejdsformidlingsnet, Eures, for at sikre større gennemsigtighed og adgang for jobsøgende og fremme jobmobiliteten i EU; understreger, at Eures spiller en nøglerolle med hensyn til at rådgive mobile arbejdstagere og arbejdssøgende om deres rettigheder og dermed med hensyn til at skabe et ægte indre marked, og glæder sig over iværksættelsen af pilotprojektet "Your first EURES Job", som henvender sig til unge jobsøgende i EU-27; fremhæver desuden den rolle, som Eures spiller i grænseoverskridende regioner, og mener, at dets grænseoverskridende partnerskaber må gives de fornødne ressourcer til at kunne tage udfordringerne på det europæiske arbejdsmarked op;

| 15. | understreger betydningen af at øge deltagelsen i livslang læring, navnlig på erhvervsuddannelsesområdet med henblik på sikring af beskæftigelsesegnethed, og af at opgradere arbejdsstyrkens kvalifikationer for at styrke konkurrenceevnen; påpeger, at andelen af personer i videregående uddannelse bør øges, så personer med højere kvalifikationer kan finde og udføre passende arbejde til op i en høj alder; mener i denne forbindelse, at der bør skabes incitamenter for både arbejdstagere og arbejdsgivere med særligt fokus på SMV'er; mener også, at det er nødvendigt at fastlægge mere omfattende strategier for livslang læring og at orientere erhvervsfaglige uddannelser mod de hastigt skiftende krav på arbejdsmarkedet, den teknologiske udvikling og nye tilgange til arbejdets tilrettelæggelse; |
| --- | --- |

15.

understreger betydningen af at øge deltagelsen i livslang læring, navnlig på erhvervsuddannelsesområdet med henblik på sikring af beskæftigelsesegnethed, og af at opgradere arbejdsstyrkens kvalifikationer for at styrke konkurrenceevnen; påpeger, at andelen af personer i videregående uddannelse bør øges, så personer med højere kvalifikationer kan finde og udføre passende arbejde til op i en høj alder; mener i denne forbindelse, at der bør skabes incitamenter for både arbejdstagere og arbejdsgivere med særligt fokus på SMV'er; mener også, at det er nødvendigt at fastlægge mere omfattende strategier for livslang læring og at orientere erhvervsfaglige uddannelser mod de hastigt skiftende krav på arbejdsmarkedet, den teknologiske udvikling og nye tilgange til arbejdets tilrettelæggelse;

| 16. | beklager, at medlemsstaterne i disse krisetider har reduceret deres uddannelsesbudgetter, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at investere mere i uddannelsessystemerne; |
| --- | --- |

16.

beklager, at medlemsstaterne i disse krisetider har reduceret deres uddannelsesbudgetter, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at investere mere i uddannelsessystemerne;

| 17. | opfordrer til bedre overvågning af hver enkelt erhvervssektor og, opdelt efter kvalifikationsniveau, af den fremtidige efterspørgsel efter kvalifikationer i Europa og til øjeblikkelig omsættelse af resultaterne i medlemsstaternes politikker for uddannelse og livslang læring og andre relevante politikker; fremhæver betydningen af at gøre job og karrierer mere attraktive for unge arbejdstagere og understreger, at navnlig unge til enhver tid må holdes underrettet om tendenserne på arbejdsmarkedet, så de kan koncentrere sig om at tilegne sig de kvalifikationer, der reelt er brug for; mener, at en "videnalliance" mellem virksomheder, arbejdsmarkedets parter og uddannelsesinstitutioner ville være et nyttigt redskab til at overvinde innovations- og kvalifikationskløfter og dermed bidrage væsentligt til at fremme økonomiske og samfundsmæssige interesser som helhed betragtet, navnlig i lyset af den kritiske udfordring med at nå målene om fuld beskæftigelse, udryddelse af fattigdom, social integration og bæredygtig økonomisk vækst i den globale økonomi; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til bedre overvågning af hver enkelt erhvervssektor og, opdelt efter kvalifikationsniveau, af den fremtidige efterspørgsel efter kvalifikationer i Europa og til øjeblikkelig omsættelse af resultaterne i medlemsstaternes politikker for uddannelse og livslang læring og andre relevante politikker; fremhæver betydningen af at gøre job og karrierer mere attraktive for unge arbejdstagere og understreger, at navnlig unge til enhver tid må holdes underrettet om tendenserne på arbejdsmarkedet, så de kan koncentrere sig om at tilegne sig de kvalifikationer, der reelt er brug for; mener, at en "videnalliance" mellem virksomheder, arbejdsmarkedets parter og uddannelsesinstitutioner ville være et nyttigt redskab til at overvinde innovations- og kvalifikationskløfter og dermed bidrage væsentligt til at fremme økonomiske og samfundsmæssige interesser som helhed betragtet, navnlig i lyset af den kritiske udfordring med at nå målene om fuld beskæftigelse, udryddelse af fattigdom, social integration og bæredygtig økonomisk vækst i den globale økonomi;

| 18. | understreger betydningen af at identificere kvalifikationsbehovene på et tidligt tidspunkt, idet det i denne forbindelse foreslår en tidshorisont på mindst ti år, og opfordrer medlemsstaterne og i givet fald regionerne til at etablere centre til overvågning af beskæftigelsessituationen med fokus på fremtidige behov; understreger desuden betydningen af at udvikle mere pålidelige systemer til foregribelse af fremtidige kvalifikationsbehov og -mangler i EU og i medlemsstaterne samt af fortsat at investere i opgradering af kvalifikationer og bedre afpasning af kvalifikationer efter job; gentager, at det må sikres, at offentligheden har adgang til kvalitative oplysninger, og efterlyser udveksling af erfaringer og bedste praksis med hensyn hertil; fremhæver med henblik på opnåelse heraf, at der er behov for et styrket og mere effektivt samarbejde mellem, på den ene side, uddannelses- og erhvervsuddannelsesudbydere, herunder universiteter og forskningscentre, og, på den anden, offentlige arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter samt virksomheder og arbejdsgivere; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af at identificere kvalifikationsbehovene på et tidligt tidspunkt, idet det i denne forbindelse foreslår en tidshorisont på mindst ti år, og opfordrer medlemsstaterne og i givet fald regionerne til at etablere centre til overvågning af beskæftigelsessituationen med fokus på fremtidige behov; understreger desuden betydningen af at udvikle mere pålidelige systemer til foregribelse af fremtidige kvalifikationsbehov og -mangler i EU og i medlemsstaterne samt af fortsat at investere i opgradering af kvalifikationer og bedre afpasning af kvalifikationer efter job; gentager, at det må sikres, at offentligheden har adgang til kvalitative oplysninger, og efterlyser udveksling af erfaringer og bedste praksis med hensyn hertil; fremhæver med henblik på opnåelse heraf, at der er behov for et styrket og mere effektivt samarbejde mellem, på den ene side, uddannelses- og erhvervsuddannelsesudbydere, herunder universiteter og forskningscentre, og, på den anden, offentlige arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter samt virksomheder og arbejdsgivere;

| 19. | fremhæver behovet for i højere grad at synliggøre professioner og job, inden for hvilke der er mangel på arbejdskraft på arbejdsmarkedet, og gøre dem mere attraktive; |
| --- | --- |

19.

fremhæver behovet for i højere grad at synliggøre professioner og job, inden for hvilke der er mangel på arbejdskraft på arbejdsmarkedet, og gøre dem mere attraktive;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at skabe større opmærksomhed omkring og forhøje støtten til Leonardo da Vinci-programmet, som gør det muligt for folk at tilegne sig nye færdigheder, ny viden og nye kvalifikationer og gør erhvervsuddannelse mere attraktiv for alle; påpeger desuden, at virksomhedsintern uddannelse er særlig vigtig, og efterlyser støtte til nationale ordninger, der fremmer denne type karriereudviklingsmuligheder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at skabe større opmærksomhed omkring og forhøje støtten til Leonardo da Vinci-programmet, som gør det muligt for folk at tilegne sig nye færdigheder, ny viden og nye kvalifikationer og gør erhvervsuddannelse mere attraktiv for alle; påpeger desuden, at virksomhedsintern uddannelse er særlig vigtig, og efterlyser støtte til nationale ordninger, der fremmer denne type karriereudviklingsmuligheder;

| 21. | bemærker, at Erasmus-delprogrammet har en udnyttelsesgrad på næsten 100 %; minder om, at det er veldokumenteret, at Erasmus gør det betydeligt lettere at studere i udlandet og sætter de studerende i stand til at erhverve sig et bredere spektrum af kvalifikationer, og at dette sidenhen forbedrer ansættelsesmulighederne væsentligt for studerende, der har deltaget i Erasmus, og dermed i betydelig grad bidrager til Europas konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at Erasmus-delprogrammet har en udnyttelsesgrad på næsten 100 %; minder om, at det er veldokumenteret, at Erasmus gør det betydeligt lettere at studere i udlandet og sætter de studerende i stand til at erhverve sig et bredere spektrum af kvalifikationer, og at dette sidenhen forbedrer ansættelsesmulighederne væsentligt for studerende, der har deltaget i Erasmus, og dermed i betydelig grad bidrager til Europas konkurrencedygtighed;

| 22. | fremhæver betydningen af et førsteklasses statsligt uddannelsessystem, der garanterer alle fri og lige adgang; |
| --- | --- |

22.

fremhæver betydningen af et førsteklasses statsligt uddannelsessystem, der garanterer alle fri og lige adgang;

| 23. | mener, at det er særdeles vigtigt at skabe de rigtige forudsætninger for et tæt samarbejde mellem forskningsinstitutter og erhvervslivet og at tilskynde virksomheder til og støtte dem i at investere i forskning og udvikling; minder om, at højere læreanstalter og erhvervsuddannelsesinstitutioner spiller en central rolle for medlemsstaternes regionale økonomier, og at de er enestående samlingspunkter for innovation, uddannelse og forskning og kan føre til jobskabelse, udvikling af iværksætterkvalifikationer og andre kvalifikationer og øgede beskæftigelsesmuligheder; anerkender den betydning, som initiativet vedrørende dialog mellem universiteter og erhvervsliv har i denne forbindelse; opfordrer lokale og regionale myndigheder til at fremme fællesskabsordningen for miljøstyring og miljørevision (EMAS) og tilskynde alle økonomiske sektorer til at tilstræbe opnåelse af EMAS-registrering; |
| --- | --- |

23.

mener, at det er særdeles vigtigt at skabe de rigtige forudsætninger for et tæt samarbejde mellem forskningsinstitutter og erhvervslivet og at tilskynde virksomheder til og støtte dem i at investere i forskning og udvikling; minder om, at højere læreanstalter og erhvervsuddannelsesinstitutioner spiller en central rolle for medlemsstaternes regionale økonomier, og at de er enestående samlingspunkter for innovation, uddannelse og forskning og kan føre til jobskabelse, udvikling af iværksætterkvalifikationer og andre kvalifikationer og øgede beskæftigelsesmuligheder; anerkender den betydning, som initiativet vedrørende dialog mellem universiteter og erhvervsliv har i denne forbindelse; opfordrer lokale og regionale myndigheder til at fremme fællesskabsordningen for miljøstyring og miljørevision (EMAS) og tilskynde alle økonomiske sektorer til at tilstræbe opnåelse af EMAS-registrering;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at intensivere bestræbelserne på at fremme etableringen af europæiske sektorråd for beskæftigelse og kvalifikationer inden for rammerne af dagsordenen for nye kvalifikationer og job, idet disse råd bør betragtes som en platform for indsamling og udveksling af oplysninger i medlemsstaternes og regionernes besiddelse til støtte for koordinationen af alle berørte parters indsats samt som et værktøj til støtte for arbejdsmarkedsdialog; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at intensivere bestræbelserne på at fremme etableringen af europæiske sektorråd for beskæftigelse og kvalifikationer inden for rammerne af dagsordenen for nye kvalifikationer og job, idet disse råd bør betragtes som en platform for indsamling og udveksling af oplysninger i medlemsstaternes og regionernes besiddelse til støtte for koordinationen af alle berørte parters indsats samt som et værktøj til støtte for arbejdsmarkedsdialog;

| 25. | anser det for meget vigtigt i væsentlig omfang at fremme investering i uddannelse, forskning og innovation og mener derfor, at der for at tilskynde medlemsstaterne til at bevæge sig i denne retning navnlig skal sættes fokus på offentlige udgifter til uddannelse, forskning og innovation ved vurderingen af medlemsstaternes mellemfristede budgetmålsætninger; |
| --- | --- |

25.

anser det for meget vigtigt i væsentlig omfang at fremme investering i uddannelse, forskning og innovation og mener derfor, at der for at tilskynde medlemsstaterne til at bevæge sig i denne retning navnlig skal sættes fokus på offentlige udgifter til uddannelse, forskning og innovation ved vurderingen af medlemsstaternes mellemfristede budgetmålsætninger;

| 26. | bemærker, at instrumenter såsom undersøgelser af efterspurgte jobprofiler og stillingstyper inden for forskellige sektorer - foretaget på grundlag af partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter - derfor skal modtage tilstrækkelig støtte; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at instrumenter såsom undersøgelser af efterspurgte jobprofiler og stillingstyper inden for forskellige sektorer - foretaget på grundlag af partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter - derfor skal modtage tilstrækkelig støtte;

| 27. | opfordrer de europæiske sociale dialogudvalg til at medvirke til at skabe et bedre match mellem de eksisterende erhvervsuddannelser og den aktuelle og fremtidige efterspørgsel gennem en køreplan, som fastlægger klare mål og indikatorer for overvågning af fremskridt; |
| --- | --- |

27.

opfordrer de europæiske sociale dialogudvalg til at medvirke til at skabe et bedre match mellem de eksisterende erhvervsuddannelser og den aktuelle og fremtidige efterspørgsel gennem en køreplan, som fastlægger klare mål og indikatorer for overvågning af fremskridt;

| 28. | understreger behovet for at inddrage arbejdsgiverne i ledelsen af uddannelsesinstitutioner samt i fastlæggelsen af kurser, undervisningsmetoder, lærlingeuddannelser, vurderingsmodeller og kvalifikationer; understreger betydningen af incitamenter for arbejdsgivere, der tilbyder uddannelsesforløb for lavt kvalificerede personer og ufaglærte og dermed giver dem mulighed for at erhverve praktisk erfaring direkte på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

28.

understreger behovet for at inddrage arbejdsgiverne i ledelsen af uddannelsesinstitutioner samt i fastlæggelsen af kurser, undervisningsmetoder, lærlingeuddannelser, vurderingsmodeller og kvalifikationer; understreger betydningen af incitamenter for arbejdsgivere, der tilbyder uddannelsesforløb for lavt kvalificerede personer og ufaglærte og dermed giver dem mulighed for at erhverve praktisk erfaring direkte på arbejdspladsen;

| 29. | beklager, at antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, stadig er for højt i EU; påpeger, at en reduktion på kun 1 % i antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, kunne bringe omkring 500 000 potentielle arbejdstagere ud på arbejdsmarkedet; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gennemføre mere effektive politikker baseret på førsteklasses moderne uddannelse og erhvervsuddannelse for at forhindre, at unge forlader skolen tidligt, og fjerne barriererne for at forblive under uddannelse, til at tilbyde lærings- og erhvervsuddannelsesalternativer og omskolingsmuligheder for studerende med indlæringsvanskeligheder eller handicap og til at udvikle effektive forbindelser mellem den indledende erhvervsuddannelse og erhvervslivet; fremhæver betydningen af tidlig undervisning for udviklingen af ikke alene menneskers fremtidige praktiske færdigheder, men også deres evne til at lære, til at specialisere sig og til at videreudvikle sig, og opfodrer til, at der udvikles en sammenhængende, holistisk og langsigtet tilgang til førskoleundervisning og børnepasning som foreslået i den relevante meddelelse fra Kommissionen; |
| --- | --- |

29.

beklager, at antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, stadig er for højt i EU; påpeger, at en reduktion på kun 1 % i antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, kunne bringe omkring 500 000 potentielle arbejdstagere ud på arbejdsmarkedet; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gennemføre mere effektive politikker baseret på førsteklasses moderne uddannelse og erhvervsuddannelse for at forhindre, at unge forlader skolen tidligt, og fjerne barriererne for at forblive under uddannelse, til at tilbyde lærings- og erhvervsuddannelsesalternativer og omskolingsmuligheder for studerende med indlæringsvanskeligheder eller handicap og til at udvikle effektive forbindelser mellem den indledende erhvervsuddannelse og erhvervslivet; fremhæver betydningen af tidlig undervisning for udviklingen af ikke alene menneskers fremtidige praktiske færdigheder, men også deres evne til at lære, til at specialisere sig og til at videreudvikle sig, og opfodrer til, at der udvikles en sammenhængende, holistisk og langsigtet tilgang til førskoleundervisning og børnepasning som foreslået i den relevante meddelelse fra Kommissionen;

| 30. | finder det beklageligt, at mange handicappede, der er i stand til at arbejde, ikke er integreret på arbejdsmarkedet, og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker, der tilbyder alternativer med hensyn til uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for handicappede; |
| --- | --- |

30.

finder det beklageligt, at mange handicappede, der er i stand til at arbejde, ikke er integreret på arbejdsmarkedet, og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker, der tilbyder alternativer med hensyn til uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for handicappede;

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte offentligt finansierede og behørigt regulerede grunduddannelsesinstitutioner (dvs. førskoleinstitutioner og primær- og sekundærskoler) samt erhvervsuddannelser og videregående uddannelser med velkvalificerede og veluddannede undervisere og støttepersonale med gode løn- og ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

31.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte offentligt finansierede og behørigt regulerede grunduddannelsesinstitutioner (dvs. førskoleinstitutioner og primær- og sekundærskoler) samt erhvervsuddannelser og videregående uddannelser med velkvalificerede og veluddannede undervisere og støttepersonale med gode løn- og ansættelsesforhold;

| 32. | understreger betydningen af offentlige uddannelsessystemer, der er åbne for alle og efterlever princippet om at fremme lige muligheder for alle; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af offentlige uddannelsessystemer, der er åbne for alle og efterlever princippet om at fremme lige muligheder for alle;

| 33. | glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme europæiske videncentre inden for nye akademiske specialiseringer, der er rettet mod fremtidens arbejdsmarked, og om at forbedre unges mobilitet på dette område; understreger betydningen af at skabe de nødvendige forudsætninger for dannelsen af klynger af innovative virksomheder, der kan fungere som en afgørende drivkraft bag lokal økonomisk udvikling og skabe nye job i regionerne; mener efterhånden som den økonomiske omstrukturering tager fart, at en kvalificeret arbejdsstyrke, forvaltningsekspertise, innovation, videnskab, teknologi og grønne job alle er forudsætninger for bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme europæiske videncentre inden for nye akademiske specialiseringer, der er rettet mod fremtidens arbejdsmarked, og om at forbedre unges mobilitet på dette område; understreger betydningen af at skabe de nødvendige forudsætninger for dannelsen af klynger af innovative virksomheder, der kan fungere som en afgørende drivkraft bag lokal økonomisk udvikling og skabe nye job i regionerne; mener efterhånden som den økonomiske omstrukturering tager fart, at en kvalificeret arbejdsstyrke, forvaltningsekspertise, innovation, videnskab, teknologi og grønne job alle er forudsætninger for bæredygtig vækst;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til på alle uddannelsessystemniveauer at integrere ikt-kompetencer, digitale færdigheder, iværksætterånd og tværgående nøglekompetencer såsom kommunikation på fremmedsprog, personlig tilfredsstillelse og personlig udvikling, aktivt medborgerskab, kreativitet, kulturel bevidsthed og interkulturel forståelse samt nøglekompetencer vedrørende miljø, klimaændringer og bæredygtig udvikling; understreger i denne forbindelse betydningen af at fremme og anerkende både "hårde" og "bløde" kvalifikationer for at forbedre folks beskæftigelsesmuligheder; henleder opmærksomheden på nytten af at kunne kommunikere på fremmede sprog og støtter sprogtilegnelse og udvikling af sprogundervisning; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til på alle uddannelsessystemniveauer at integrere ikt-kompetencer, digitale færdigheder, iværksætterånd og tværgående nøglekompetencer såsom kommunikation på fremmedsprog, personlig tilfredsstillelse og personlig udvikling, aktivt medborgerskab, kreativitet, kulturel bevidsthed og interkulturel forståelse samt nøglekompetencer vedrørende miljø, klimaændringer og bæredygtig udvikling; understreger i denne forbindelse betydningen af at fremme og anerkende både "hårde" og "bløde" kvalifikationer for at forbedre folks beskæftigelsesmuligheder; henleder opmærksomheden på nytten af at kunne kommunikere på fremmede sprog og støtter sprogtilegnelse og udvikling af sprogundervisning;

| 35. | understreger behovet for uddannelse med sigte på innovation; understreger, at både ikke-skematisk og abstrakt tænkning bør fremmes såvel som den tekniske uddannelse, der er nødvendig for, at fremtidige behov kan imødekommes; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for uddannelse med sigte på innovation; understreger, at både ikke-skematisk og abstrakt tænkning bør fremmes såvel som den tekniske uddannelse, der er nødvendig for, at fremtidige behov kan imødekommes;

| 36. | understreger, at der skal satses på at sikre, at alle børn tidligt udvikler grundlæggende IT-færdigheder, hvorfor IT bør integreres i undervisningen i grundskolen, og alle europæere gives nem og billig adgang til internettet; |
| --- | --- |

36.

understreger, at der skal satses på at sikre, at alle børn tidligt udvikler grundlæggende IT-færdigheder, hvorfor IT bør integreres i undervisningen i grundskolen, og alle europæere gives nem og billig adgang til internettet;

| 37. | opfordrer på baggrund af, at der i 2015 forventes at mangle mellem 384,000 og 700,000 IT-fagfolk, samt at der i hhv. sundhedssektoren og forskningsverdenen vil mangle ca. 1 mio. fagfolk, Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til sikring af, at der er tilstrækkelige kvalificerede menneskelige ressourcer inden for disse områder; |
| --- | --- |

37.

opfordrer på baggrund af, at der i 2015 forventes at mangle mellem 384,000 og 700,000 IT-fagfolk, samt at der i hhv. sundhedssektoren og forskningsverdenen vil mangle ca. 1 mio. fagfolk, Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til sikring af, at der er tilstrækkelige kvalificerede menneskelige ressourcer inden for disse områder;

| 38. | bemærker, at internationaliseringen af uddannelserne er af social, kulturel og økonomisk betydning, og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at gøre international mobilitet lettere for forskere, studerende, videnskabsfolk og undervisere, både inden for og uden for EU; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at internationaliseringen af uddannelserne er af social, kulturel og økonomisk betydning, og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at gøre international mobilitet lettere for forskere, studerende, videnskabsfolk og undervisere, både inden for og uden for EU;

| 39. | udtrykker bekymring over, at højtuddannede personer accepterer beskæftigelse, som de er overkvalificerede til, eller ufaglært arbejde, hvilket medfører hjernespild i EU; |
| --- | --- |

39.

udtrykker bekymring over, at højtuddannede personer accepterer beskæftigelse, som de er overkvalificerede til, eller ufaglært arbejde, hvilket medfører hjernespild i EU;

| 40. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle uddannelsesprogrammer for undervisere, som kan forsyne dem med et grundlag, der giver dem bedre muligheder for tilpasning til ændringer på arbejdsmarkedet og udvikling af de tilsvarende færdigheder på alle uddannelsesniveauer; |
| --- | --- |

40.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle uddannelsesprogrammer for undervisere, som kan forsyne dem med et grundlag, der giver dem bedre muligheder for tilpasning til ændringer på arbejdsmarkedet og udvikling af de tilsvarende færdigheder på alle uddannelsesniveauer;

| 41. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme erhvervsuddannelse på arbejdspladsen, herunder et dobbelt system for uddannelse/erhvervsuddannelse for at introducere de unge til arbejdsmarkedet så tidligt som muligt og fremme kvalitetsrammer for praktik- og lærlingeordninger, der i så vidt omfang som muligt fører til stabil beskæftigelse; opfordrer desuden de relevante interessenter til at sikre, at praktikophold og lærepladser finder sted under vejledning fra professionelle vejledere, at de fører til tilegnelse af reelle færdigheder og erfaring, der svarer til arbejdsmarkedets efterspørgsel, og til skabelse af nye arbejdspladser; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge minimumstandarder for praktikophold med hensyn til løn og sociale rettigheder, og opfordrer til indførelsen af bindende europæiske kvalitetsrammer for praktikophold og indførelse af anstændige forhold for praktikordninger og regler til at forhindre, at praktikanterne bruges til at erstatte regulære ansættelser; |
| --- | --- |

41.

tilskynder medlemsstaterne til at fremme erhvervsuddannelse på arbejdspladsen, herunder et dobbelt system for uddannelse/erhvervsuddannelse for at introducere de unge til arbejdsmarkedet så tidligt som muligt og fremme kvalitetsrammer for praktik- og lærlingeordninger, der i så vidt omfang som muligt fører til stabil beskæftigelse; opfordrer desuden de relevante interessenter til at sikre, at praktikophold og lærepladser finder sted under vejledning fra professionelle vejledere, at de fører til tilegnelse af reelle færdigheder og erfaring, der svarer til arbejdsmarkedets efterspørgsel, og til skabelse af nye arbejdspladser; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge minimumstandarder for praktikophold med hensyn til løn og sociale rettigheder, og opfordrer til indførelsen af bindende europæiske kvalitetsrammer for praktikophold og indførelse af anstændige forhold for praktikordninger og regler til at forhindre, at praktikanterne bruges til at erstatte regulære ansættelser;

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke udvekslingen af dokumenterede oplysninger om overgangen fra almen og faglig uddannelse til arbejdsmarkedet og om læringsmobilitet, som bidrager til udvikling af unges færdigheder og ansættelsesegnethed; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke udvekslingen af dokumenterede oplysninger om overgangen fra almen og faglig uddannelse til arbejdsmarkedet og om læringsmobilitet, som bidrager til udvikling af unges færdigheder og ansættelsesegnethed;

| 43. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i det kommende lovgivningsinitiativ om faglige kvalifikationer at styrke den gensidige anerkendelse af kompetencer og faglige kvalifikationer, og gå i retning af en mekanisme for øget anerkendelse af kompetencer og færdigheder, herunder færdigheder erhvervet gennem uformel og ikkeformel uddannelse og indføre en tilsvarende anerkendelse for arbejdstagere fra tredjelande; mener, at denne mekanisme bør bygge på de relevante europæiske rammer, som den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET); |
| --- | --- |

43.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i det kommende lovgivningsinitiativ om faglige kvalifikationer at styrke den gensidige anerkendelse af kompetencer og faglige kvalifikationer, og gå i retning af en mekanisme for øget anerkendelse af kompetencer og færdigheder, herunder færdigheder erhvervet gennem uformel og ikkeformel uddannelse og indføre en tilsvarende anerkendelse for arbejdstagere fra tredjelande; mener, at denne mekanisme bør bygge på de relevante europæiske rammer, som den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET);

| 44. | opfordrer de nationale statistikkontorer til at udvikle hensigtsmæssige indikatorer til måling af færdigheder og kvaliteten af de forskellige niveauer af deres uddannelsessystem; |
| --- | --- |

44.

opfordrer de nationale statistikkontorer til at udvikle hensigtsmæssige indikatorer til måling af færdigheder og kvaliteten af de forskellige niveauer af deres uddannelsessystem;

| 45. | mener, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, navnlig EU-delegationerne i tredjelande, kan spille en vigtig rolle ved at levere oplysninger om de færdigheder, der efterspørges i Europa, og ledige stillinger, samt bistå i forbindelse med de procedurer, der er nødvendige for få adgang til Europa; |
| --- | --- |

45.

mener, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, navnlig EU-delegationerne i tredjelande, kan spille en vigtig rolle ved at levere oplysninger om de færdigheder, der efterspørges i Europa, og ledige stillinger, samt bistå i forbindelse med de procedurer, der er nødvendige for få adgang til Europa;

| 46. | bemærker, at der som følge af de demografiske ændringer findes et stort antal ældre potentielle frivillige, der udgør en kolossal uudnyttet ressource i vores samfund; opfordrer Kommissionen til at fremme mulighederne for ældre frivillige og til at etablere et handlingsprogram for seniorer rettet mod de stadig flere meget erfarne ældre medborgere, der er villige til at udføre frivilligt arbejde, som kan køre sideløbende med programmet Aktive Unge, og desuden fremme specifikke programmer for frivilligt arbejde og mentorordninger på tværs af generationerne; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at der som følge af de demografiske ændringer findes et stort antal ældre potentielle frivillige, der udgør en kolossal uudnyttet ressource i vores samfund; opfordrer Kommissionen til at fremme mulighederne for ældre frivillige og til at etablere et handlingsprogram for seniorer rettet mod de stadig flere meget erfarne ældre medborgere, der er villige til at udføre frivilligt arbejde, som kan køre sideløbende med programmet Aktive Unge, og desuden fremme specifikke programmer for frivilligt arbejde og mentorordninger på tværs af generationerne;

| 47. | mener, at der inden for rammerne af strategien for forlængelse af arbejdslivet ikke gøres nok for at hjælpe ældre med at erhverve IT-færdigheder, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle bredt funderede uddannelsesprogrammer til denne gruppe; |
| --- | --- |

47.

mener, at der inden for rammerne af strategien for forlængelse af arbejdslivet ikke gøres nok for at hjælpe ældre med at erhverve IT-færdigheder, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle bredt funderede uddannelsesprogrammer til denne gruppe;

| 48. | fremhæver behovet for at fastholde håndværkstraditionerne og de hertil knyttede færdigheder og for at formulere strategier for iværksættere inden for salg af kunsthåndværk med det formål at opretholde håndværksbranchens kulturelle identitet; gør i denne forbindelse opmærksom på betydningen af at understøtte erhvervsrettet uddannelse og mobilitet blandt unge håndværkere; bemærker, at det kan være umagen værd at tilskynde til en aktiv politik til fremme af praktikophold som en måde til at integrere unge i denne sektor, og opfordrer medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger med henblik herpå; understreger betydningen af de humanistiske fag som grundlag for at granske i fortiden og bedre at bevare kulturel identitet; |
| --- | --- |

48.

fremhæver behovet for at fastholde håndværkstraditionerne og de hertil knyttede færdigheder og for at formulere strategier for iværksættere inden for salg af kunsthåndværk med det formål at opretholde håndværksbranchens kulturelle identitet; gør i denne forbindelse opmærksom på betydningen af at understøtte erhvervsrettet uddannelse og mobilitet blandt unge håndværkere; bemærker, at det kan være umagen værd at tilskynde til en aktiv politik til fremme af praktikophold som en måde til at integrere unge i denne sektor, og opfordrer medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger med henblik herpå; understreger betydningen af de humanistiske fag som grundlag for at granske i fortiden og bedre at bevare kulturel identitet;

Fremme af efterspørgslen efter arbejdskraft og jobskabelse

| 49. | henleder opmærksomheden på, at små og mellemstore virksomheder spiller en rolle i Europas økonomiske struktur, både på grund af deres antal og deres strategiske rolle i bekæmpelsen af arbejdsløsheden; minder om, at SMV'ere tilvejebringer 85 % af alle job i EU, og tegner sig for 58 % af hele værditilvæksten i EU; opfordrer alle relevante interessenter til at fjerne alle foranstaltninger, der vil kunne hindre oprettelse af virksomheder og fri bevægelighed for virksomheder; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at stimulere etableringen af små og mellemstore virksomheder, med særlig opmærksomhed på kvindelige iværksættere, at facilitere, at de får en gunstig lovgivning og gunstig beskatning, lette markedsadgangen, udarbejde lister over hindringerne for ansættelse, reducere bureaukratiet til et minimum og forbedre deres adgang til finansiering; |
| --- | --- |

49.

henleder opmærksomheden på, at små og mellemstore virksomheder spiller en rolle i Europas økonomiske struktur, både på grund af deres antal og deres strategiske rolle i bekæmpelsen af arbejdsløsheden; minder om, at SMV'ere tilvejebringer 85 % af alle job i EU, og tegner sig for 58 % af hele værditilvæksten i EU; opfordrer alle relevante interessenter til at fjerne alle foranstaltninger, der vil kunne hindre oprettelse af virksomheder og fri bevægelighed for virksomheder; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at stimulere etableringen af små og mellemstore virksomheder, med særlig opmærksomhed på kvindelige iværksættere, at facilitere, at de får en gunstig lovgivning og gunstig beskatning, lette markedsadgangen, udarbejde lister over hindringerne for ansættelse, reducere bureaukratiet til et minimum og forbedre deres adgang til finansiering;

| 50. | mener, at der er behov for en mere målrettet brug af innovation og et mere konkurrencebaseret industrielt grundlag for at fremme beskæftigelsen; anser det for nødvendigt at fremme beskæftigelsen for ungdommen, F&U-baserede forretningsmodeller og specifikke incitamenter til rekruttering af et bredere spektrum af jobsøgende; |
| --- | --- |

50.

mener, at der er behov for en mere målrettet brug af innovation og et mere konkurrencebaseret industrielt grundlag for at fremme beskæftigelsen; anser det for nødvendigt at fremme beskæftigelsen for ungdommen, F&U-baserede forretningsmodeller og specifikke incitamenter til rekruttering af et bredere spektrum af jobsøgende;

| 51. | glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre en forenklet procedure for tildeling af midlertidige opholdstilladelser, der gælder i hele EU, til medarbejdere i virksomheder, der er statsborgere i tredjelande; |
| --- | --- |

51.

glæder sig over Kommissionens forslag om at indføre en forenklet procedure for tildeling af midlertidige opholdstilladelser, der gælder i hele EU, til medarbejdere i virksomheder, der er statsborgere i tredjelande;

| 52. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at investere mere i jobskabelse og fremme iværksættervirksomhed, nystartning af virksomheder og selvansættelse for at skabe beskæftigelsesmuligheder og mindske den sociale udstødelse; mener, at det er vigtigt at få skabt passende rammer og incitamenter til virksomhedsudvikling og støtte til indføring af ny teknologi, men at der skal mere til for at udvikle den europæiske økonomi; understreger derfor, at der bør fokuseres mere på at fremme iværksætterfærdigheder, yde rådgivning til nye iværksættere og støtte til effektiv kompetenceudvikling for SMV'ernes medarbejdere; understreger Det Europæiske Teknologiske Instituts og EIB's rolle, navnlig i forbindelse med programmer som JASMINE og JEREMIE, i fremme af virksomhedsoprettelse, der kan give støtte til SMV'ers behov; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at investere mere i jobskabelse og fremme iværksættervirksomhed, nystartning af virksomheder og selvansættelse for at skabe beskæftigelsesmuligheder og mindske den sociale udstødelse; mener, at det er vigtigt at få skabt passende rammer og incitamenter til virksomhedsudvikling og støtte til indføring af ny teknologi, men at der skal mere til for at udvikle den europæiske økonomi; understreger derfor, at der bør fokuseres mere på at fremme iværksætterfærdigheder, yde rådgivning til nye iværksættere og støtte til effektiv kompetenceudvikling for SMV'ernes medarbejdere; understreger Det Europæiske Teknologiske Instituts og EIB's rolle, navnlig i forbindelse med programmer som JASMINE og JEREMIE, i fremme af virksomhedsoprettelse, der kan give støtte til SMV'ers behov;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at følge princippet om at "tænke småt først" og tage højde for SMV'ernes behov ved udarbejdelsen af beskæftigelseslovgivning; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at følge princippet om at "tænke småt først" og tage højde for SMV'ernes behov ved udarbejdelsen af beskæftigelseslovgivning;

| 54. | understreger vigtigheden af et frit og intelligent reguleret internet for nye iværksættere og jobskabere; mener, at internetbrugernes tillid til systemet og til, at deres integritet ikke krænkes, er afgørende for nye forretningsmodeller på internettet; |
| --- | --- |

54.

understreger vigtigheden af et frit og intelligent reguleret internet for nye iværksættere og jobskabere; mener, at internetbrugernes tillid til systemet og til, at deres integritet ikke krænkes, er afgørende for nye forretningsmodeller på internettet;

| 55. | påpeger, at Den Europæiske Union ikke har nok FoU-intensive innovative virksomheder, og at den alvorlige mangel på innovative og digitale færdigheder hindrer SMV'er i at indføre innovative, intelligente forretningsmodeller og nye teknologier; |
| --- | --- |

55.

påpeger, at Den Europæiske Union ikke har nok FoU-intensive innovative virksomheder, og at den alvorlige mangel på innovative og digitale færdigheder hindrer SMV'er i at indføre innovative, intelligente forretningsmodeller og nye teknologier;

| 56. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte samarbejdet med henblik på at skabe et integreret og konkurrencebetonet marked for risikovillig kapital, som er en nødvendighed for innovative SMV'ers etablering og vækst; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte samarbejdet med henblik på at skabe et integreret og konkurrencebetonet marked for risikovillig kapital, som er en nødvendighed for innovative SMV'ers etablering og vækst;

| 57. | mener, at virkeliggørelsen af et konkurrencedygtigt indre marked uden hindringer er en forudsætning for fremme af den frie bevægelighed for arbejdstagere; mener endvidere, at gennemførelsen af det indre marked bør gå hånd i hånd med en arbejdsmarkedslovgivning, der skaber ensartede vilkår, stærk koordinering af social sikkerhed og en evne hos arbejdstagererne til at beskytte, opretholde eller overføre deres erhvervede rettigheder, navnlig overførsel af pensioner på tværs af grænserne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde nært sammen med arbejdsmarkedets parter og rydde hindringerne for de studerendes og arbejdstageres mobilitet og fremme udveksling af bedste praksis og erfaringer på dette område, for at vurdere, hvordan det indre marked udvikles under hensyntagen til den sociale sikkerhed for lønmodtagerne og i overensstemmelse med de gældende løn- og arbejdsvilkår i værtslandet; understreger i denne forbindelse, at løndumping skal undgås; |
| --- | --- |

57.

mener, at virkeliggørelsen af et konkurrencedygtigt indre marked uden hindringer er en forudsætning for fremme af den frie bevægelighed for arbejdstagere; mener endvidere, at gennemførelsen af det indre marked bør gå hånd i hånd med en arbejdsmarkedslovgivning, der skaber ensartede vilkår, stærk koordinering af social sikkerhed og en evne hos arbejdstagererne til at beskytte, opretholde eller overføre deres erhvervede rettigheder, navnlig overførsel af pensioner på tværs af grænserne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde nært sammen med arbejdsmarkedets parter og rydde hindringerne for de studerendes og arbejdstageres mobilitet og fremme udveksling af bedste praksis og erfaringer på dette område, for at vurdere, hvordan det indre marked udvikles under hensyntagen til den sociale sikkerhed for lønmodtagerne og i overensstemmelse med de gældende løn- og arbejdsvilkår i værtslandet; understreger i denne forbindelse, at løndumping skal undgås;

| 58. | fordømmer på det kraftigste sort arbejde, som udgør en fare for både samfundet og arbejdstagerne; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre regelmæssige og talrigere kontroller, at indføre passende sanktionsforanstaltninger og iværksætte oplysningskampagner for at øge bevidstheden om arbejdstagernes rettigheder og de langsigtede ulemper for ansatte i den sorte økonomi; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at kombinere forebyggende foranstaltninger og sanktioner med incitamenter med henblik på at undgå, at der tyes til sort arbejde, og mod at omdanne sort arbejde til almindelig beskæftigelse; |
| --- | --- |

58.

fordømmer på det kraftigste sort arbejde, som udgør en fare for både samfundet og arbejdstagerne; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre regelmæssige og talrigere kontroller, at indføre passende sanktionsforanstaltninger og iværksætte oplysningskampagner for at øge bevidstheden om arbejdstagernes rettigheder og de langsigtede ulemper for ansatte i den sorte økonomi; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at kombinere forebyggende foranstaltninger og sanktioner med incitamenter med henblik på at undgå, at der tyes til sort arbejde, og mod at omdanne sort arbejde til almindelig beskæftigelse;

| 59. | mener, at sundhedssektoren er af afgørende betydning for opfyldelsen af målene i Europa 2020-strategien; mener endvidere, at de demografiske forandringer indebærer, at social- og sundhedsområdet er en kilde til arbejdspladser, hvis betydning vil vokse, og en vigtig bidragyder til social integration; opfordrer til, at der udvikles en plejeøkonomi for at opfylde de reelle behov og sikre tilgængelig pleje af høj kvalitet til alle samt gode arbejds- og lønforhold for at undgå sort arbejde; opfordrer Kommissionen til at støtte ILO-konventionen suppleret med en anbefaling om husassistenter for at forbedre arbejdsbetingelserne for folk i denne sektor; opfordrer Kommissionen til at indlede en undersøgelse af plejepersonale ansat i kundernes hjem og af andre hensigtsmæssige og bæredygtige løsninger, der kan understøtte en selvstændig tilværelse, for at fastslå, om EU-lovgivning yder tilstrækkelig social beskyttelse til denne arbejdstagerkategori, som ofte er kvinder; |
| --- | --- |

59.

mener, at sundhedssektoren er af afgørende betydning for opfyldelsen af målene i Europa 2020-strategien; mener endvidere, at de demografiske forandringer indebærer, at social- og sundhedsområdet er en kilde til arbejdspladser, hvis betydning vil vokse, og en vigtig bidragyder til social integration; opfordrer til, at der udvikles en plejeøkonomi for at opfylde de reelle behov og sikre tilgængelig pleje af høj kvalitet til alle samt gode arbejds- og lønforhold for at undgå sort arbejde; opfordrer Kommissionen til at støtte ILO-konventionen suppleret med en anbefaling om husassistenter for at forbedre arbejdsbetingelserne for folk i denne sektor; opfordrer Kommissionen til at indlede en undersøgelse af plejepersonale ansat i kundernes hjem og af andre hensigtsmæssige og bæredygtige løsninger, der kan understøtte en selvstændig tilværelse, for at fastslå, om EU-lovgivning yder tilstrækkelig social beskyttelse til denne arbejdstagerkategori, som ofte er kvinder;

| 60. | understreger potentialet ved tjenester på social- og sundhedsområdet samt inden for pleje og uddannelse med henblik på at skabe ny beskæftigelse, og kræver store og vedvarende investeringer i disse centrale tjenester og infrastrukturer samt anstændige arbejdsforhold for at understøtte levering af kvalitetsbetonede tjenester; ser frem til Kommissionens handlingsplan, der skal løse manglen på nye medarbejdere i sundhedssektoren; |
| --- | --- |

60.

understreger potentialet ved tjenester på social- og sundhedsområdet samt inden for pleje og uddannelse med henblik på at skabe ny beskæftigelse, og kræver store og vedvarende investeringer i disse centrale tjenester og infrastrukturer samt anstændige arbejdsforhold for at understøtte levering af kvalitetsbetonede tjenester; ser frem til Kommissionens handlingsplan, der skal løse manglen på nye medarbejdere i sundhedssektoren;

| 61. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter til at sikre en effektiv, simplificeret og synergistisk udnyttelse til fordel for jobskabelsen af EU-midler såsom ESF, EFRU og Samhørighedsfonden, og faciliteter såsom mikrofinansieringsfaciliteten, herunder den sociale økonomi; understreger fordelene ved at målrette strukturfondsinvesteringer mod almen og faglig uddannelse i teknologiske sektorer med stor merværdi og mod sektorer, der er særligt vigtige for at tilskynde til overgangen til bæredygtige vækstmodeller; opfordrer til, at man tager særlige hensyn til medlemsstater med høj arbejdsløshed og en gennemsnitlig månedlig indkomst, der ligger under fattigdomsgrænsen; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter til at sikre en effektiv, simplificeret og synergistisk udnyttelse til fordel for jobskabelsen af EU-midler såsom ESF, EFRU og Samhørighedsfonden, og faciliteter såsom mikrofinansieringsfaciliteten, herunder den sociale økonomi; understreger fordelene ved at målrette strukturfondsinvesteringer mod almen og faglig uddannelse i teknologiske sektorer med stor merværdi og mod sektorer, der er særligt vigtige for at tilskynde til overgangen til bæredygtige vækstmodeller; opfordrer til, at man tager særlige hensyn til medlemsstater med høj arbejdsløshed og en gennemsnitlig månedlig indkomst, der ligger under fattigdomsgrænsen;

| 62. | understreger betydningen af synergier mellem de forskellige europæiske fonde; understreger betydningen af en decentraliseret tilgang i forbindelse med disse fondes anvendelse, så man kan opfylde kravene på arbejdsmarkedet; mener, at det desuden er nødvendigt at give enkeltpersoner og virksomheder passende incitamenter til at investere i uddannelse; fremhæver i denne forbindelse, at der bør tages hensyn til samhørighedspolitikkens bidrag til flagskibsinitiativet "et ressourceeffektivt Europa", og henstiller, at dets potentiale for bæredygtig vækst tages i betragtning; |
| --- | --- |

62.

understreger betydningen af synergier mellem de forskellige europæiske fonde; understreger betydningen af en decentraliseret tilgang i forbindelse med disse fondes anvendelse, så man kan opfylde kravene på arbejdsmarkedet; mener, at det desuden er nødvendigt at give enkeltpersoner og virksomheder passende incitamenter til at investere i uddannelse; fremhæver i denne forbindelse, at der bør tages hensyn til samhørighedspolitikkens bidrag til flagskibsinitiativet "et ressourceeffektivt Europa", og henstiller, at dets potentiale for bæredygtig vækst tages i betragtning;

| 63. | er enig i, at der er behov for at forbedre effektiviteten af samhørighedspolitikkens instrumenter, navnlig ESF, ved at koncentrere de finansielle ressourcer om et mindre antal prioriteter, styrke betingelserne for institutionelle reformer, styrke partnerskabsprincippet, fastlægge klare og målbare mål og etablere investeringskontrakter for udvikling og partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

63.

er enig i, at der er behov for at forbedre effektiviteten af samhørighedspolitikkens instrumenter, navnlig ESF, ved at koncentrere de finansielle ressourcer om et mindre antal prioriteter, styrke betingelserne for institutionelle reformer, styrke partnerskabsprincippet, fastlægge klare og målbare mål og etablere investeringskontrakter for udvikling og partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne;

| 64. | opfordrer Kommissionen til at revidere de eksisterende rammer for EU's direkte virksomhedsstøtteordninger og til at undersøge muligheden for at tildele broderparten af støtten til jobskabelse i virksomhederne, udvikling af arbejdstagernes kvalifikationer og gennemførelse af yderligere uddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen til at revidere de eksisterende rammer for EU's direkte virksomhedsstøtteordninger og til at undersøge muligheden for at tildele broderparten af støtten til jobskabelse i virksomhederne, udvikling af arbejdstagernes kvalifikationer og gennemførelse af yderligere uddannelsesprogrammer;

Sikring af et bedre fungerende arbejdsmarked

| 65. | bemærker, at dagsordenen for nye kvalifikationer og nye jobs er centreret om flexicuritypolitikkerne, og er enig med Kommissionen i, at krisen har sat de nationale flexicurityordninger på en alvorlig prøve, herunder hvor der er indført eksterne fleksibilitetsforanstaltninger på arbejdsmarkedet, men uden en tilsvarende styrkelse af de sociale sikringsordninger; understreger imidlertid behovet for at fortsætte arbejdsmarkedsreformerne uden at undergrave vellykkede politikker og konsensus og tillid mellem de nationale regeringer og arbejdsmarkedets parter; understreger, at flexicurityforanstaltninger skal skræddersys til den sociale og arbejdsmarkedsmæssige situation på de nationale arbejdsmarkeder og være forenelige med arbejdsgivernes og arbejdstagernes interesser; |
| --- | --- |

65.

bemærker, at dagsordenen for nye kvalifikationer og nye jobs er centreret om flexicuritypolitikkerne, og er enig med Kommissionen i, at krisen har sat de nationale flexicurityordninger på en alvorlig prøve, herunder hvor der er indført eksterne fleksibilitetsforanstaltninger på arbejdsmarkedet, men uden en tilsvarende styrkelse af de sociale sikringsordninger; understreger imidlertid behovet for at fortsætte arbejdsmarkedsreformerne uden at undergrave vellykkede politikker og konsensus og tillid mellem de nationale regeringer og arbejdsmarkedets parter; understreger, at flexicurityforanstaltninger skal skræddersys til den sociale og arbejdsmarkedsmæssige situation på de nationale arbejdsmarkeder og være forenelige med arbejdsgivernes og arbejdstagernes interesser;

| 66. | understreger dog, at flexicurity alene ikke kan afhjælpe krisen, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at iværksætte de nødvendige arbejdsmarkedsreformer og lægge særlig vægt på arbejdsmarkedsintegration og stigende mobilitet på arbejdsmarkedet for arbejdstagere fra sårbare og dårligt stillede grupper; anbefaler i denne forbindelse, at man benytter en ikkehierarkisk fremgangsmåde med henblik på at fremme dialog og inddrage alle niveauer af den politisk og sociale forvaltning; |
| --- | --- |

66.

understreger dog, at flexicurity alene ikke kan afhjælpe krisen, og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at iværksætte de nødvendige arbejdsmarkedsreformer og lægge særlig vægt på arbejdsmarkedsintegration og stigende mobilitet på arbejdsmarkedet for arbejdstagere fra sårbare og dårligt stillede grupper; anbefaler i denne forbindelse, at man benytter en ikkehierarkisk fremgangsmåde med henblik på at fremme dialog og inddrage alle niveauer af den politisk og sociale forvaltning;

| 67. | mener, at med de nye tendenser til sociale og økonomiske forandringer, bør de fire elementer i flexicurity - et fleksibelt og pålideligt aftalesystem, aktive arbejdsmarkedspolitikker, livslang læring og moderne sociale sikringsordninger - og deres indbyrdes balance revideres og styrkes med henblik på at imødekomme behovene hos arbejdstagere og virksomheder på moderne arbejdsmarkeder, og på at skabe anstændige arbejdspladser og sikre arbejdstagernes beskæftigelsesevne, passende sociale beskyttelse og respekten for princippet om "lige løn for lige arbejde" kombineret med ligestilling; anser styrkelsen af arbejdsmarkedets institutioner for væsentlig gennem hele denne proces for at sikre, at arbejdstagerne kan have gavn af skift mellem job, brancher, sektorer og beskæftigelsesstatus; mener endvidere, at arbejdsmarkedets parter skal spille en rolle i den henseende som led i den sociale dialog; |
| --- | --- |

67.

mener, at med de nye tendenser til sociale og økonomiske forandringer, bør de fire elementer i flexicurity - et fleksibelt og pålideligt aftalesystem, aktive arbejdsmarkedspolitikker, livslang læring og moderne sociale sikringsordninger - og deres indbyrdes balance revideres og styrkes med henblik på at imødekomme behovene hos arbejdstagere og virksomheder på moderne arbejdsmarkeder, og på at skabe anstændige arbejdspladser og sikre arbejdstagernes beskæftigelsesevne, passende sociale beskyttelse og respekten for princippet om "lige løn for lige arbejde" kombineret med ligestilling; anser styrkelsen af arbejdsmarkedets institutioner for væsentlig gennem hele denne proces for at sikre, at arbejdstagerne kan have gavn af skift mellem job, brancher, sektorer og beskæftigelsesstatus; mener endvidere, at arbejdsmarkedets parter skal spille en rolle i den henseende som led i den sociale dialog;

| 68. | opfordrer Kommissionen, jf. artikel 152 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til yderligere at fremme den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller inden for alle industrisektorer i EU, under tilbørligt hensyn til disses uafhængighed; |
| --- | --- |

68.

opfordrer Kommissionen, jf. artikel 152 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, til yderligere at fremme den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller inden for alle industrisektorer i EU, under tilbørligt hensyn til disses uafhængighed;

| 69. | støtter i henhold til artikel 155 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, og opfordrer dem til at indgå kontrakter, herunder aftaler; anbefaler, at arbejdsmarkedets parter i hver enkelt industrisektor ved gennemførelsen af aftaler indgået på europæisk plan anvender den procedure, som er fastlagt i artikel 155, stk. 2, i TEUF for forhold omfattet af artikel 153 i TEUF; |
| --- | --- |

69.

støtter i henhold til artikel 155 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, og opfordrer dem til at indgå kontrakter, herunder aftaler; anbefaler, at arbejdsmarkedets parter i hver enkelt industrisektor ved gennemførelsen af aftaler indgået på europæisk plan anvender den procedure, som er fastlagt i artikel 155, stk. 2, i TEUF for forhold omfattet af artikel 153 i TEUF;

| 70. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle fjernarbejde, dvs. alle former for distancearbejde og alle former for tilrettelæggelse og/eller udførelse af arbejdet, der ligger uden for det klassiske tid-sted-format, ved hjælp af telekommunikation og internet i form af en tjenesteydelsesaftale eller et ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

70.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udvikle fjernarbejde, dvs. alle former for distancearbejde og alle former for tilrettelæggelse og/eller udførelse af arbejdet, der ligger uden for det klassiske tid-sted-format, ved hjælp af telekommunikation og internet i form af en tjenesteydelsesaftale eller et ansættelsesforhold;

Fremme af socialt rummelige arbejdsmarkeder

| 71. | understreger, at hvis Europa skal komme styrket ud af den økonomiske krise, blive mere konkurrencedygtigt og konvergerende med højere vækst og beskæftigelse, og kunne sikre vores velfærdssystemer på lang sigt, må vi gøre bedre brug af vores arbejdsstyrkes potentiale i alle aldersgrupper, for at forbedre både funktionen af sine arbejdsmarkeder og social integration og forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer og færdigheder; |
| --- | --- |

71.

understreger, at hvis Europa skal komme styrket ud af den økonomiske krise, blive mere konkurrencedygtigt og konvergerende med højere vækst og beskæftigelse, og kunne sikre vores velfærdssystemer på lang sigt, må vi gøre bedre brug af vores arbejdsstyrkes potentiale i alle aldersgrupper, for at forbedre både funktionen af sine arbejdsmarkeder og social integration og forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer og færdigheder;

| 72. | understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at mindske segmenteringen på arbejdsmarkedet ved at skabe passende sikkerhed for arbejdstagere og forbedre rummeligheden på arbejdsmarkedet for at forbedre de dårligt stillede gruppers muligheder for at komme ind på og gøre fremskridt på arbejdsmarkedet med alle typer kontraktforhold, herunder især de sårbare grupper; |
| --- | --- |

72.

understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at mindske segmenteringen på arbejdsmarkedet ved at skabe passende sikkerhed for arbejdstagere og forbedre rummeligheden på arbejdsmarkedet for at forbedre de dårligt stillede gruppers muligheder for at komme ind på og gøre fremskridt på arbejdsmarkedet med alle typer kontraktforhold, herunder især de sårbare grupper;

| 73. | understreger betydningen af at integrere handicappedes rettigheder i gennemførelsen af denne dagsorden såvel som i alle aspekter af Europa 2020-strategien; opfordrer Kommissionen til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af udviklingen af og adgangen til universelt designede varer og tjenesteydelser som omhandlet i artikel 29 i FN's konvention om handicappedes rettigheder, herunder udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

73.

understreger betydningen af at integrere handicappedes rettigheder i gennemførelsen af denne dagsorden såvel som i alle aspekter af Europa 2020-strategien; opfordrer Kommissionen til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til fremme af udviklingen af og adgangen til universelt designede varer og tjenesteydelser som omhandlet i artikel 29 i FN's konvention om handicappedes rettigheder, herunder udveksling af bedste praksis;

| 74. | understreger, at lønstigningerne ikke holder trit med den øgede produktivitet i mange medlemsstater, og er meget bekymret over det stigende antal fattige arbejdstagere, der - selv om de har en indtægt - forbliver under fattigdomsgrænsen; mener, at der bør gøres en resolut indsats for at rette op på denne situation; |
| --- | --- |

74.

understreger, at lønstigningerne ikke holder trit med den øgede produktivitet i mange medlemsstater, og er meget bekymret over det stigende antal fattige arbejdstagere, der - selv om de har en indtægt - forbliver under fattigdomsgrænsen; mener, at der bør gøres en resolut indsats for at rette op på denne situation;

| 75. | understreger betydningen af at prioritere en indsats over for ungdomsarbejdsløsheden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at fremme de unges integration på arbejdsmarkedet, herunder tilvejebringelse af incitamenter for de unge og arbejdsgiverne samt oprettelse af praktik- og lærepladser; understreger i denne sammenhæng hvor afgørende det er at lette overgangen fra skole til arbejde, skræddersyet vejledning og tilsyn såvel som at skabe mulighed for at tilegne sig reelle kompetencer og opdatere disse i forhold til efterspørgslen på arbejdsmarkedet; understreger, at dette initiativ skal koordineres tæt med initiativet "Unge på vej"; |
| --- | --- |

75.

understreger betydningen af at prioritere en indsats over for ungdomsarbejdsløsheden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte deres bestræbelser på at fremme de unges integration på arbejdsmarkedet, herunder tilvejebringelse af incitamenter for de unge og arbejdsgiverne samt oprettelse af praktik- og lærepladser; understreger i denne sammenhæng hvor afgørende det er at lette overgangen fra skole til arbejde, skræddersyet vejledning og tilsyn såvel som at skabe mulighed for at tilegne sig reelle kompetencer og opdatere disse i forhold til efterspørgslen på arbejdsmarkedet; understreger, at dette initiativ skal koordineres tæt med initiativet "Unge på vej";

| 76. | understreger betydningen af at skabe de nødvendige vilkår for, at ældre arbejdstagere kan blive længere på arbejdssmarkedet og af at integrere solidaritet mellem generationerne og samarbejde inden for beskæftigelsesområdet samt gennemføre initiativer, som fremmer et længere arbejdsliv, herunder jobdeling, genvurdering af kompetencer og karriere, frivilligt arbejde og deltidspension, herunder blandt freelancere; |
| --- | --- |

76.

understreger betydningen af at skabe de nødvendige vilkår for, at ældre arbejdstagere kan blive længere på arbejdssmarkedet og af at integrere solidaritet mellem generationerne og samarbejde inden for beskæftigelsesområdet samt gennemføre initiativer, som fremmer et længere arbejdsliv, herunder jobdeling, genvurdering af kompetencer og karriere, frivilligt arbejde og deltidspension, herunder blandt freelancere;

| 77. | opfordrer i betragtning af den europæiske befolknings aldring medlemsstaterne til at udvikle instrumenter, der kan lette de ældres adgang til arbejdsmarkedet, opfordrer til fremme af såvel som udbredt støtte, vejledningen og aktiveringen af ældre i lyset af innovationspartnerskabet inden for aktiv og sund aldring samt tilskyndelser til arbejdsgiverne, idet virksomhederne udviser mindre interesse for ældre arbejdstagere; understreger behovet for, at disse personer efteruddannes og erhverver nye kvalifikationer, så de kan komme tilbage på arbejdsmarkedet; påpeger i denne forbindelse, hvor vigtigt det er at drages nytte af de ældres viden og erfaring, f.eks. gennem coachingprojekter; |
| --- | --- |

77.

opfordrer i betragtning af den europæiske befolknings aldring medlemsstaterne til at udvikle instrumenter, der kan lette de ældres adgang til arbejdsmarkedet, opfordrer til fremme af såvel som udbredt støtte, vejledningen og aktiveringen af ældre i lyset af innovationspartnerskabet inden for aktiv og sund aldring samt tilskyndelser til arbejdsgiverne, idet virksomhederne udviser mindre interesse for ældre arbejdstagere; understreger behovet for, at disse personer efteruddannes og erhverver nye kvalifikationer, så de kan komme tilbage på arbejdsmarkedet; påpeger i denne forbindelse, hvor vigtigt det er at drages nytte af de ældres viden og erfaring, f.eks. gennem coachingprojekter;

| 78. | opfordrer i lyset af den stigende arbejdsløshed medlemsstaterne til at modernisere og styrke de offentlige arbejdsformidlinger, så de kan spille en større rolle som udbydere af livslange tjenester for både arbejdsgivere og arbejdstagere; mener, at offentlige arbejdsformidlinger kan tilbyde tjenester inden for kvalifikationsevaluering, oprettelse af profiler samt udbydelse af uddannelse, individuel karrierevejledning og konsulentydelser i tæt samarbejde med lokale arbejdsgivere, samt give oplysninger om iværksættermuligheder og en række erhvervsuddannelses- og omskolingsprogrammer; |
| --- | --- |

78.

opfordrer i lyset af den stigende arbejdsløshed medlemsstaterne til at modernisere og styrke de offentlige arbejdsformidlinger, så de kan spille en større rolle som udbydere af livslange tjenester for både arbejdsgivere og arbejdstagere; mener, at offentlige arbejdsformidlinger kan tilbyde tjenester inden for kvalifikationsevaluering, oprettelse af profiler samt udbydelse af uddannelse, individuel karrierevejledning og konsulentydelser i tæt samarbejde med lokale arbejdsgivere, samt give oplysninger om iværksættermuligheder og en række erhvervsuddannelses- og omskolingsprogrammer;

| 79. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at optrappe udviklingen af den sociale økonomi, hvor 10 % af stillingerne i EU ligger, og som spiller en vigtig rolle i den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU; finder det nødvendigt at fremskynde dens udvikling med henblik på at bidrage til en socialt inklusiv skabelse af velstand og til at bidrage til at udvikle rummelige arbejdsmarkeder, bevare arbejdspladser inden for sektorer og brancher i krise, og/eller som er truet af lukning, for at øge jobstabilitet, holde færdigheder i live og udvikle veje ind på arbejdsmarkedet for grupper, der er særligt ugunstigt stillet; |
| --- | --- |

79.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at optrappe udviklingen af den sociale økonomi, hvor 10 % af stillingerne i EU ligger, og som spiller en vigtig rolle i den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU; finder det nødvendigt at fremskynde dens udvikling med henblik på at bidrage til en socialt inklusiv skabelse af velstand og til at bidrage til at udvikle rummelige arbejdsmarkeder, bevare arbejdspladser inden for sektorer og brancher i krise, og/eller som er truet af lukning, for at øge jobstabilitet, holde færdigheder i live og udvikle veje ind på arbejdsmarkedet for grupper, der er særligt ugunstigt stillet;

| 80. | understreger, at bedre og stærkere politikker til fremme af ligestilling mellem kønnene og forening af arbejde, familieliv og privatliv bør bidrage til øget deltagelse af de kvinder og mænd, der er aktive på arbejdsmarkedet; understreger vigtigheden af at sætte kvinder i stand til at komme ind på, vende tilbage til og avancere på arbejdsmarkedet, særlig de kvinder, der står over for vanskeligheder med at komme tilbage i arbejde efter barsels- eller forældreorlov; |
| --- | --- |

80.

understreger, at bedre og stærkere politikker til fremme af ligestilling mellem kønnene og forening af arbejde, familieliv og privatliv bør bidrage til øget deltagelse af de kvinder og mænd, der er aktive på arbejdsmarkedet; understreger vigtigheden af at sætte kvinder i stand til at komme ind på, vende tilbage til og avancere på arbejdsmarkedet, særlig de kvinder, der står over for vanskeligheder med at komme tilbage i arbejde efter barsels- eller forældreorlov;

| 81. | er af den opfattelse, at der skal gøres en indsats for at skabe større interesse blandt piger for MINT-fagene (matematik, informatik, naturvidenskab og teknologi) og for at bekæmpe kønsstereotyper og erhvervsmæssig kønsopdeling af kvinder i uddannelse og på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at træffe målrettede foranstaltninger for at øge antallet af kvinder i lederstillinger på øverste niveau og på andre niveauer; |
| --- | --- |

81.

er af den opfattelse, at der skal gøres en indsats for at skabe større interesse blandt piger for MINT-fagene (matematik, informatik, naturvidenskab og teknologi) og for at bekæmpe kønsstereotyper og erhvervsmæssig kønsopdeling af kvinder i uddannelse og på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at træffe målrettede foranstaltninger for at øge antallet af kvinder i lederstillinger på øverste niveau og på andre niveauer;

| 82. | mener, at EU's lovgivning om ikkeforskelsbehandling har højnet niveauet for beskyttelse betydeligt i hele EU; mener dog, at der skal gøres mere for at bekæmpe forskelsbehandling, herunder flere former for forskelsbehandling, af forskellige grupper i beskæftigelse, uddannelse og erhverv med henblik på at gennemføre princippet om ligebehandling; mener, at større inddragelse af kvinder på arbejdsmarkedet også bør fremmes ved hjælp af målrettede sociale politikker med fokus på børnepasning og støtte til familier, ved at iværksætte programmer vedrørende integration af kønsaspektet, samt ved foranstaltninger til fremme af rekruttering af kvinder og mænd til utraditionelle jobs på frivillig basis, med særlig opmærksomhed på traditionelt mandsdominerede sektorer; |
| --- | --- |

82.

mener, at EU's lovgivning om ikkeforskelsbehandling har højnet niveauet for beskyttelse betydeligt i hele EU; mener dog, at der skal gøres mere for at bekæmpe forskelsbehandling, herunder flere former for forskelsbehandling, af forskellige grupper i beskæftigelse, uddannelse og erhverv med henblik på at gennemføre princippet om ligebehandling; mener, at større inddragelse af kvinder på arbejdsmarkedet også bør fremmes ved hjælp af målrettede sociale politikker med fokus på børnepasning og støtte til familier, ved at iværksætte programmer vedrørende integration af kønsaspektet, samt ved foranstaltninger til fremme af rekruttering af kvinder og mænd til utraditionelle jobs på frivillig basis, med særlig opmærksomhed på traditionelt mandsdominerede sektorer;

| 83. | peger på de økonomiske argumenter for ikkeforskelsbehandling ud over menneskerettighedsdimensionen; opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for hurtigt at indgå en aftale og vedtage forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; opfordrer Kommissionen til fortsat at bakke op om at overvinde tekniske vanskeligheder i Rådet for at nå frem til en sådan aftale, da en stærk EU-politik om ikkeforskelsbehandling vil understøtte 2020-strategien; |
| --- | --- |

83.

peger på de økonomiske argumenter for ikkeforskelsbehandling ud over menneskerettighedsdimensionen; opfordrer medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for hurtigt at indgå en aftale og vedtage forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; opfordrer Kommissionen til fortsat at bakke op om at overvinde tekniske vanskeligheder i Rådet for at nå frem til en sådan aftale, da en stærk EU-politik om ikkeforskelsbehandling vil understøtte 2020-strategien;

| 84. | mener, at hvis kvindelige arbejdstageres kvalifikationer og færdigheder skal bevares i et skiftende økonomisk rum, og de, der ønsker det, skal hjælpes til at komme tilbage i arbejde, er det vigtigt, at arbejdstagere på forældreorlov også får mulighed for at deltage i de uddannelsesaktiviteter, som deres arbejdsgiver organiserer; |
| --- | --- |

84.

mener, at hvis kvindelige arbejdstageres kvalifikationer og færdigheder skal bevares i et skiftende økonomisk rum, og de, der ønsker det, skal hjælpes til at komme tilbage i arbejde, er det vigtigt, at arbejdstagere på forældreorlov også får mulighed for at deltage i de uddannelsesaktiviteter, som deres arbejdsgiver organiserer;

| 85. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte foranstaltninger til forening af arbejds- og familieliv og investere i kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet gennem fremme af mangfoldighedsledelse, tilskyndelse af kvinder på det professionelle plan samt fremme af skabelse af nye jobtyper med mere fleksible former for arbejdsforhold; |
| --- | --- |

85.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte foranstaltninger til forening af arbejds- og familieliv og investere i kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet gennem fremme af mangfoldighedsledelse, tilskyndelse af kvinder på det professionelle plan samt fremme af skabelse af nye jobtyper med mere fleksible former for arbejdsforhold;

| 86. | understreger, at nye job bør ledsages af nye former for aftalesystemer, som vil gøre det muligt for arbejdstagere med uforsørgede børn at arbejde på alternative tidspunkter, nedsætte deres arbejdstid eller vælge fjernarbejde; |
| --- | --- |

86.

understreger, at nye job bør ledsages af nye former for aftalesystemer, som vil gøre det muligt for arbejdstagere med uforsørgede børn at arbejde på alternative tidspunkter, nedsætte deres arbejdstid eller vælge fjernarbejde;

| 87. | bemærker, at mulighederne for at øge beskæftigelsen blandt kvinder ikke alene ligger i sundheds- og socialsektoren, men også inden for forsvaret, logistiksektoren (herunder transport), forretningsservice - f.eks. forsikring og konsulentvirksomhed - og i miljøsektoren og bæredygtige job; |
| --- | --- |

87.

bemærker, at mulighederne for at øge beskæftigelsen blandt kvinder ikke alene ligger i sundheds- og socialsektoren, men også inden for forsvaret, logistiksektoren (herunder transport), forretningsservice - f.eks. forsikring og konsulentvirksomhed - og i miljøsektoren og bæredygtige job;

| 88. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og udvikle særlige programmer, der fokuserer på at rekruttere kvinder til tekniske fag gennem tilskud til unge kvindelige akademikere i overensstemmelse med bedste praksis i visse medlemsstater, såsom f.eks. "Excellentia"-programmet i Østrig, der har gjort det muligt at fordoble antallet af kvindelige V&T-universitetsprofessorer og har bidraget til at etablere forskningscentre af høj kvalitet ledet af kvinder; |
| --- | --- |

88.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte og udvikle særlige programmer, der fokuserer på at rekruttere kvinder til tekniske fag gennem tilskud til unge kvindelige akademikere i overensstemmelse med bedste praksis i visse medlemsstater, såsom f.eks. "Excellentia"-programmet i Østrig, der har gjort det muligt at fordoble antallet af kvindelige V&T-universitetsprofessorer og har bidraget til at etablere forskningscentre af høj kvalitet ledet af kvinder;

| 89. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde den private og den offentlige sektor til at træffe alle de foranstaltninger, der er mulige og nødvendige, for at fjerne de kønsbestemte lønforskelle og de store uligheder med hensyn til adgang, løn, karriereudvikling, deltagelse og ledelse med henblik på at forbedre kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet. understreger i denne forbindelse vigtigheden af gennemsigtighed i form af bedre statistikker samt en brugbar definition af "arbejde af samme værdi"; glæder sig over Kommissionens løfter om at ville revidere pensionssystemet for dem, der har måttet afbryde pensionsbidragene på grund af perioder med arbejdsløshed, sygdom eller pasningsopgaver, hvilket hovedsagelig gælder kvinder; |
| --- | --- |

89.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde den private og den offentlige sektor til at træffe alle de foranstaltninger, der er mulige og nødvendige, for at fjerne de kønsbestemte lønforskelle og de store uligheder med hensyn til adgang, løn, karriereudvikling, deltagelse og ledelse med henblik på at forbedre kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet. understreger i denne forbindelse vigtigheden af gennemsigtighed i form af bedre statistikker samt en brugbar definition af "arbejde af samme værdi"; glæder sig over Kommissionens løfter om at ville revidere pensionssystemet for dem, der har måttet afbryde pensionsbidragene på grund af perioder med arbejdsløshed, sygdom eller pasningsopgaver, hvilket hovedsagelig gælder kvinder;

Forbedring af jobkvalitet og arbejdsvilkår

| 90. | mener, at de forskellige tiltag til fordel for fuld beskæftigelse bør suppleres med en styrket indsats for forbedring af jobkvaliteten og arbejds- og levevilkårene for alle arbejdstagere, herunder sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

90.

mener, at de forskellige tiltag til fordel for fuld beskæftigelse bør suppleres med en styrket indsats for forbedring af jobkvaliteten og arbejds- og levevilkårene for alle arbejdstagere, herunder sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, og ligestilling mellem kønnene;

| 91. | mener, at jobkvaliteten bør fremmes som et flerdimensionelt begreb, som dækker både ansættelsesforhold og selve arbejdet; opfordrer Kommissionen til at intensivere bestræbelserne på at revidere EU's definition og fælles indikatorer for jobkvalitet, for at gøre dem mere anvendelige ved evaluering og benchmarking af medlemsstaternes politikker; mener, at social dialog spiller en vigtig rolle med henblik på fremme af anstændigt arbejde og kvalitetsbeskæftigelse og tilstrækkelig social beskyttelse, og opfordrer således til at involvere de vigtigste parter på arbejdsmarkedet på EU-niveau i at arbejde hen imod at udvikle en fælles europæisk tilgang på dette område og tage aktiv del i en sådan revision; |
| --- | --- |

91.

mener, at jobkvaliteten bør fremmes som et flerdimensionelt begreb, som dækker både ansættelsesforhold og selve arbejdet; opfordrer Kommissionen til at intensivere bestræbelserne på at revidere EU's definition og fælles indikatorer for jobkvalitet, for at gøre dem mere anvendelige ved evaluering og benchmarking af medlemsstaternes politikker; mener, at social dialog spiller en vigtig rolle med henblik på fremme af anstændigt arbejde og kvalitetsbeskæftigelse og tilstrækkelig social beskyttelse, og opfordrer således til at involvere de vigtigste parter på arbejdsmarkedet på EU-niveau i at arbejde hen imod at udvikle en fælles europæisk tilgang på dette område og tage aktiv del i en sådan revision;

| 92. | mener, at arbejdspladsens tilgængelighed, navnlig for så vidt angår bygninger og informationsteknologi, er et vigtigt arbejdsforhold, som er afgørende for den erhvervsmæssige integration af handicappede; |
| --- | --- |

92.

mener, at arbejdspladsens tilgængelighed, navnlig for så vidt angår bygninger og informationsteknologi, er et vigtigt arbejdsforhold, som er afgørende for den erhvervsmæssige integration af handicappede;

| 93. | glæder sig over Kommissionens forslag om at revidere lovgivningen på sundheds- og sikkerhedsområdet og advarer om, at et usikkert arbejdsmiljø, konstante forandringer fra et job til et andet samt et øget stressniveau har en negativ indvirkning på arbejdstagernes fysiske og mentale helbred; anmoder Kommissionen om at håndtere problemet med manglende anerkendelse af jobrelaterede farer og sygdomme; |
| --- | --- |

93.

glæder sig over Kommissionens forslag om at revidere lovgivningen på sundheds- og sikkerhedsområdet og advarer om, at et usikkert arbejdsmiljø, konstante forandringer fra et job til et andet samt et øget stressniveau har en negativ indvirkning på arbejdstagernes fysiske og mentale helbred; anmoder Kommissionen om at håndtere problemet med manglende anerkendelse af jobrelaterede farer og sygdomme;

| 94. | understreger betydningen af at integrere aktørernes indsats for at forbedre jobkvaliteten og brugen af passende politiske instrumenter, herunder lovgivning, koordinering, udveksling af god praksis og selvstændige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

94.

understreger betydningen af at integrere aktørernes indsats for at forbedre jobkvaliteten og brugen af passende politiske instrumenter, herunder lovgivning, koordinering, udveksling af god praksis og selvstændige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter;

| 95. | er af den opfattelse, at det høje antal og den stigende andel af erhvervssygdomme, navnlig udbredelsen af muskel- og knoglelidelser, har en betydelig indvirkning på kvaliteten af arbejdspladserne, således at der skal gøres en større indsats for at nedbringe disse, hvis det aldrende samfund skal være bæredygtigt; |
| --- | --- |

95.

er af den opfattelse, at det høje antal og den stigende andel af erhvervssygdomme, navnlig udbredelsen af muskel- og knoglelidelser, har en betydelig indvirkning på kvaliteten af arbejdspladserne, således at der skal gøres en større indsats for at nedbringe disse, hvis det aldrende samfund skal være bæredygtigt;

| 96. | mener, at arbejdstageres rettigheder, dialog mellem arbejdsmarkedets parter - arbejdstagere og arbejdsgivere, og tilstrækkelig social beskyttelse til at undgå fattigdom blandt beskæftigede, bør være en central del af beskæftigelsens kvalitet og dermed også af begrebet jobkvalitet; |
| --- | --- |

96.

mener, at arbejdstageres rettigheder, dialog mellem arbejdsmarkedets parter - arbejdstagere og arbejdsgivere, og tilstrækkelig social beskyttelse til at undgå fattigdom blandt beskæftigede, bør være en central del af beskæftigelsens kvalitet og dermed også af begrebet jobkvalitet;

| 97. | opfordrer Kommissionen til at færdiggøre sine lovforberedende aktiviteter og fremsætte de lovgivningsmæssige forslag, der bebudes i dagsordenen, under fuldstændig hensyntagen til resultatet af dens økonomiske og sociale konsekvensvurderinger og arbejdsmarkedets parters uafhængighed; glæder sig over Kommissionens planer om at vurdere effektiviteten af lovgivningen om jobkvalitet og arbejdsforhold under behørig hensyntagen til udviklingen; |
| --- | --- |

97.

opfordrer Kommissionen til at færdiggøre sine lovforberedende aktiviteter og fremsætte de lovgivningsmæssige forslag, der bebudes i dagsordenen, under fuldstændig hensyntagen til resultatet af dens økonomiske og sociale konsekvensvurderinger og arbejdsmarkedets parters uafhængighed; glæder sig over Kommissionens planer om at vurdere effektiviteten af lovgivningen om jobkvalitet og arbejdsforhold under behørig hensyntagen til udviklingen;

| 98. | understreger, at de mål, der er fastsat inden for beskæftigelse, og strategierne for at nå disse mål, bør overvåges og koordineres med mål og strategier på andre vigtige områder, herunder inden for offentlige finanser og relevante innovationspolitikker; |
| --- | --- |

98.

understreger, at de mål, der er fastsat inden for beskæftigelse, og strategierne for at nå disse mål, bør overvåges og koordineres med mål og strategier på andre vigtige områder, herunder inden for offentlige finanser og relevante innovationspolitikker;

*

* *

| 99. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

99.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 116.

(2)  EUT L 308 af 24.11.2010, s. 46.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0262.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0263.

(5)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 6.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0455.

(7)  Kommissionens pressemeddelelse IP/10/1673.

(8)  CEDEFOP-publikationer, ISBN 978-92-896-0536-6.

(9)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(10)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 23.

---

Torsdag den 27. oktober 2011

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/103

---

Torsdag den 27. oktober 2011Ombudsmandens årsberetning for 2010

P7_TA(2011)0467

Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2010 (2011/2106(INI))

2013/C 131 E/11

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2010,

| — | der henviser til artikel 24, stk. 3, artikel 228 og artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 24, stk. 3, artikel 228 og artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 41 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 41 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 18. juni 2008 om vedtagelse af Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. juni 2008 om vedtagelse af Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1),

| — | der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006,

| — | der henviser til gennemførelsesbestemmelserne af 1. januar 2009 til Ombudsmandens statut (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesbestemmelserne af 1. januar 2009 til Ombudsmandens statut (2),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, andet og tredje punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, andet og tredje punktum,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0285/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0285/2011),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2010 formelt blev forelagt for Europa-Parlamentets formand den 10. maj 2011, og at ombudsmanden, Nikiforos Diamandouros, forelagde årsberetningen for Udvalget for Andragender den 23. maj 2011 i Bruxelles; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2010 formelt blev forelagt for Europa-Parlamentets formand den 10. maj 2011, og at ombudsmanden, Nikiforos Diamandouros, forelagde årsberetningen for Udvalget for Andragender den 23. maj 2011 i Bruxelles;

| B. | der henviser til, at artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter, at "Enhver unionsborger kan henvende sig til den ombudsmandsinstitution, der indføres i overensstemmelse med artikel 228"; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter, at "Enhver unionsborger kan henvende sig til den ombudsmandsinstitution, der indføres i overensstemmelse med artikel 228";

| C. | der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at: "Enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer"; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at: "Enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer";

| D. | der henviser til, at den fælles udenrigspolitik, sikkerhedspolitikken og Det Europæiske Råds ansvarsområde falder ind under Ombudsmandens mandat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den fælles udenrigspolitik, sikkerhedspolitikken og Det Europæiske Råds ansvarsområde falder ind under Ombudsmandens mandat;

| E. | der henviser til, at det i chartrets artikel 43 hedder, at: "Enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Den Europæiske Unions Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner"; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i chartrets artikel 43 hedder, at: "Enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Den Europæiske Unions Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner";

| F. | der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder er blevet retligt bindende i de fleste medlemsstater efter Lissabontraktatens ikrafttræden, hvilket giver Den Europæiske Ombudsmands afgørelser øget legitimitet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder er blevet retligt bindende i de fleste medlemsstater efter Lissabontraktatens ikrafttræden, hvilket giver Den Europæiske Ombudsmands afgørelser øget legitimitet;

| G. | der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttræden betyder, at der er indført et retsgrundlag for fælles regler om de administrative procedurer inden for Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, som i henhold til artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde "støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning", og at Lissabontraktatens ikrafttræden samtidig har konsekvenser for Den Europæiske Ombudsmands arbejde, bl.a. som følge af indførelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og det faktum, at Det Europæiske Råd er blevet en EU-institution; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttræden betyder, at der er indført et retsgrundlag for fælles regler om de administrative procedurer inden for Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, som i henhold til artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde "støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning", og at Lissabontraktatens ikrafttræden samtidig har konsekvenser for Den Europæiske Ombudsmands arbejde, bl.a. som følge af indførelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og det faktum, at Det Europæiske Råd er blevet en EU-institution;

| H. | der henviser til, at der foreligger fejl eller forsømmelser, når en offentlig myndighed ikke handler i overensstemmelse med en bindende regel eller et bindende princip; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der foreligger fejl eller forsømmelser, når en offentlig myndighed ikke handler i overensstemmelse med en bindende regel eller et bindende princip;

| I. | der henviser til, at Nikiforos Diamandouros blev genvalgt til europæisk ombudsmand af Parlamentet på plenarmødet i Strasbourg den 20. januar 2010 og aflagde ed for Domstolen i Luxembourg den 25. oktober 2010; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Nikiforos Diamandouros blev genvalgt til europæisk ombudsmand af Parlamentet på plenarmødet i Strasbourg den 20. januar 2010 og aflagde ed for Domstolen i Luxembourg den 25. oktober 2010;

| J. | der henviser til, at den europæiske ombudsmandsinstitution fejrede sin 15-års-fødselsdag den 27. september 2010; der henviser til, at Ombudsmanden i løbet af halvandet årti har besvaret mere end 36 000 klager og gennemført mere end 3 800 undersøgelser om mulige tilfælde af fejl og forsømmelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den europæiske ombudsmandsinstitution fejrede sin 15-års-fødselsdag den 27. september 2010; der henviser til, at Ombudsmanden i løbet af halvandet årti har besvaret mere end 36 000 klager og gennemført mere end 3 800 undersøgelser om mulige tilfælde af fejl og forsømmelser;

| K. | der henviser til, at Ombudsmanden benyttede institutionens 15-års-fødselsdag som anledning til at iværksætte en ny strategi for sit mandat i tidsrummet 2009-2014; der henviser til, at denne strategi fokuserer på at lytte til interessenter, levere hurtigere resultater, have positiv indflydelse på EU’s forvaltningskultur, levere lettilgængelige og nyttige oplysninger til interessenter og offentligheden og konstant genoverveje, hvordan ressourcerne bruges; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Ombudsmanden benyttede institutionens 15-års-fødselsdag som anledning til at iværksætte en ny strategi for sit mandat i tidsrummet 2009-2014; der henviser til, at denne strategi fokuserer på at lytte til interessenter, levere hurtigere resultater, have positiv indflydelse på EU’s forvaltningskultur, levere lettilgængelige og nyttige oplysninger til interessenter og offentligheden og konstant genoverveje, hvordan ressourcerne bruges;

| L. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2010 modtog 2 667 klager; der henviser til, at dette tal repræsenterer et fald på over 400 klager i forhold til 2009; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2010 modtog 2 667 klager; der henviser til, at dette tal repræsenterer et fald på over 400 klager i forhold til 2009;

| M. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2010 afsluttede 326 undersøgelser (318 i 2009), hvoraf 323 var baseret på klager; der henviser til, at det gennemsnitlige tidsforbrug ved gennemførelse af undersøgelser faldt fra 13 måneder i 2008 til 9 måneder i 2009 og 2010; der henviser til, at de fleste undersøgelser blev afsluttet inden for et år (66 %) og over halvdelen (52 %) inden for tre måneder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2010 afsluttede 326 undersøgelser (318 i 2009), hvoraf 323 var baseret på klager; der henviser til, at det gennemsnitlige tidsforbrug ved gennemførelse af undersøgelser faldt fra 13 måneder i 2008 til 9 måneder i 2009 og 2010; der henviser til, at de fleste undersøgelser blev afsluttet inden for et år (66 %) og over halvdelen (52 %) inden for tre måneder;

| N. | der henviser til, at Ombudsmanden kan indlede undersøgelser på eget initiativ, når han agter at undersøge et muligt tilfælde af fejl eller forsømmelser på grundlag af en klage fra en ikke-klageberettiget person, eller når der ser ud til at foreligge et systemisk problem i institutionerne; der henviser til, at Ombudsmanden i 2010 afsluttede tre undersøgelser på eget initiativ og indledte yderligere seks sådanne undersøgelser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Ombudsmanden kan indlede undersøgelser på eget initiativ, når han agter at undersøge et muligt tilfælde af fejl eller forsømmelser på grundlag af en klage fra en ikke-klageberettiget person, eller når der ser ud til at foreligge et systemisk problem i institutionerne; der henviser til, at Ombudsmanden i 2010 afsluttede tre undersøgelser på eget initiativ og indledte yderligere seks sådanne undersøgelser;

| O. | der henviser til, at 65 % af de undersøgelser, der blev indledt i 2010, vedrørte Kommissionen (56 % i 2009), 10 % vedrørte Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO), 7 % Parlamentet, 2 % EU-Rådet og 1 % Den Europæiske Unions Domstol; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 65 % af de undersøgelser, der blev indledt i 2010, vedrørte Kommissionen (56 % i 2009), 10 % vedrørte Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO), 7 % Parlamentet, 2 % EU-Rådet og 1 % Den Europæiske Unions Domstol;

| P. | der henviser til, at i over halvdelen af de sager (55 %), der blev afsluttet i 2010, accepterede den berørte institution en mindelig løsning eller afgjorde sagen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at i over halvdelen af de sager (55 %), der blev afsluttet i 2010, accepterede den berørte institution en mindelig løsning eller afgjorde sagen;

| Q. | der henviser til, at Ombudsmanden kan fremsætte yderligere bemærkninger, hvis der i forbindelse med behandlingen af en sag viser sig en lejlighed til at forbedre forvaltningens kvalitet; der henviser til, at Ombudsmanden fremsatte yderligere bemærkninger i 14 sager i 2010 (et lavere tal end i 2009, hvor det skete i 28 sager) med henblik på at højne kvaliteten af den service, borgerne modtager; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Ombudsmanden kan fremsætte yderligere bemærkninger, hvis der i forbindelse med behandlingen af en sag viser sig en lejlighed til at forbedre forvaltningens kvalitet; der henviser til, at Ombudsmanden fremsatte yderligere bemærkninger i 14 sager i 2010 (et lavere tal end i 2009, hvor det skete i 28 sager) med henblik på at højne kvaliteten af den service, borgerne modtager;

| R. | der henviser til, at der fremsættes en kritisk bemærkning, når i) den berørte institution ikke længere kan rette op på den konstaterede fejl eller forsømmelse, ii) den konstaterede fejl eller forsømmelse ikke har generelle følgevirkninger, eller iii) en opfølgning fra Ombudsmandens side ikke anses for påkrævet, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der fremsættes en kritisk bemærkning, når i) den berørte institution ikke længere kan rette op på den konstaterede fejl eller forsømmelse, ii) den konstaterede fejl eller forsømmelse ikke har generelle følgevirkninger, eller iii) en opfølgning fra Ombudsmandens side ikke anses for påkrævet,

| S. | der henviser til, at en kritisk bemærkning for klageren bekræfter, at klagen er berettiget, og for den pågældende institution angiver, hvad der er gjort forkert, således at fejl eller forsømmelser kan undgås fremover; der henviser til, at antallet af kritiske bemærkninger i de seneste få år er faldet kontinuerligt, fra 44 tilfælde i 2008 og 35 tilfælde i 2009 til 33 tilfælde i 2010; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en kritisk bemærkning for klageren bekræfter, at klagen er berettiget, og for den pågældende institution angiver, hvad der er gjort forkert, således at fejl eller forsømmelser kan undgås fremover; der henviser til, at antallet af kritiske bemærkninger i de seneste få år er faldet kontinuerligt, fra 44 tilfælde i 2008 og 35 tilfælde i 2009 til 33 tilfælde i 2010;

| T. | der henviser til, at der fremsættes et forslag til henstilling i de sager, hvor opfølgning fra Ombudsmandens side er påkrævet, hvor det er muligt at rette op på den konstaterede fejl eller forsømmelse, eller hvor den konstaterede fejl eller forsømmelse er særligt alvorlig eller har generelle følgevirkninger; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der fremsættes et forslag til henstilling i de sager, hvor opfølgning fra Ombudsmandens side er påkrævet, hvor det er muligt at rette op på den konstaterede fejl eller forsømmelse, eller hvor den konstaterede fejl eller forsømmelse er særligt alvorlig eller har generelle følgevirkninger;

| U. | der henviser til, at Ombudsmanden konstaterede tilfælde af fejl eller forsømmelser i 12 % af sagerne (40 tilfælde) i 2010; der henviser til, at han opnåede et positivt udfald i syv af disse sager ved at fremsætte forslag til henstillinger; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Ombudsmanden konstaterede tilfælde af fejl eller forsømmelser i 12 % af sagerne (40 tilfælde) i 2010; der henviser til, at han opnåede et positivt udfald i syv af disse sager ved at fremsætte forslag til henstillinger;

| V. | der henviser til, at hvis en institution eller et organ ikke svarer tilfredsstillende på et forslag til henstilling, kan Ombudsmanden sende en særlig beretning til Parlamentet; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at hvis en institution eller et organ ikke svarer tilfredsstillende på et forslag til henstilling, kan Ombudsmanden sende en særlig beretning til Parlamentet;

| W. | der henviser til, at en særlig beretning er Ombudsmandens sidste udvej og er det sidste konkrete skridt, som han kan tage i forbindelse med behandlingen af en sag, idet vedtagelsen af en beslutning og udøvelsen af Parlamentets beføjelser skal vurderes politisk i Parlamentet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at en særlig beretning er Ombudsmandens sidste udvej og er det sidste konkrete skridt, som han kan tage i forbindelse med behandlingen af en sag, idet vedtagelsen af en beslutning og udøvelsen af Parlamentets beføjelser skal vurderes politisk i Parlamentet;

| X. | der henviser til, at Ombudsmanden forelagde Parlamentet én særlig beretning i 2010, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Ombudsmanden forelagde Parlamentet én særlig beretning i 2010,

| 1. | godkender Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2010; lykønsker ombudsmanden med hans genvalg i januar 2010; |
| --- | --- |

1.

godkender Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2010; lykønsker ombudsmanden med hans genvalg i januar 2010;

| 2. | tager til efterretning, at Ombudsmanden har udviklet en ny strategi for sin indeværende embedsperiode, og at denne strategi danner grundlag for hans initiativer og aktiviteter; noterer sig, at denne strategi bl.a. omfatter en vedvarende dialog med klagerne, civilsamfundet og andre interessenter, hvor den bedste praksis identificeres i samarbejde med og efter høring af kollegerne i Det Europæiske Netværk af Ombudsmænd, hvor EU-procedurerne gøres mere rimelige og mere gennemsigtige, og hvor der gøres en indsats for at fremme en serviceorienteret kultur i forvaltningerne i EU-institutionerne; |
| --- | --- |

2.

tager til efterretning, at Ombudsmanden har udviklet en ny strategi for sin indeværende embedsperiode, og at denne strategi danner grundlag for hans initiativer og aktiviteter; noterer sig, at denne strategi bl.a. omfatter en vedvarende dialog med klagerne, civilsamfundet og andre interessenter, hvor den bedste praksis identificeres i samarbejde med og efter høring af kollegerne i Det Europæiske Netværk af Ombudsmænd, hvor EU-procedurerne gøres mere rimelige og mere gennemsigtige, og hvor der gøres en indsats for at fremme en serviceorienteret kultur i forvaltningerne i EU-institutionerne;

| 3. | understreger, at gennemsigtighed, adgang til information og respekt for EU-borgernes rettigheder er afgørende forudsætninger for at opretholde et tillidsfuldt forhold mellem borgerne og institutionerne; |
| --- | --- |

3.

understreger, at gennemsigtighed, adgang til information og respekt for EU-borgernes rettigheder er afgørende forudsætninger for at opretholde et tillidsfuldt forhold mellem borgerne og institutionerne;

| 4. | betragter den rolle, som Ombudsmanden spiller med henblik på at øge åbenheden og ansvarligheden i EU's beslutningsprocesser og forvaltning, som et væsentligt bidrag til skabelsen af en Union, hvor beslutningerne træffes "så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt", jf. artikel 1, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

4.

betragter den rolle, som Ombudsmanden spiller med henblik på at øge åbenheden og ansvarligheden i EU's beslutningsprocesser og forvaltning, som et væsentligt bidrag til skabelsen af en Union, hvor beslutningerne træffes "så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt", jf. artikel 1, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union;

| 5. | erindrer om, at den europæiske ombudsmandsinstitution fejrede sin 15-års-fødselsdag den 27. september 2010; bemærker, at Ombudsmanden i løbet af disse 15 år har besvaret over 36 000 klager og spillet en fremtrædende rolle i bestræbelserne på at hjælpe EU-institutionerne med at yde retsbeskyttelse og højne kvaliteten af deres forvaltningsarbejde; |
| --- | --- |

5.

erindrer om, at den europæiske ombudsmandsinstitution fejrede sin 15-års-fødselsdag den 27. september 2010; bemærker, at Ombudsmanden i løbet af disse 15 år har besvaret over 36 000 klager og spillet en fremtrædende rolle i bestræbelserne på at hjælpe EU-institutionerne med at yde retsbeskyttelse og højne kvaliteten af deres forvaltningsarbejde;

| 6. | noterer sig, at erfaringerne fra disse 15 års virksomhed har givet ombudsmandsinstitutionen en reel indsigt i udviklingstendenserne med hensyn til fejl og forsømmelser, systemiske problemer og strukturbetingede svagheder i forvaltningerne, således at ombudsmandsinstitutionen kan vejlede forvaltningerne med henblik på at undgå en gentagelse af fejl og forbedre kvaliteten og gennemsigtigheden af deres arbejde; |
| --- | --- |

6.

noterer sig, at erfaringerne fra disse 15 års virksomhed har givet ombudsmandsinstitutionen en reel indsigt i udviklingstendenserne med hensyn til fejl og forsømmelser, systemiske problemer og strukturbetingede svagheder i forvaltningerne, således at ombudsmandsinstitutionen kan vejlede forvaltningerne med henblik på at undgå en gentagelse af fejl og forbedre kvaliteten og gennemsigtigheden af deres arbejde;

| 7. | hilser med tilfredshed Ombudsmandens initiativ med regelmæssigt at offentliggøre undersøgelser, hvor han behandler EU-institutionernes opfølgning af hans kritiske bemærkninger og yderligere bemærkninger; noterer sig, at det samlede resultat for tilfredsstillende opfølgning i 2009 var på 81 % (94 % hvad angår yderligere bemærkninger og 70 % hvad angår kritiske bemærkninger); anser dette for en opmuntrende udvikling; mener ikke desto mindre, at der fortsat bør ske forbedringer, særlig hvad angår tallet for kritiske bemærkninger; opfordrer indtrængende institutionerne til at arbejde sammen med Ombudsmanden om at forbedre deres opfølgning; |
| --- | --- |

7.

hilser med tilfredshed Ombudsmandens initiativ med regelmæssigt at offentliggøre undersøgelser, hvor han behandler EU-institutionernes opfølgning af hans kritiske bemærkninger og yderligere bemærkninger; noterer sig, at det samlede resultat for tilfredsstillende opfølgning i 2009 var på 81 % (94 % hvad angår yderligere bemærkninger og 70 % hvad angår kritiske bemærkninger); anser dette for en opmuntrende udvikling; mener ikke desto mindre, at der fortsat bør ske forbedringer, særlig hvad angår tallet for kritiske bemærkninger; opfordrer indtrængende institutionerne til at arbejde sammen med Ombudsmanden om at forbedre deres opfølgning;

| 8. | noterer sig med tilfredshed, at der generelt foregår et konstruktivt samarbejde mellem Ombudsmanden og EU’s institutioner og organer; støtter Ombudsmanden i hans rolle som ekstern kontrolmekanisme og som en vigtig inspirationskilde med hensyn til en konstant forbedring af EU’s forvaltningsarbejde; |
| --- | --- |

8.

noterer sig med tilfredshed, at der generelt foregår et konstruktivt samarbejde mellem Ombudsmanden og EU’s institutioner og organer; støtter Ombudsmanden i hans rolle som ekstern kontrolmekanisme og som en vigtig inspirationskilde med hensyn til en konstant forbedring af EU’s forvaltningsarbejde;

| 9. | gratulerer Ombudsmanden med institutionens nye logo og visuelle identitet samt med årsberetningens nye udseende og gratulerer ham ligeledes, fordi han har skabt større gennemsigtighed omkring sin institution ved på sit websted at offentliggøre oplysninger om alle de nye undersøgelser, som han indleder for at behandle klager; |
| --- | --- |

9.

gratulerer Ombudsmanden med institutionens nye logo og visuelle identitet samt med årsberetningens nye udseende og gratulerer ham ligeledes, fordi han har skabt større gennemsigtighed omkring sin institution ved på sit websted at offentliggøre oplysninger om alle de nye undersøgelser, som han indleder for at behandle klager;

| 10. | understreger, at det er nødvendigt at holde borgerne bedre orienteret om institutionens arbejdsmåde og det informationswebsted, der har til formål at skabe åbenhed omkring Ombudsmandens rolle; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er nødvendigt at holde borgerne bedre orienteret om institutionens arbejdsmåde og det informationswebsted, der har til formål at skabe åbenhed omkring Ombudsmandens rolle;

| 11. | mener, at der, når Ombudsmanden forelægger sin årsberetning på et møde i Udvalget for Andragender, ikke kun bør være repræsentanter for Kommissionen til stede, men også repræsentanter for de respektive forvaltninger i Parlamentet og Rådet samt andre EU-institutioner, -agenturer, -tjenester og -organer, der har været gjort til genstand for en undersøgelse, en særlig beretning, kritiske bemærkninger eller andre foranstaltninger fra Ombudsmandens side, for at kommentere årsberetningen og deltage i drøftelserne; opfordrer indtrængende forvaltningerne i Parlamentet, Rådet og andre berørte EU-institutioner, -agenturer og organer til at lade sig repræsentere på kommende møder, når Ombudsmandens årsberetning forelægges og drøftes; mener, at deres deltagelse i sådanne drøftelser og formidling af deres synspunkter om god forvaltning og de problemer, der bliver løst som følge af Den Europæiske Ombudsmands henstillinger og bemærkninger, kan være med til at forbedre den service, der ydes til EU-borgerne, samt den interinstitutionelle dialog og bidrage til etablering af en egentlig serviceorienteret kultur; |
| --- | --- |

11.

mener, at der, når Ombudsmanden forelægger sin årsberetning på et møde i Udvalget for Andragender, ikke kun bør være repræsentanter for Kommissionen til stede, men også repræsentanter for de respektive forvaltninger i Parlamentet og Rådet samt andre EU-institutioner, -agenturer, -tjenester og -organer, der har været gjort til genstand for en undersøgelse, en særlig beretning, kritiske bemærkninger eller andre foranstaltninger fra Ombudsmandens side, for at kommentere årsberetningen og deltage i drøftelserne; opfordrer indtrængende forvaltningerne i Parlamentet, Rådet og andre berørte EU-institutioner, -agenturer og organer til at lade sig repræsentere på kommende møder, når Ombudsmandens årsberetning forelægges og drøftes; mener, at deres deltagelse i sådanne drøftelser og formidling af deres synspunkter om god forvaltning og de problemer, der bliver løst som følge af Den Europæiske Ombudsmands henstillinger og bemærkninger, kan være med til at forbedre den service, der ydes til EU-borgerne, samt den interinstitutionelle dialog og bidrage til etablering af en egentlig serviceorienteret kultur;

| 12. | opfordrer Ombudsmanden til at holde Parlamentet underrettet om, hvordan hans forbindelser til den nye Tjeneste for EU’s Optræden Udadtil og Det Europæiske Råd udvikler sig; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Ombudsmanden til at holde Parlamentet underrettet om, hvordan hans forbindelser til den nye Tjeneste for EU’s Optræden Udadtil og Det Europæiske Råd udvikler sig;

| 13. | noterer sig, at Ombudsmanden i 2010 modtog 2 667 klager fra borgere, virksomheder, foreninger, ngo’er og regionale kontorer; noterer sig, at dette indebærer et fald på over 400 klager i forhold til det foregående år; |
| --- | --- |

13.

noterer sig, at Ombudsmanden i 2010 modtog 2 667 klager fra borgere, virksomheder, foreninger, ngo’er og regionale kontorer; noterer sig, at dette indebærer et fald på over 400 klager i forhold til det foregående år;

| 14. | er enig i, at dette fald i antallet af klager, der ikke opfylder kravene for behandling, delvis må tilskrives den interaktive guide, som blev indført på Ombudsmandens websted i 2009, og som effektivt hjælper klagerne til at finde det organ, der bedst kan hjælpe dem; |
| --- | --- |

14.

er enig i, at dette fald i antallet af klager, der ikke opfylder kravene for behandling, delvis må tilskrives den interaktive guide, som blev indført på Ombudsmandens websted i 2009, og som effektivt hjælper klagerne til at finde det organ, der bedst kan hjælpe dem;

| 15. | opfordrer Den Europæiske Ombudsmand til fortsat at støtte det europæiske netværk af ombudsmænd med henblik på at udvikle en omfattende database og sikre en bedre orientering af EU-borgerne om ansvarsfordelingen mellem Den Europæiske Ombudsmand, de nationale ombudsmænd og Parlamentets Udvalg for Andragender; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Den Europæiske Ombudsmand til fortsat at støtte det europæiske netværk af ombudsmænd med henblik på at udvikle en omfattende database og sikre en bedre orientering af EU-borgerne om ansvarsfordelingen mellem Den Europæiske Ombudsmand, de nationale ombudsmænd og Parlamentets Udvalg for Andragender;

| 16. | understreger, at Parlamentet selv skal frigive ressourcer til at indføre en tilsvarende webportal hos Udvalget for Andragender for at skabe større synlighed og gennemsigtighed omkring institutionen, hvilket kan bidrage til at nedbringe antallet af andragender, der ikke opfylder kravene for behandling, og samtidig sikre vejledning og rådgivning af andragere samt en mere effektiv behandling af andragender; |
| --- | --- |

16.

understreger, at Parlamentet selv skal frigive ressourcer til at indføre en tilsvarende webportal hos Udvalget for Andragender for at skabe større synlighed og gennemsigtighed omkring institutionen, hvilket kan bidrage til at nedbringe antallet af andragender, der ikke opfylder kravene for behandling, og samtidig sikre vejledning og rådgivning af andragere samt en mere effektiv behandling af andragender;

| 17. | noterer sig med tilfredshed, at der kontinuerligt er sket et fald i antallet af de kritiske bemærkninger (33 i 2010, 35 i 2009, 44 i 2008 og 55 i 2007), som Ombudsmanden fremsætter; er enig i, at dette viser, at EU-institutionerne deltager mere aktivt i løsningen af konflikter, og at Ombudsmandens effektivitet har givet ham en vis legitimitet i forhold til disse institutioner; |
| --- | --- |

17.

noterer sig med tilfredshed, at der kontinuerligt er sket et fald i antallet af de kritiske bemærkninger (33 i 2010, 35 i 2009, 44 i 2008 og 55 i 2007), som Ombudsmanden fremsætter; er enig i, at dette viser, at EU-institutionerne deltager mere aktivt i løsningen af konflikter, og at Ombudsmandens effektivitet har givet ham en vis legitimitet i forhold til disse institutioner;

| 18. | lykønsker Ombudsmanden med, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid bliver stadig kortere (gennemsnitligt ni måneder i 2009 og 2010); anmoder om, at der afsættes de nødvendige midler til at afkorte sagsbehandlingstiden yderligere for i højere grad at leve op til EU-borgernes forventninger; |
| --- | --- |

18.

lykønsker Ombudsmanden med, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid bliver stadig kortere (gennemsnitligt ni måneder i 2009 og 2010); anmoder om, at der afsættes de nødvendige midler til at afkorte sagsbehandlingstiden yderligere for i højere grad at leve op til EU-borgernes forventninger;

| 19. | noterer sig, at 65 % af de undersøgelser, som Ombudsmanden indledte i 2010, vedrørte Kommissionen (219 undersøgelser); er foruroliget over, at der er sket en markant stigning fra 56 % i 2009 (191 undersøgelser), og anmoder atter Kommissionen og særlig det medlem af Kommissionen, der er ansvarlig for interinstitutionelle forbindelser og administration, om at træffe foranstaltninger til at forbedre den nuværende situation mærkbart så snart som muligt; |
| --- | --- |

19.

noterer sig, at 65 % af de undersøgelser, som Ombudsmanden indledte i 2010, vedrørte Kommissionen (219 undersøgelser); er foruroliget over, at der er sket en markant stigning fra 56 % i 2009 (191 undersøgelser), og anmoder atter Kommissionen og særlig det medlem af Kommissionen, der er ansvarlig for interinstitutionelle forbindelser og administration, om at træffe foranstaltninger til at forbedre den nuværende situation mærkbart så snart som muligt;

| 20. | tager til efterretning, at Ombudsmanden er betænkelig over, at Kommissionen afgiver et relativt højt antal utilfredsstillende svar på hans kritiske bemærkninger (10 ud af 32 svar); mener ligesom Ombudsmanden, at der fortsat må gøres en stor indsats for at overbevise tjenestemænd om, at en defensiv holdning over for Ombudsmanden er ensbetydende med forpassede muligheder for deres institutioner og kan betyde, at EU’s image undergraves helt generelt; kræver en radikal forbedring af svarprocessen, således at der bl.a. sker en afkortning af det tidsrum, der er afsat til at indhente svar (særlig i tidsmæssigt følsomme sager), og der indhentes løsningsorienterede snarere end defensive svar; understreger, at de europæiske borgere har krav på god forvaltning i henhold til chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

20.

tager til efterretning, at Ombudsmanden er betænkelig over, at Kommissionen afgiver et relativt højt antal utilfredsstillende svar på hans kritiske bemærkninger (10 ud af 32 svar); mener ligesom Ombudsmanden, at der fortsat må gøres en stor indsats for at overbevise tjenestemænd om, at en defensiv holdning over for Ombudsmanden er ensbetydende med forpassede muligheder for deres institutioner og kan betyde, at EU’s image undergraves helt generelt; kræver en radikal forbedring af svarprocessen, således at der bl.a. sker en afkortning af det tidsrum, der er afsat til at indhente svar (særlig i tidsmæssigt følsomme sager), og der indhentes løsningsorienterede snarere end defensive svar; understreger, at de europæiske borgere har krav på god forvaltning i henhold til chartret om grundlæggende rettigheder;

| 21. | påpeger, at den hyppigste påstand, som Ombudsmanden behandlede i 2010, vedrørte manglende gennemsigtighed i EU-forvaltningen; noterer sig, at denne påstand forekom i 33 % af samtlige afsluttede undersøgelser og omfattede afslag på oplysninger og afslag på aktindsigt; deler Ombudsmandens frustration over, at antallet af sager om manglende gennemsigtighed har været højt konstant i de seneste år; |
| --- | --- |

21.

påpeger, at den hyppigste påstand, som Ombudsmanden behandlede i 2010, vedrørte manglende gennemsigtighed i EU-forvaltningen; noterer sig, at denne påstand forekom i 33 % af samtlige afsluttede undersøgelser og omfattede afslag på oplysninger og afslag på aktindsigt; deler Ombudsmandens frustration over, at antallet af sager om manglende gennemsigtighed har været højt konstant i de seneste år;

| 22. | noterer sig, at Ombudsmanden i 2010 forelagde en særlig beretning vedrørende en sag, hvor Kommissionen havde nægtet at give aktindsigt og ikke havde samarbejdet fuldstændig åbent med Ombudsmanden; erindrer om, at Parlamentet den 25. november 2010 vedtog en betænkning fra sit udvalg for andragender om denne særlige beretning (3); erindrer om, at Kommissionen i den beslutning, der blev vedtaget, indtrængende blev opfordret til at give Parlamentet tilsagn om, at den fremover vil opfylde sin pligt til loyalt at samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand; |
| --- | --- |

22.

noterer sig, at Ombudsmanden i 2010 forelagde en særlig beretning vedrørende en sag, hvor Kommissionen havde nægtet at give aktindsigt og ikke havde samarbejdet fuldstændig åbent med Ombudsmanden; erindrer om, at Parlamentet den 25. november 2010 vedtog en betænkning fra sit udvalg for andragender om denne særlige beretning (3); erindrer om, at Kommissionen i den beslutning, der blev vedtaget, indtrængende blev opfordret til at give Parlamentet tilsagn om, at den fremover vil opfylde sin pligt til loyalt at samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand;

| 23. | kræver, at der iværksættes en oplysningskampagne for at overbevise EU-institutionernes personale om, at Ombudsmanden er lydhør og forhandlingsvillig, og for at gøre opmærksom på fordelene ved, at Ombudsmanden intervenerer, hvilket bringer EU-institutionernes forvaltninger tættere på EU-borgerne; |
| --- | --- |

23.

kræver, at der iværksættes en oplysningskampagne for at overbevise EU-institutionernes personale om, at Ombudsmanden er lydhør og forhandlingsvillig, og for at gøre opmærksom på fordelene ved, at Ombudsmanden intervenerer, hvilket bringer EU-institutionernes forvaltninger tættere på EU-borgerne;

| 24. | henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (4) har været i kraft i ti år; erindrer om, at den grundlæggende tankegang bag denne forordning er, at åbenhed er reglen og hemmeligholdelse undtagelsen; noterer sig, at institutionerne stadig har svært ved at forlige sig med denne tankegang; er af den opfattelse, at EU's institutioner, agenturer, tjenester og organer skal holde sig dette princip for øje ved udfærdigelsen af dokumenter, og sikre sig, at de finder den rette balance mellem en nødvendig og passende grad af gennemsigtighed og et reelt behov for fortrolig behandling; |
| --- | --- |

24.

henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (4) har været i kraft i ti år; erindrer om, at den grundlæggende tankegang bag denne forordning er, at åbenhed er reglen og hemmeligholdelse undtagelsen; noterer sig, at institutionerne stadig har svært ved at forlige sig med denne tankegang; er af den opfattelse, at EU's institutioner, agenturer, tjenester og organer skal holde sig dette princip for øje ved udfærdigelsen af dokumenter, og sikre sig, at de finder den rette balance mellem en nødvendig og passende grad af gennemsigtighed og et reelt behov for fortrolig behandling;

| 25. | erindrer om, at forordning (EF) nr. 1049/2001 fortsat er ved at blive omarbejdet; beklager, at der ikke bliver gjort fremskridt med denne omarbejdningsprocedure; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at udvise større åbenhed hvad angår aktindsigt og oplysninger til borgerne og til Parlamentet; |
| --- | --- |

25.

erindrer om, at forordning (EF) nr. 1049/2001 fortsat er ved at blive omarbejdet; beklager, at der ikke bliver gjort fremskridt med denne omarbejdningsprocedure; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at udvise større åbenhed hvad angår aktindsigt og oplysninger til borgerne og til Parlamentet;

| 26. | opmuntrer Ombudsmanden til fortsat at insistere på den grundlæggende ret til aktindsigt, en korrekt gennemførelse af princippet om åbenhed i beslutningsprocessen, en borgervenlig og serviceorienteret forvaltningskultur og en proaktiv holdning hos EU's institutioner, agenturer og organer med hensyn til at gøre dokumenter offentligt tilgængelige, hvilket er et grundlæggende princip med hensyn til EU-institutionernes åbenhed og ansvarlighed; foreslår, at der offentliggøres eksempler på god praksis blandt EU-borgerne for at imødegå deres negative indtryk af EU-forvaltningsapparatet samt for at fremme dialog mellem de forskellige institutioner hvad angår forvaltningens kvalitet; |
| --- | --- |

26.

opmuntrer Ombudsmanden til fortsat at insistere på den grundlæggende ret til aktindsigt, en korrekt gennemførelse af princippet om åbenhed i beslutningsprocessen, en borgervenlig og serviceorienteret forvaltningskultur og en proaktiv holdning hos EU's institutioner, agenturer og organer med hensyn til at gøre dokumenter offentligt tilgængelige, hvilket er et grundlæggende princip med hensyn til EU-institutionernes åbenhed og ansvarlighed; foreslår, at der offentliggøres eksempler på god praksis blandt EU-borgerne for at imødegå deres negative indtryk af EU-forvaltningsapparatet samt for at fremme dialog mellem de forskellige institutioner hvad angår forvaltningens kvalitet;

| 27. | er enig med Ombudsmanden i, at en koncis formulering af principperne for offentlig tjeneste ville bidrage til at fremme en serviceorienteret forvaltningskultur og fremme borgernes tillid til EU’s tjenestemænd og institutioner; ser frem til Ombudsmandens formulering af principperne for offentlig tjeneste, som han i øjeblikket drøfter med sine nationale kolleger og andre interesserede parter; |
| --- | --- |

27.

er enig med Ombudsmanden i, at en koncis formulering af principperne for offentlig tjeneste ville bidrage til at fremme en serviceorienteret forvaltningskultur og fremme borgernes tillid til EU’s tjenestemænd og institutioner; ser frem til Ombudsmandens formulering af principperne for offentlig tjeneste, som han i øjeblikket drøfter med sine nationale kolleger og andre interesserede parter;

| 28. | foreslår, at denne erklæring om principperne for offentlig tjeneste udbredes mest muligt og gøres lettilgængelig for EU-borgerne for at overbevise dem om, at EU er engageret i at beskytte offentlige tjenester, der indgår som et element i deres daglige tilværelse; |
| --- | --- |

28.

foreslår, at denne erklæring om principperne for offentlig tjeneste udbredes mest muligt og gøres lettilgængelig for EU-borgerne for at overbevise dem om, at EU er engageret i at beskytte offentlige tjenester, der indgår som et element i deres daglige tilværelse;

| 29. | mener ikke desto mindre, at den bedste metode til at sikre en vedvarende ændring af EU's forvaltningskultur er at vedtage fælles bindende regler og principper om de administrative procedurer inden for EU's eget forvaltningsapparat, hvilket allerede den første europæiske ombudsmand stillede krav om, og at indføre et serviceprincip i denne kontekst, og forventer derfor, at Kommissionen prioriterer forelæggelsen af et forslag til forordning om dette spørgsmål på grundlag af artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

29.

mener ikke desto mindre, at den bedste metode til at sikre en vedvarende ændring af EU's forvaltningskultur er at vedtage fælles bindende regler og principper om de administrative procedurer inden for EU's eget forvaltningsapparat, hvilket allerede den første europæiske ombudsmand stillede krav om, og at indføre et serviceprincip i denne kontekst, og forventer derfor, at Kommissionen prioriterer forelæggelsen af et forslag til forordning om dette spørgsmål på grundlag af artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og ombudsmændene eller de tilsvarende organer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og ombudsmændene eller de tilsvarende organer i medlemsstaterne.

---

(1)  EUT C 286 E af 27.11.2009, s. 172.

(2)  Fastlagt den 8. juli 2002 og ændret ved Ombudsmandens afgørelser af 5. april 2004 og 3. december 2008.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0436.

(4)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/108 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/108

---

Torsdag den 27. oktober 2011Situationen i Egypten og Syrien, navnlig i de kristne samfund

P7_TA(2011)0471

Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om situationen i Egypten og Syrien, især for de kristne trossamfund

2013/C 131 E/12

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, særlig beslutning af 15. september 2011 om situationen i Syrien (1), beslutning af 7. juli 2011 om Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika (2) samt beslutning af 17. februar 2011 om situationen i Egypten (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, særlig beslutning af 15. september 2011 om situationen i Syrien (1), beslutning af 7. juli 2011 om Syrien, Yemen og Bahrain på baggrund af situationen i den arabiske verden og Nordafrika (2) samt beslutning af 17. februar 2011 om situationen i Egypten (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om kristnes situation med hensyn til religionsfrihed (4),

| — | der henviser til redegørelserne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. oktober 2011 om Syrien og af 10. oktober 2011 om Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelserne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 8. oktober 2011 om Syrien og af 10. oktober 2011 om Egypten,

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 20. februar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 20. februar 2011,

| — | der henviser til konklusionerne om Syrien fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 10. oktober 2011 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne om Syrien fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 10. oktober 2011 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 23. oktober 2011,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som både Egypten og Syrien er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som både Egypten og Syrien er part i,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/522/FUSP af 2. september 2011 om ændring af afgørelse 2011/273/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien (5), Rådets afgørelse 2011/523/EU af 2. september 2011 om delvis suspension af anvendelsen af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Arabiske Republik Syrien (6), Rådets forordning (EU) nr. 878/2011 af 2. september 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 442/2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien (7) og Rådets forordning (EU) nr. 1011/2011 af 13. oktober 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 442/2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/522/FUSP af 2. september 2011 om ændring af afgørelse 2011/273/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien (5), Rådets afgørelse 2011/523/EU af 2. september 2011 om delvis suspension af anvendelsen af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Arabiske Republik Syrien (6), Rådets forordning (EU) nr. 878/2011 af 2. september 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 442/2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien (7) og Rådets forordning (EU) nr. 1011/2011 af 13. oktober 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 442/2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed er grundlæggende og universelle værdier og er væsentlige elementer i et demokrati; der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har givet udtryk for sit engagement i religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed og har understreget, at regeringerne overalt i verden er forpligtede til at garantere disse frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed er grundlæggende og universelle værdier og er væsentlige elementer i et demokrati; der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har givet udtryk for sit engagement i religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed og har understreget, at regeringerne overalt i verden er forpligtede til at garantere disse frihedsrettigheder;

Egypten

| B. | der henviser til, at Egypten er inde i en kritisk periode med overgang til demokrati og står over for betydelige udfordringer og vanskeligheder i denne proces; der henviser til, at økonomisk udvikling og en højere levestandard i befolkningen er af afgørende betydning for langsigtet politisk og social stabilitet i landet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Egypten er inde i en kritisk periode med overgang til demokrati og står over for betydelige udfordringer og vanskeligheder i denne proces; der henviser til, at økonomisk udvikling og en højere levestandard i befolkningen er af afgørende betydning for langsigtet politisk og social stabilitet i landet;

| C. | der henviser til, at mindst 25 egyptiske borgere blev dræbt og over 300 såret den 9. oktober 2011 i Kairo i forbindelse med en fredelig march, som var organiseret af koptiske kristne og startede i Shubra-distriktet i det nordlige Kairo med kurs mod det statslige fjernsyns Maspero-bygning for at protestere over et angreb på en koptisk kirke i Aswan, for at kæmpe imod religiøs diskrimination og for at kræve, at der skulle vedtages én enkelt lov om opførelse af religiøse bygninger, at religiøs diskrimination skulle gøres strafbart, og at den ødelagte kirke skulle genopføres; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mindst 25 egyptiske borgere blev dræbt og over 300 såret den 9. oktober 2011 i Kairo i forbindelse med en fredelig march, som var organiseret af koptiske kristne og startede i Shubra-distriktet i det nordlige Kairo med kurs mod det statslige fjernsyns Maspero-bygning for at protestere over et angreb på en koptisk kirke i Aswan, for at kæmpe imod religiøs diskrimination og for at kræve, at der skulle vedtages én enkelt lov om opførelse af religiøse bygninger, at religiøs diskrimination skulle gøres strafbart, og at den ødelagte kirke skulle genopføres;

| D. | der henviser til, at de egyptiske myndigheder har reageret på denne tragiske begivenhed ved at pålægge den offentlige anklager at foretage en inspektion i Maspero-området, ved at gennemføre en efterforskning under den militære retsmyndighed og ved at nedsætte en undersøgelseskommission bestående af dommere for at undersøge disse hændelser med det formål at drage de ansvarlige til ansvar i de tilfælde, hvor der er blevet opfordret til voldsudøvelse og foretaget voldelige handlinger; der henviser til, at myndighederne omgående har iværksat behandling af et udkast til dekret, som skal legalisere religiøse bygninger, der er opført uden den påkrævede tilladelse; der henviser til, at myndighederne på foranledning af lederne af forskellige religiøse grupper har iværksat en samfundsomspændende debat om udkastet til en enkelt lov om opførelse af religiøse bygninger med henblik på at få vedtaget denne lov og har besluttet at foretage ændringer i straffeloven for at bekæmpe forskelsbehandling både i den offentlige og den private sfære; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de egyptiske myndigheder har reageret på denne tragiske begivenhed ved at pålægge den offentlige anklager at foretage en inspektion i Maspero-området, ved at gennemføre en efterforskning under den militære retsmyndighed og ved at nedsætte en undersøgelseskommission bestående af dommere for at undersøge disse hændelser med det formål at drage de ansvarlige til ansvar i de tilfælde, hvor der er blevet opfordret til voldsudøvelse og foretaget voldelige handlinger; der henviser til, at myndighederne omgående har iværksat behandling af et udkast til dekret, som skal legalisere religiøse bygninger, der er opført uden den påkrævede tilladelse; der henviser til, at myndighederne på foranledning af lederne af forskellige religiøse grupper har iværksat en samfundsomspændende debat om udkastet til en enkelt lov om opførelse af religiøse bygninger med henblik på at få vedtaget denne lov og har besluttet at foretage ændringer i straffeloven for at bekæmpe forskelsbehandling både i den offentlige og den private sfære;

| E. | der henviser til, at det forlyder, at titusindvis af koptere har forladt Egypten siden marts 2011; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det forlyder, at titusindvis af koptere har forladt Egypten siden marts 2011;

| F. | der henviser til, at civile, der arresteres under undtagelsestilstanden, retsforfølges ved militære domstole, hvilket er en krænkelse af retten til en retfærdig rettergang og fratager de tiltalte retten til at appellere; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer har rapporteret om, at over 12 000 civile er blevet retsforfulgt ved disse særlige domstole siden marts 2011; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at civile, der arresteres under undtagelsestilstanden, retsforfølges ved militære domstole, hvilket er en krænkelse af retten til en retfærdig rettergang og fratager de tiltalte retten til at appellere; der henviser til, at menneskerettighedsorganisationer har rapporteret om, at over 12 000 civile er blevet retsforfulgt ved disse særlige domstole siden marts 2011;

| G. | der henviser til, at Maikel Nabil Sanad blev arresteret af militærpolitiet den 28. marts 2011 i sit hjem i Kairo for at give udtryk for sin mening online, herunder kritik af den rolle, det egyptiske militær spillede under og efter den folkelige revolution; der henviser til, at han blev idømt tre års fængsel den 10. april 2011 for anklager om fornærmelse af militæret efter en uretfærdig lynretssag ved en militær domstol i sin advokats, sin families og sine venners fravær; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Maikel Nabil Sanad blev arresteret af militærpolitiet den 28. marts 2011 i sit hjem i Kairo for at give udtryk for sin mening online, herunder kritik af den rolle, det egyptiske militær spillede under og efter den folkelige revolution; der henviser til, at han blev idømt tre års fængsel den 10. april 2011 for anklager om fornærmelse af militæret efter en uretfærdig lynretssag ved en militær domstol i sin advokats, sin families og sine venners fravær;

| H. | der henviser til, at de trusler, der rettes mod ngo’er - især dem, der beskæftiger sig med at forsvare menneskerettighederne - i en intensiv smædekampagne igangsat af den statsejede presse, har fjernet deres legitimitet og stigmatiseret dem i befolkningens øjne som aktører, der handler i modstrid med Egyptens interesser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de trusler, der rettes mod ngo’er - især dem, der beskæftiger sig med at forsvare menneskerettighederne - i en intensiv smædekampagne igangsat af den statsejede presse, har fjernet deres legitimitet og stigmatiseret dem i befolkningens øjne som aktører, der handler i modstrid med Egyptens interesser;

| I. | der henviser til, at det egyptiske statslige fjernsyn fremprovokerede flere voldshandlinger, da folk blev opfordret til at "forsvare hæren"; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det egyptiske statslige fjernsyn fremprovokerede flere voldshandlinger, da folk blev opfordret til at "forsvare hæren";

| J. | der henviser til, at overgangsfasen efter revolutionen den 25. januar 2011 i Egypten har været karakteriseret af en tendens til at marginalisere kvinder, som blev udelukket fra at deltage i forfatningskomitéens arbejde, og at kvindekvotaen er blevet afskaffet som led i revisionen af loven om politiske rettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at overgangsfasen efter revolutionen den 25. januar 2011 i Egypten har været karakteriseret af en tendens til at marginalisere kvinder, som blev udelukket fra at deltage i forfatningskomitéens arbejde, og at kvindekvotaen er blevet afskaffet som led i revisionen af loven om politiske rettigheder;

| K. | der er foruroliget over kidnapningen af koptiske piger, der er blevet tvunget til at konvertere til islam; |
| --- | --- |

K.

der er foruroliget over kidnapningen af koptiske piger, der er blevet tvunget til at konvertere til islam;

Syrien

| L. | der henviser til, at forekomsten af systematiske drab og systematisk vold og tortur er eskaleret drastisk siden starten af de voldsomme overgreb mod fredelige demonstranter i Syrien i marts 2011, og at den syriske hær og sikkerhedsstyrkerne fortsat reagerer med målrettede drab, tortur og masseanholdelser; der henviser til, at FN vurderer, at over 3 000 personer har mistet livet, mange flere er blevet såret, og tusinder er blevet tilbageholdt; der henviser til, at mange syrere ser sig konfronteret med en stadig forværring af den humanitære situation som følge af vold og fordrivelser; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at forekomsten af systematiske drab og systematisk vold og tortur er eskaleret drastisk siden starten af de voldsomme overgreb mod fredelige demonstranter i Syrien i marts 2011, og at den syriske hær og sikkerhedsstyrkerne fortsat reagerer med målrettede drab, tortur og masseanholdelser; der henviser til, at FN vurderer, at over 3 000 personer har mistet livet, mange flere er blevet såret, og tusinder er blevet tilbageholdt; der henviser til, at mange syrere ser sig konfronteret med en stadig forværring af den humanitære situation som følge af vold og fordrivelser;

| M. | der henviser til, at internationale journalister og observatører stadig ikke gives adgang til landet; der henviser til, at rapporter fra syriske menneskerettighedsaktivister og billeder fra mobiltelefoner er den eneste form for dokumentation for de udbredte krænkelser af menneskerettighederne og de systematiske angreb, der rettes målrettet og tilfældigt mod fredelige demonstranter og borgere generelt i Syrien; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at internationale journalister og observatører stadig ikke gives adgang til landet; der henviser til, at rapporter fra syriske menneskerettighedsaktivister og billeder fra mobiltelefoner er den eneste form for dokumentation for de udbredte krænkelser af menneskerettighederne og de systematiske angreb, der rettes målrettet og tilfældigt mod fredelige demonstranter og borgere generelt i Syrien;

| N. | der henviser til, at de aktuelle begivenheder i Syrien er ledsaget af foranstaltninger, som har til formål at fremkalde konflikter mellem etniske grupper og trossamfund og øge de sekteriske spændinger; der henviser til, at det anslås, at Syriens kristne befolkningsandel muligvis er faldet fra ti til otte procent; der henviser til, at tusindvis af irakiske kristne kom til Syrien for at undslippe fra målrettet vold i Irak; der henviser til, at mange kristne i Syrien frygter, at de vil blive udsat for sekterisk vold i landet; der henviser til, at de kristne trossamfund kan spille en vigtig rolle ved demokratiseringen af landet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de aktuelle begivenheder i Syrien er ledsaget af foranstaltninger, som har til formål at fremkalde konflikter mellem etniske grupper og trossamfund og øge de sekteriske spændinger; der henviser til, at det anslås, at Syriens kristne befolkningsandel muligvis er faldet fra ti til otte procent; der henviser til, at tusindvis af irakiske kristne kom til Syrien for at undslippe fra målrettet vold i Irak; der henviser til, at mange kristne i Syrien frygter, at de vil blive udsat for sekterisk vold i landet; der henviser til, at de kristne trossamfund kan spille en vigtig rolle ved demokratiseringen af landet;

| O. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 10. oktober 2011 udtrykte tilfredshed med den syriske politiske oppositions bestræbelser på at etablere en samlet platform, opfordrede det internationale samfund til også at hilse disse bestræbelser velkomne og noterede sig oprettelsen af Det Syriske Nationalråd (SNC) som et positivt skridt fremad; der henviser til, at der også i Syrien er blevet oprettet en national komité for demokratisk forandring; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 10. oktober 2011 udtrykte tilfredshed med den syriske politiske oppositions bestræbelser på at etablere en samlet platform, opfordrede det internationale samfund til også at hilse disse bestræbelser velkomne og noterede sig oprettelsen af Det Syriske Nationalråd (SNC) som et positivt skridt fremad; der henviser til, at der også i Syrien er blevet oprettet en national komité for demokratisk forandring;

Egypten

| 1. | udtrykker på ny sin solidaritet med det egyptiske folk i denne kritiske og vanskelige periode med overgang til demokrati i landet og fortsætter med at støtte egypternes demokratiske ambitioner; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at støtte bestræbelserne på at fremskynde demokratiske, økonomiske og sociale reformer i Egypten; |
| --- | --- |

1.

udtrykker på ny sin solidaritet med det egyptiske folk i denne kritiske og vanskelige periode med overgang til demokrati i landet og fortsætter med at støtte egypternes demokratiske ambitioner; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at støtte bestræbelserne på at fremskynde demokratiske, økonomiske og sociale reformer i Egypten;

| 2. | tager på det skarpeste afstand fra drab på demonstranter i Egypten; udtrykker sin oprigtige deltagelse over for alle ofrenes familier; opfordrer myndighederne til at sikre, at sikkerhedsstyrkerne ikke anvender magtudøvelse i uforholdsmæssig grad; understreger, at alle borgere har ret til at demonstrere frit på fredelig vis under behørig beskyttelse fra de retshåndhævende myndigheders side; opfordrer de egyptiske myndigheder til at løslade de 28 kristne, der blev arresteret i Maspero, samt alle andre arresterede personer; |
| --- | --- |

2.

tager på det skarpeste afstand fra drab på demonstranter i Egypten; udtrykker sin oprigtige deltagelse over for alle ofrenes familier; opfordrer myndighederne til at sikre, at sikkerhedsstyrkerne ikke anvender magtudøvelse i uforholdsmæssig grad; understreger, at alle borgere har ret til at demonstrere frit på fredelig vis under behørig beskyttelse fra de retshåndhævende myndigheders side; opfordrer de egyptiske myndigheder til at løslade de 28 kristne, der blev arresteret i Maspero, samt alle andre arresterede personer;

| 3. | glæder sig over de egyptiske myndigheders indsats for at finde initiativtagerne og gerningsmændene til angrebene på de kristne trossamfund; understreger, at det er vigtigt, at der gennemføres en uafhængig, grundig og åben undersøgelse af begivenhederne i Maspero af en uafhængig civil retsinstans, således at alle de ansvarlige parter kan drages til ansvar; understreger, at spørgsmålet om mediernes rolle skal tages op fuldt ud; noterer sig regeringens hensigtserklæring om, at der straks vil blive behandlet et udkast til dekret, som tager sigte på at legalisere de religiøse bygninger, der er opført uden behørig tilladelse, samt om, at de juridiske instrumenter til bekæmpelse af forskelsbehandling både i den offentlige og den private sfære vil blive styrket; understreger imidlertid, at den egyptiske regering og de egyptiske myndigheder har ansvaret for at garantere sikkerheden for alle borgere i landet og for at sørge for, at de voldelige elementer retsforfølges; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over de egyptiske myndigheders indsats for at finde initiativtagerne og gerningsmændene til angrebene på de kristne trossamfund; understreger, at det er vigtigt, at der gennemføres en uafhængig, grundig og åben undersøgelse af begivenhederne i Maspero af en uafhængig civil retsinstans, således at alle de ansvarlige parter kan drages til ansvar; understreger, at spørgsmålet om mediernes rolle skal tages op fuldt ud; noterer sig regeringens hensigtserklæring om, at der straks vil blive behandlet et udkast til dekret, som tager sigte på at legalisere de religiøse bygninger, der er opført uden behørig tilladelse, samt om, at de juridiske instrumenter til bekæmpelse af forskelsbehandling både i den offentlige og den private sfære vil blive styrket; understreger imidlertid, at den egyptiske regering og de egyptiske myndigheder har ansvaret for at garantere sikkerheden for alle borgere i landet og for at sørge for, at de voldelige elementer retsforfølges;

| 4. | opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre fuldstændig respekt for alle grundlæggende rettigheder, heriblandt foreningsfrihed, retten til at forsamle sig fredeligt, ytringsfrihed og religionsfrihed, samvittigheds- og tankefrihed for alle borgere i Egypten, heriblandt de koptiske kristne, og til at sørge for, at de koptisk-kristne trossamfund ikke udsættes for voldelige overgreb, men kan leve fredeligt og frit give udtryk for deres overbevisning overalt i landet; mener, at det er påkrævet at yde kirkerne passende beskyttelse for at standse islamistiske ekstremisters vedvarende aggression og ødelæggelse af kirker; støtter de fortsatte bestræbelser på at vedtage en fælles kodeks for opførelse af religiøse bygninger; understreger, at retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed er en grundlæggende menneskeret, der er sikret i adskillige retsinstrumenter; opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at standse forskelsbehandlingen af koptiske kristne, f.eks. ved at fjerne henvisninger til religion fra alle officielle dokumenter, og til at sikre lige værdighed og lige muligheder for alle egyptiske borgere hvad angår adgang til samtlige offentlige og politiske poster, også i de væbnede styrker, i Parlamentet og i regeringen; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre fuldstændig respekt for alle grundlæggende rettigheder, heriblandt foreningsfrihed, retten til at forsamle sig fredeligt, ytringsfrihed og religionsfrihed, samvittigheds- og tankefrihed for alle borgere i Egypten, heriblandt de koptiske kristne, og til at sørge for, at de koptisk-kristne trossamfund ikke udsættes for voldelige overgreb, men kan leve fredeligt og frit give udtryk for deres overbevisning overalt i landet; mener, at det er påkrævet at yde kirkerne passende beskyttelse for at standse islamistiske ekstremisters vedvarende aggression og ødelæggelse af kirker; støtter de fortsatte bestræbelser på at vedtage en fælles kodeks for opførelse af religiøse bygninger; understreger, at retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed er en grundlæggende menneskeret, der er sikret i adskillige retsinstrumenter; opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at standse forskelsbehandlingen af koptiske kristne, f.eks. ved at fjerne henvisninger til religion fra alle officielle dokumenter, og til at sikre lige værdighed og lige muligheder for alle egyptiske borgere hvad angår adgang til samtlige offentlige og politiske poster, også i de væbnede styrker, i Parlamentet og i regeringen;

| 5. | opfordrer EU-medlemsstaterne til konsekvent at overholde EU’s fælles holdning om våbeneksport; opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedsanliggender Catherine Ashton til kraftigt at opfordre medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre og efterleve kravene i den fælles holdning; |
| --- | --- |

5.

opfordrer EU-medlemsstaterne til konsekvent at overholde EU’s fælles holdning om våbeneksport; opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigs- og sikkerhedsanliggender Catherine Ashton til kraftigt at opfordre medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre og efterleve kravene i den fælles holdning;

| 6. | er af den opfattelse, at en ny forfatning udtrykkeligt bør sikre beskyttelse af alle grundlæggende rettigheder, herunder foreningsfrihed, retten til at forsamle sig fredeligt, ytringsfrihed og religionsfrihed, samvittigheds- og tankefrihed samt beskyttelse af mindretal; opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre, at forfatningens bestemmelser er rummelige og ikke åbner mulighed for forskelsbehandling af nogen som helst i det egyptiske samfund; |
| --- | --- |

6.

er af den opfattelse, at en ny forfatning udtrykkeligt bør sikre beskyttelse af alle grundlæggende rettigheder, herunder foreningsfrihed, retten til at forsamle sig fredeligt, ytringsfrihed og religionsfrihed, samvittigheds- og tankefrihed samt beskyttelse af mindretal; opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre, at forfatningens bestemmelser er rummelige og ikke åbner mulighed for forskelsbehandling af nogen som helst i det egyptiske samfund;

| 7. | understreger i denne sammenhæng betydningen af, at der afholdes frie, retfærdige og gennemsigtige valg til folkeforsamlingen og til Shoura-rådet i slutningen af 2011 og begyndelsen af 2012 samt præsidentvalg i 2012 i Egypten; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at støtte og bistå de egyptiske myndigheder, politiske partier og civilsamfundet i bestræbelserne på at nå dette mål; opfordrer de egyptiske myndigheder til at lette arbejdet for de udenlandske organisationer, der har til hensigt at følge valghandlingerne på stedet; mener, at Egyptens midlertidige regering snarest muligt bør udskiftes med en regering, som er dannet på grundlag af frie valg; |
| --- | --- |

7.

understreger i denne sammenhæng betydningen af, at der afholdes frie, retfærdige og gennemsigtige valg til folkeforsamlingen og til Shoura-rådet i slutningen af 2011 og begyndelsen af 2012 samt præsidentvalg i 2012 i Egypten; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at støtte og bistå de egyptiske myndigheder, politiske partier og civilsamfundet i bestræbelserne på at nå dette mål; opfordrer de egyptiske myndigheder til at lette arbejdet for de udenlandske organisationer, der har til hensigt at følge valghandlingerne på stedet; mener, at Egyptens midlertidige regering snarest muligt bør udskiftes med en regering, som er dannet på grundlag af frie valg;

| 8. | opfordrer de væbnede styrkers øverste råd til omgående at ophæve undtagelsestilstanden, der indebærer en krænkelse af ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden, for at undgå, at parlamentsvalget, som forventes gennemført i slutningen af året, finder sted under en undtagelsestilstand; |
| --- | --- |

8.

opfordrer de væbnede styrkers øverste råd til omgående at ophæve undtagelsestilstanden, der indebærer en krænkelse af ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden, for at undgå, at parlamentsvalget, som forventes gennemført i slutningen af året, finder sted under en undtagelsestilstand;

| 9. | glæder sig i denne forbindelse over ændringen af straffeloven, som gør det strafbart at udøve forskelsbehandling på grundlag af køn, race, sprog, religion eller tro; |
| --- | --- |

9.

glæder sig i denne forbindelse over ændringen af straffeloven, som gør det strafbart at udøve forskelsbehandling på grundlag af køn, race, sprog, religion eller tro;

| 10. | mener, at EU bør vedtage forholdsregler, hvis egyptiske borgere udsættes for alvorlige menneskerettighedskrænkelser; understreger, at EU må være parat til at vedtage yderligere foranstaltninger for at bistå de egyptere, som stræber efter at etablere en demokratisk fremtid med fredelige midler; |
| --- | --- |

10.

mener, at EU bør vedtage forholdsregler, hvis egyptiske borgere udsættes for alvorlige menneskerettighedskrænkelser; understreger, at EU må være parat til at vedtage yderligere foranstaltninger for at bistå de egyptere, som stræber efter at etablere en demokratisk fremtid med fredelige midler;

| 11. | opfordrer de egyptiske myndigheder til at vedtage en ny foreningslov i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder og i tæt samarbejde med ngo’er og menneskerettighedsgrupper; understreger, at respekten for kvinders rettigheder, ligestilling mellem kønnene og kvinders deltagelse i politik er afgørende for en reel demokratisk udvikling i Egypten; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de egyptiske myndigheder til at vedtage en ny foreningslov i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder og i tæt samarbejde med ngo’er og menneskerettighedsgrupper; understreger, at respekten for kvinders rettigheder, ligestilling mellem kønnene og kvinders deltagelse i politik er afgørende for en reel demokratisk udvikling i Egypten;

| 12. | udtrykker sin dybe bekymring over den fængslede blogger Maikel Nabil Sanads sundhedsmæssige tilstand og opfordrer til hans øjeblikkelige løsladelse; opfordrer indtrængende den egyptiske regering og de egyptiske myndigheder til straks at høre op med at stille civile for militærdomstole; opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at sikre, at ingen civilsamfundsorganisation gøres til genstand for direkte eller indirekte trusler i landet, og til at lette disse organisationers deltagelse i den demokratiske overgangsproces, herunder valgprocessen; |
| --- | --- |

12.

udtrykker sin dybe bekymring over den fængslede blogger Maikel Nabil Sanads sundhedsmæssige tilstand og opfordrer til hans øjeblikkelige løsladelse; opfordrer indtrængende den egyptiske regering og de egyptiske myndigheder til straks at høre op med at stille civile for militærdomstole; opfordrer indtrængende de egyptiske myndigheder til at sikre, at ingen civilsamfundsorganisation gøres til genstand for direkte eller indirekte trusler i landet, og til at lette disse organisationers deltagelse i den demokratiske overgangsproces, herunder valgprocessen;

Syrien

| 13. | fordømmer på det kraftigste den uforholdsmæssige og brutale magtanvendelse over for fredelige demonstranter og den systematiske forfølgelse af demokratiforkæmpere, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, læger og medicinsk personale; udtrykker sin dybeste bekymring over de syriske myndigheders alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder massearrestationer, udenretslige henrettelser, vilkårlige tilbageholdelser, forsvindinger og tortur, også over for børn, idet disse menneskerettighedskrænkelser muligvis må betragtes som forbrydelser mod menneskeheden; gentager sin opfordring til præsident Bashar al Assad og hans regime om at afgive magten omgående for at give plads for et demokratisk magtskifte i Syrien med henblik på at iværksætte en proces med dybtgående demokratiske reformer; |
| --- | --- |

13.

fordømmer på det kraftigste den uforholdsmæssige og brutale magtanvendelse over for fredelige demonstranter og den systematiske forfølgelse af demokratiforkæmpere, menneskerettighedsforkæmpere, journalister, læger og medicinsk personale; udtrykker sin dybeste bekymring over de syriske myndigheders alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder massearrestationer, udenretslige henrettelser, vilkårlige tilbageholdelser, forsvindinger og tortur, også over for børn, idet disse menneskerettighedskrænkelser muligvis må betragtes som forbrydelser mod menneskeheden; gentager sin opfordring til præsident Bashar al Assad og hans regime om at afgive magten omgående for at give plads for et demokratisk magtskifte i Syrien med henblik på at iværksætte en proces med dybtgående demokratiske reformer;

| 14. | udtrykker sin dybe medfølelse med ofrenes familier; beundrer det syriske folks mod og målbevidsthed og støtter ihærdigt dets ambitioner om at opnå fuldstændig overholdelse af retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt en garanti for bedre økonomiske og sociale forhold; |
| --- | --- |

14.

udtrykker sin dybe medfølelse med ofrenes familier; beundrer det syriske folks mod og målbevidsthed og støtter ihærdigt dets ambitioner om at opnå fuldstændig overholdelse af retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt en garanti for bedre økonomiske og sociale forhold;

| 15. | gentager sit krav om en uafhængig, åben og effektiv undersøgelse af de drab, anholdelser, vilkårlige tilbageholdelser og påståede tvungne forsvindinger og tilfælde af tortur, som de syriske sikkerhedsstyrker har gjort sig skyld i, for at sikre, at gerningsmændene bag disse handlinger drages til ansvar af det internationale samfund; mener, at FN's Sikkerhedsråd bør henvise situationen i Syrien til Den Internationale Straffedomstol (ICC) med det formål at yde den syriske befolkning retfærdighed og undgå, at flere mennesker bliver gjort til ofre for disse former for praksis; kræver, at internationale humanitære organisationer og menneskerettighedsorganisationer samt de internationale medier får uindskrænket adgang til landet, og understreger, at den syriske opposition og de syriske demonstranter har anmodet om, at der sendes internationale observatører; |
| --- | --- |

15.

gentager sit krav om en uafhængig, åben og effektiv undersøgelse af de drab, anholdelser, vilkårlige tilbageholdelser og påståede tvungne forsvindinger og tilfælde af tortur, som de syriske sikkerhedsstyrker har gjort sig skyld i, for at sikre, at gerningsmændene bag disse handlinger drages til ansvar af det internationale samfund; mener, at FN's Sikkerhedsråd bør henvise situationen i Syrien til Den Internationale Straffedomstol (ICC) med det formål at yde den syriske befolkning retfærdighed og undgå, at flere mennesker bliver gjort til ofre for disse former for praksis; kræver, at internationale humanitære organisationer og menneskerettighedsorganisationer samt de internationale medier får uindskrænket adgang til landet, og understreger, at den syriske opposition og de syriske demonstranter har anmodet om, at der sendes internationale observatører;

| 16. | er dybt foruroliget over de syriske kristnes situation og særlig deres sikkerhed; fordømmer handlinger, der har til formål at fremprovokere konflikter mellem forskellige trossamfund; opfordrer de nuværende og fremtidige syriske myndigheder til at sikre en troværdig og effektiv beskyttelse af de kristne trossamfund; |
| --- | --- |

16.

er dybt foruroliget over de syriske kristnes situation og særlig deres sikkerhed; fordømmer handlinger, der har til formål at fremprovokere konflikter mellem forskellige trossamfund; opfordrer de nuværende og fremtidige syriske myndigheder til at sikre en troværdig og effektiv beskyttelse af de kristne trossamfund;

| 17. | understreger betydningen af respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Syrien, især religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed; udtrykker i denne forbindelse sin støtte til det kristne trossamfund i landet og opfordrer samtidig dette samfund til at spille en positiv og konstruktiv rolle i de aktuelle begivenheder i Syrien; opfordrer også syriske oppositionsgrupper til at erklære eller bekræfte deres engagement i menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, især religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed; |
| --- | --- |

17.

understreger betydningen af respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Syrien, især religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed; udtrykker i denne forbindelse sin støtte til det kristne trossamfund i landet og opfordrer samtidig dette samfund til at spille en positiv og konstruktiv rolle i de aktuelle begivenheder i Syrien; opfordrer også syriske oppositionsgrupper til at erklære eller bekræfte deres engagement i menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, især religions-, tros-, samvittigheds- og tankefrihed;

| 18. | glæder sig over Rådets positive erklæring om den syriske politiske oppositions bestræbelser på at etablere en samlet platform; gentager sin opfordring til næstformanden i Kommissionen/den højtstående repræsentant Catherine Ashton samt til Rådet og Kommissionen om yderligere at fremme og støtte fremkomsten af organiserede syriske demokratiske oppositionskræfter både inden for og uden for landet; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over Rådets positive erklæring om den syriske politiske oppositions bestræbelser på at etablere en samlet platform; gentager sin opfordring til næstformanden i Kommissionen/den højtstående repræsentant Catherine Ashton samt til Rådet og Kommissionen om yderligere at fremme og støtte fremkomsten af organiserede syriske demokratiske oppositionskræfter både inden for og uden for landet;

| 19. | noterer sig med tilfredshed, at EU har givet tilsagn om fortsat at arbejde for målrettede FN-tiltag, der kan øge det internationale pres; opfordrer atter medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd, navnlig Rusland og Kina, til ikke at blokere for en resolution, der fordømmer det syriske styres dødbringende magtudøvelse og indtrængende opfordrer regimet til at bringe denne magtudøvelse til ophør, og til at vedtage sanktioner i tilfælde af manglende opfyldelse af dette krav; støtter på det kraftigste EU’s beslutning af 23. september 2011 om at vedtage supplerende sanktioner mod det syriske regime; understreger, at EU må være parat til at vedtage yderligere foranstaltninger for at bistå det syriske folk, som stræber efter at etablere en demokratisk fremtid med fredelige midler; |
| --- | --- |

19.

noterer sig med tilfredshed, at EU har givet tilsagn om fortsat at arbejde for målrettede FN-tiltag, der kan øge det internationale pres; opfordrer atter medlemmerne af FN's Sikkerhedsråd, navnlig Rusland og Kina, til ikke at blokere for en resolution, der fordømmer det syriske styres dødbringende magtudøvelse og indtrængende opfordrer regimet til at bringe denne magtudøvelse til ophør, og til at vedtage sanktioner i tilfælde af manglende opfyldelse af dette krav; støtter på det kraftigste EU’s beslutning af 23. september 2011 om at vedtage supplerende sanktioner mod det syriske regime; understreger, at EU må være parat til at vedtage yderligere foranstaltninger for at bistå det syriske folk, som stræber efter at etablere en demokratisk fremtid med fredelige midler;

| 20. | glæder sig over Tyrkiets og Saudi-Arabiens fordømmelse af det syriske regime og over Tyrkiets rolle i forbindelse med modtagelsen af flygtninge; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over Tyrkiets og Saudi-Arabiens fordømmelse af det syriske regime og over Tyrkiets rolle i forbindelse med modtagelsen af flygtninge;

| 21. | fordømmer på det kraftigste alle voldshandlinger, forfølgelser og intimidering, som finder sted over for visse syriske borgere på EU's territorium, og minder om, at retten til frit og fredeligt at protestere i sikkerhed er garanteret fuldt ud i EU's medlemsstater, herunder for dem, der protesterer mod præsident Bashar al-Assads styre; |
| --- | --- |

21.

fordømmer på det kraftigste alle voldshandlinger, forfølgelser og intimidering, som finder sted over for visse syriske borgere på EU's territorium, og minder om, at retten til frit og fredeligt at protestere i sikkerhed er garanteret fuldt ud i EU's medlemsstater, herunder for dem, der protesterer mod præsident Bashar al-Assads styre;

*

* *

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Russiske Føderations regering og parlament, Folkerepublikken Kinas regering og parlament, USA's regering og den amerikanske Kongres, Den Arabiske Ligas generalsekretær, Den Arabiske Republik Egyptens regering og Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Russiske Føderations regering og parlament, Folkerepublikken Kinas regering og parlament, USA's regering og den amerikanske Kongres, Den Arabiske Ligas generalsekretær, Den Arabiske Republik Egyptens regering og Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0387.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0333.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0064.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0021.

(5)  EUT L 228 af 3.9.2011, s. 16.

(6)  EUT L 228 af 3.9.2011, s. 19.

(7)  EUT L 228 af 3.9.2011, s. 1.

(8)  EUT L 269 af 14.10.2011, s. 18.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/113

---

Torsdag den 27. oktober 2011Den nuværende situation i Ukraine

P7_TA(2011)0472

Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om den nuværende situation i Ukraine

2013/C 131 E/13

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine,

| — | der henviser til statusrapporten om Ukraine 2010 og revisionen af den europæiske naboskabspolitik af 25. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapporten om Ukraine 2010 og revisionen af den europæiske naboskabspolitik af 25. maj 2011,

| — | der henviser til sin formands udtalelse om tidligere premierminister Julia Timosjenkos idømmelse af fængselsstraf den 11. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin formands udtalelse om tidligere premierminister Julia Timosjenkos idømmelse af fængselsstraf den 11. oktober 2011,

| — | der henviser til erklæringerne af 5. august og 11. oktober 2011 fra den højtstående repræsentant Catherine Ashton på Den Europæiske Unions vegne om dommen i sagen mod Julia Timosjenko, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 5. august og 11. oktober 2011 fra den højtstående repræsentant Catherine Ashton på Den Europæiske Unions vegne om dommen i sagen mod Julia Timosjenko,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra topmødet om østpartnerskabet, der blev holdt i Warszawa den 29.-30. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra topmødet om østpartnerskabet, der blev holdt i Warszawa den 29.-30. september 2011,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Ukraine, der trådte i kraft den 1. marts 1998, og til de igangværende forhandlinger om den associeringsaftale, herunder et vidtgående og omfattende frihandelsområde, som skal afløse partnerskabs- og samarbejdsaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Ukraine, der trådte i kraft den 1. marts 1998, og til de igangværende forhandlinger om den associeringsaftale, herunder et vidtgående og omfattende frihandelsområde, som skal afløse partnerskabs- og samarbejdsaftalen,

| — | der henviser til Ukraines nationale vejledende program for 2011-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ukraines nationale vejledende program for 2011-2013,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU går ind for et stabilt og demokratisk Ukraine, som respekterer princippet om social markedsøkonomi, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretal, og som garanterer de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Ukraines indre politiske stabilitet, herunder dets fokus på interne reformer og efterlevelse af retsstatsprincippet, der omfatter retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang, er forudsætninger for yderligere udvikling af forbindelserne mellem EU og Ukraine; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU går ind for et stabilt og demokratisk Ukraine, som respekterer princippet om social markedsøkonomi, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretal, og som garanterer de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at Ukraines indre politiske stabilitet, herunder dets fokus på interne reformer og efterlevelse af retsstatsprincippet, der omfatter retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang, er forudsætninger for yderligere udvikling af forbindelserne mellem EU og Ukraine;

| B. | der henviser til, at en af Europa-Parlamentets hovedmålsætninger på det udenrigspolitiske område er at styrke og fremme forbindelserne med Ukraine og styrke den europæiske naboskabspolitik, der har til formål at fremme de pågældende landes politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser med EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en af Europa-Parlamentets hovedmålsætninger på det udenrigspolitiske område er at styrke og fremme forbindelserne med Ukraine og styrke den europæiske naboskabspolitik, der har til formål at fremme de pågældende landes politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser med EU og medlemsstaterne;

| C. | der henviser til, at den afgørelse som Pechersk-distriktets domstol i Ukraine traf den 11. oktober 2011 ved at idømme tidligere premierminister Julia Timosjenko en straf på syv års fængsel, tre års forbud mod politisk aktivitet, en bøde på 200 mio. USD og konfiskering af al hendes ejendom i vid udstrækning ses enten som en hævnakt eller som del af et forsøg på at domfælde og fængsle oppositionsmedlemmer med henblik på at hindre dem i at stille op til og føre kampagne i forbindelse med parlamentsvalget næste år og præsidentvalget i 2015; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den afgørelse som Pechersk-distriktets domstol i Ukraine traf den 11. oktober 2011 ved at idømme tidligere premierminister Julia Timosjenko en straf på syv års fængsel, tre års forbud mod politisk aktivitet, en bøde på 200 mio. USD og konfiskering af al hendes ejendom i vid udstrækning ses enten som en hævnakt eller som del af et forsøg på at domfælde og fængsle oppositionsmedlemmer med henblik på at hindre dem i at stille op til og føre kampagne i forbindelse med parlamentsvalget næste år og præsidentvalget i 2015;

| D. | der henviser til, at Ukraines sikkerhedstjeneste den 12. oktober 2011 indledte en ny straffesag mod Julia Timosjenko og tidligere premierminister Pavlo Lazarenko, som leder og egentlig ejer af Ukraines Forenede Energisystemer, med anklager om sammensværgelse med sigte på massivt misbrug af ukrainske offentlige midler; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Ukraines sikkerhedstjeneste den 12. oktober 2011 indledte en ny straffesag mod Julia Timosjenko og tidligere premierminister Pavlo Lazarenko, som leder og egentlig ejer af Ukraines Forenede Energisystemer, med anklager om sammensværgelse med sigte på massivt misbrug af ukrainske offentlige midler;

| E. | der henviser til, at et stigende antal tjenestemænd bliver holdt strafferetligt til ansvar for deres handlinger, heriblandt tidligere ministre i regeringen, men for det meste chefer og vicechefer i statslige organer og kontrolorganer, ledere af underafdelinger i retshåndhævende myndigheder, byretsdommere og ledere af lokale myndigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at et stigende antal tjenestemænd bliver holdt strafferetligt til ansvar for deres handlinger, heriblandt tidligere ministre i regeringen, men for det meste chefer og vicechefer i statslige organer og kontrolorganer, ledere af underafdelinger i retshåndhævende myndigheder, byretsdommere og ledere af lokale myndigheder;

| F. | der henviser til, at Ukraines regering har forpligtet sig til gennemførelse af en række lovgivningsmæssige reformer, som har til formål at bringe landets privat- og offentligretlige lovgivning på linje med europæiske og internationale normer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Ukraines regering har forpligtet sig til gennemførelse af en række lovgivningsmæssige reformer, som har til formål at bringe landets privat- og offentligretlige lovgivning på linje med europæiske og internationale normer;

| G. | der henviser til, at EU fortsat understreger behovet for, at der udvises respekt for retsstatsprincippet, herunder ved at etablere en retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang og herved undgå faren for at skabe indtryk af, at retsmidlerne anvendes selektivt; der henviser til, at EU anser disse principper for at være af særlig stor betydning i et land, som stræber efter at indgå mere indgående kontraktuelle forbindelser og satse på politisk associering; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU fortsat understreger behovet for, at der udvises respekt for retsstatsprincippet, herunder ved at etablere en retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang og herved undgå faren for at skabe indtryk af, at retsmidlerne anvendes selektivt; der henviser til, at EU anser disse principper for at være af særlig stor betydning i et land, som stræber efter at indgå mere indgående kontraktuelle forbindelser og satse på politisk associering;

| 1. | er af den opfattelse, at en uddybning af forbindelserne mellem EU og Ukraine samt det at tilbyde Ukraine et europæisk perspektiv er af stor betydning og i begge parters interesse; anerkender Ukraines ambitioner i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union, forudsat at alle kriterier, herunder respekt for principperne om demokrati, menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet, overholdes; |
| --- | --- |

1.

er af den opfattelse, at en uddybning af forbindelserne mellem EU og Ukraine samt det at tilbyde Ukraine et europæisk perspektiv er af stor betydning og i begge parters interesse; anerkender Ukraines ambitioner i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union, forudsat at alle kriterier, herunder respekt for principperne om demokrati, menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet, overholdes;

| 2. | beklager dybt domsfældelsen af den tidligere premierminister Julia Timosjenko som en overtrædelse af menneskerettighederne og et misbrug af retssystemet og med politisk undertrykkelse af Ukraines førende oppositionspolitiker som formål; understreger, at den lov, der fandt selektiv anvendelse mod Timosjenko, stammer fra sovjettiden og indeholder bestemmelser om strafferetlig forfølgelse for politiske beslutninger; henviser til, at artikel 364 og artikel 365 i denne lov, der på nuværende tidspunkt revideres af Verhovna Rada, ikke er i overensstemmelse med europæiske og FN-standarder; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt domsfældelsen af den tidligere premierminister Julia Timosjenko som en overtrædelse af menneskerettighederne og et misbrug af retssystemet og med politisk undertrykkelse af Ukraines førende oppositionspolitiker som formål; understreger, at den lov, der fandt selektiv anvendelse mod Timosjenko, stammer fra sovjettiden og indeholder bestemmelser om strafferetlig forfølgelse for politiske beslutninger; henviser til, at artikel 364 og artikel 365 i denne lov, der på nuværende tidspunkt revideres af Verhovna Rada, ikke er i overensstemmelse med europæiske og FN-standarder;

| 3. | opfordrer indtrængende de ukrainske myndigheder til at sikre en retfærdig, gennemsigtig og upartisk rettergang, hvis Julia Timosjenko anker sin dom, såvel som i de andre retssager mod medlemmer af den tidligere regering; kræver endvidere, at Julia Timosjenko ikke nægtes retten til fuldt ud at deltage i den politiske proces, såvel på nuværende tidspunkt som i forbindelse med de forestående valg i Ukraine; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende de ukrainske myndigheder til at sikre en retfærdig, gennemsigtig og upartisk rettergang, hvis Julia Timosjenko anker sin dom, såvel som i de andre retssager mod medlemmer af den tidligere regering; kræver endvidere, at Julia Timosjenko ikke nægtes retten til fuldt ud at deltage i den politiske proces, såvel på nuværende tidspunkt som i forbindelse med de forestående valg i Ukraine;

| 4. | er bekymret over, at retssagen mod Timosjenko er i modstrid med den ukrainske regerings erklærede forpligtelse til demokrati og europæiske værdier; |
| --- | --- |

4.

er bekymret over, at retssagen mod Timosjenko er i modstrid med den ukrainske regerings erklærede forpligtelse til demokrati og europæiske værdier;

| 5. | udtrykker oprigtig bekymring over, at den tidligere indenrigsminister Jurij Lutsenko fortsat holdes fængslet, uden at der er blevet afsagt dom i hans sag, samt over andre lignende sager; |
| --- | --- |

5.

udtrykker oprigtig bekymring over, at den tidligere indenrigsminister Jurij Lutsenko fortsat holdes fængslet, uden at der er blevet afsagt dom i hans sag, samt over andre lignende sager;

| 6. | insisterer på, at alle juridiske søgsmål mod tidligere og nuværende højtstående statslige embedsfolk gennemføres i overensstemmelse med europæiske standarder for retfærdighed, upartiskhed, gennemsigtighed og uafhængighed; |
| --- | --- |

6.

insisterer på, at alle juridiske søgsmål mod tidligere og nuværende højtstående statslige embedsfolk gennemføres i overensstemmelse med europæiske standarder for retfærdighed, upartiskhed, gennemsigtighed og uafhængighed;

| 7. | er af den opfattelse, at hvis ikke domfældelsen af Julia Timosjenko tages op til genovervejelse, vil det sætte indgåelsen og ratificeringen af associeringsaftalen i fare og skubbe Ukraine længere væk fra gennemførelsen af sit europæiske perspektiv; udtrykker bekymring over visse tegn på forværring af de demokratiske frihedsrettigheder og over den mulige udnyttelse af statslige institutioner til partipolitiske formål eller politiske hævnaktioner; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at hvis ikke domfældelsen af Julia Timosjenko tages op til genovervejelse, vil det sætte indgåelsen og ratificeringen af associeringsaftalen i fare og skubbe Ukraine længere væk fra gennemførelsen af sit europæiske perspektiv; udtrykker bekymring over visse tegn på forværring af de demokratiske frihedsrettigheder og over den mulige udnyttelse af statslige institutioner til partipolitiske formål eller politiske hævnaktioner;

| 8. | fremhæver, at styrkelsen af retsstatsprincippet og intern reform, herunder en troværdig indsats mod korruption, er afgørende ikke blot for indgåelsen og ratificeringen af associeringsaftalen og uddybelsen af forbindelserne mellem EU og Ukraine, men også for konsolideringen af demokratiet i Ukraine; |
| --- | --- |

8.

fremhæver, at styrkelsen af retsstatsprincippet og intern reform, herunder en troværdig indsats mod korruption, er afgørende ikke blot for indgåelsen og ratificeringen af associeringsaftalen og uddybelsen af forbindelserne mellem EU og Ukraine, men også for konsolideringen af demokratiet i Ukraine;

| 9. | glæder sig over, at man er nået til enighed om et vidtgående og omfattende frihandelsområde; betragter denne aftale som et solidt grundlag for en eventuel afslutning af forhandlingerne om en associeringsaftale mellem EU og Ukraine; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at man er nået til enighed om et vidtgående og omfattende frihandelsområde; betragter denne aftale som et solidt grundlag for en eventuel afslutning af forhandlingerne om en associeringsaftale mellem EU og Ukraine;

| 10. | er foruroliget over forlydender om forringelser af pressefrihed og pluralisme i Ukraine; opfordrer myndighederne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at værne om disse væsentlige elementer i et demokratisk samfund og til at afstå fra ethvert forsøg på direkte eller indirekte at kontrollere indholdet af de nationale mediers nyhedsformidling; |
| --- | --- |

10.

er foruroliget over forlydender om forringelser af pressefrihed og pluralisme i Ukraine; opfordrer myndighederne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at værne om disse væsentlige elementer i et demokratisk samfund og til at afstå fra ethvert forsøg på direkte eller indirekte at kontrollere indholdet af de nationale mediers nyhedsformidling;

| 11. | giver sin fulde støtte til henstillingerne i den fælles udtalelse fra Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR om lovforslaget om valg af parlamentsmedlemmer; finder det afgørende, at disse henstillinger vedtages og gennemføres hurtigt på et bredt grundlag med inddragelse af både oppositionen og civilsamfundet; |
| --- | --- |

11.

giver sin fulde støtte til henstillingerne i den fælles udtalelse fra Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR om lovforslaget om valg af parlamentsmedlemmer; finder det afgørende, at disse henstillinger vedtages og gennemføres hurtigt på et bredt grundlag med inddragelse af både oppositionen og civilsamfundet;

| 12. | opfordrer indtrængende alle politiske kræfter i Ukraine til på en fair og gennemsigtig måde at drøfte den politiske beslutningstagningsproces; insisterer på, at et parlamentarisk undersøgelsesudvalg foretager undersøgelser af mulige svigt i denne proces; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende alle politiske kræfter i Ukraine til på en fair og gennemsigtig måde at drøfte den politiske beslutningstagningsproces; insisterer på, at et parlamentarisk undersøgelsesudvalg foretager undersøgelser af mulige svigt i denne proces;

| 13. | mener, at det nyligt udskudte møde med præsident Janukovitj ville have været en glimrende lejlighed til at imødekomme de alvorlige bekymringer, som er blevet rettet mod den ukrainske regering, og at genetablere en konstruktiv dialog, som kunne føre til en parafering af associeringsaftalen, forudsat at der sker mærkbare fremskridt med hensyn til de resterende tekniske og væsentligste politiske hindringer; opfordrer Rådet og Kommissionen til at igen at sætte mødet med præsident Janukovitj på dagsordenen, således at det finder sted forud for det planlagte topmøde mellem EU og Ukraine i december 2011; |
| --- | --- |

13.

mener, at det nyligt udskudte møde med præsident Janukovitj ville have været en glimrende lejlighed til at imødekomme de alvorlige bekymringer, som er blevet rettet mod den ukrainske regering, og at genetablere en konstruktiv dialog, som kunne føre til en parafering af associeringsaftalen, forudsat at der sker mærkbare fremskridt med hensyn til de resterende tekniske og væsentligste politiske hindringer; opfordrer Rådet og Kommissionen til at igen at sætte mødet med præsident Janukovitj på dagsordenen, således at det finder sted forud for det planlagte topmøde mellem EU og Ukraine i december 2011;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at bistå reformen af retssystemet i Ukraine ved at udnytte EU's kapacitetsopbygningsprogram bedre og til at overveje at nedsætte en EU-rådgivningsgruppe på højt plan for at bistå Ukraine i sine bestræbelser på at tilpasse sig EU-retten, herunder hvad angår retsvæsenet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at bistå reformen af retssystemet i Ukraine ved at udnytte EU's kapacitetsopbygningsprogram bedre og til at overveje at nedsætte en EU-rådgivningsgruppe på højt plan for at bistå Ukraine i sine bestræbelser på at tilpasse sig EU-retten, herunder hvad angår retsvæsenet;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Ukraines regering og parlament samt Europarådets og OSCE’s parlamentariske forsamlinger. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Ukraines regering og parlament samt Europarådets og OSCE’s parlamentariske forsamlinger.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/116 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/116

---

Torsdag den 27. oktober 2011Folkesundheden trues af antimikrobiel resistens

P7_TA(2011)0473

Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om en trussel mod folkesundheden: antimikrobiel resistens

2013/C 131 E/14

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om antibiotikaresistens, hvori der fokuseres på dyrevelfærd, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om antibiotikaresistens, hvori der fokuseres på dyrevelfærd,

| — | der henviser til den videnskabelige udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) fra august 2011 om den risiko, der består for den offentlige sundhed i form af bakteriestammer, som producerer ESBL og/eller AmpC-beta-laktamaser i fødevarer og fødevareproducerende dyr, |
| --- | --- |

—

der henviser til den videnskabelige udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) fra august 2011 om den risiko, der består for den offentlige sundhed i form af bakteriestammer, som producerer ESBL og/eller AmpC-beta-laktamaser i fødevarer og fødevareproducerende dyr,

| — | der henviser til internt arbejdsdokument af 18. november 2009 fra Kommissionens tjenestegrene om antimikrobiel resistens (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

der henviser til internt arbejdsdokument af 18. november 2009 fra Kommissionens tjenestegrene om antimikrobiel resistens (SANCO/6876/2009r6),

| — | der henviser til den fælles tekniske rapport fra september 2009, der er udarbejdet af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) om "The bacterial challenge: time to react - A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents" ("Den bakterielle udfordring: Tid til handling - en opfordring til at udjævne forskellen mellem multiresistente bakterier i EU og udviklingen af nye antibakterielle midler"), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles tekniske rapport fra september 2009, der er udarbejdet af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) om "The bacterial challenge: time to react - A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents" ("Den bakterielle udfordring: Tid til handling - en opfordring til at udjævne forskellen mellem multiresistente bakterier i EU og udviklingen af nye antibakterielle midler"),

| — | der henviser til Rådets henstilling 2002/77/EF af 15. november 2001 om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin (1) og til Parlamentets beslutning af 23. oktober 2001 om forslag til denne henstilling fra Rådet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 2002/77/EF af 15. november 2001 om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin (1) og til Parlamentets beslutning af 23. oktober 2001 om forslag til denne henstilling fra Rådet (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. juni 2001 om en fællesskabsstrategi mod antimikrobiel resistens (KOM(2001)0333), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. juni 2001 om en fællesskabsstrategi mod antimikrobiel resistens (KOM(2001)0333),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at antimikrobielle stoffer er i stand til at ødelægge eller forhindre vækst hos bakterier, vira og andre mikroorganismer (antibiotika er antimikrobielle stoffer, der kun reagerer mod bakterier), og at de dermed har spillet en betydelig rolle i forbedringen af folkesundheden ved at bidrage til at nedbringe antallet af dødsfald forårsaget af sygdomme og infektioner, der tidligere var uhelbredelige eller dødelige; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at antimikrobielle stoffer er i stand til at ødelægge eller forhindre vækst hos bakterier, vira og andre mikroorganismer (antibiotika er antimikrobielle stoffer, der kun reagerer mod bakterier), og at de dermed har spillet en betydelig rolle i forbedringen af folkesundheden ved at bidrage til at nedbringe antallet af dødsfald forårsaget af sygdomme og infektioner, der tidligere var uhelbredelige eller dødelige;

| B. | der henviser til, at anvendelse af disse antimikrobielle stoffer har haft til følge, at visse mikroorganismer, der tidligere var følsomme over for dem, udvikler såkaldt antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelse af disse antimikrobielle stoffer har haft til følge, at visse mikroorganismer, der tidligere var følsomme over for dem, udvikler såkaldt antimikrobiel resistens;

| C. | der henviser til, at denne naturlige proces fremskyndes af overdreven og ukontrolleret anvendelse af antimikrobielle stoffer, og at det bringer allerede opnåede medicinske resultater i fare; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne naturlige proces fremskyndes af overdreven og ukontrolleret anvendelse af antimikrobielle stoffer, og at det bringer allerede opnåede medicinske resultater i fare;

| D. | der henviser til, at ibrugtagning af ethvert nyt antibiotikum er blevet og vil blive efterfulgt af resistens hos de bakterier, det er rettet imod; der henviser til, at opretholdelsen af en effektiv kapacitet til bekæmpelse af infektionssygdomme både kræver udvikling af nye antimikrobielle stoffer og forbedret bevaring af eksisterende antibiotiske ressourcer, hvilket understreger prioriteten af at sikre, at behandling med antibiotika kontrolleres effektivt og begrænses til det omfang, der er strengt nødvendigt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ibrugtagning af ethvert nyt antibiotikum er blevet og vil blive efterfulgt af resistens hos de bakterier, det er rettet imod; der henviser til, at opretholdelsen af en effektiv kapacitet til bekæmpelse af infektionssygdomme både kræver udvikling af nye antimikrobielle stoffer og forbedret bevaring af eksisterende antibiotiske ressourcer, hvilket understreger prioriteten af at sikre, at behandling med antibiotika kontrolleres effektivt og begrænses til det omfang, der er strengt nødvendigt;

| E. | der henviser til, at medicinalindustrien i omkring fire årtier (fra 1940’erne til 1970’erne) leverede en konstant strøm af nye antibiotika, herunder adskillige med nye aktionsmekanismer, der omgik de problemer, som var opstået på grund af resistens over for tidligere stoffer, og henviser til, at der siden da kun er blevet udviklet og godkendt få nye antimikrobielle midler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medicinalindustrien i omkring fire årtier (fra 1940’erne til 1970’erne) leverede en konstant strøm af nye antibiotika, herunder adskillige med nye aktionsmekanismer, der omgik de problemer, som var opstået på grund af resistens over for tidligere stoffer, og henviser til, at der siden da kun er blevet udviklet og godkendt få nye antimikrobielle midler;

| F. | der henviser til, at antimikrobiel resistens er et vigtigt og stort set uløst problem, der er blevet en trussel mod folkesundheden i Europa og globalt, og har resulteret i længere og mere komplicerede behandlingsforløb, tab af livskvalitet, større risiko for at dø (hvert år dør mindst 25 000 patienter i EU på grund af en infektion forårsaget af resistente mikroorganismer), ekstra omkostninger og tab af produktivitet for sundhedsvæsenet, der løber op i mindst 1,5 mia. EUR om året; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at antimikrobiel resistens er et vigtigt og stort set uløst problem, der er blevet en trussel mod folkesundheden i Europa og globalt, og har resulteret i længere og mere komplicerede behandlingsforløb, tab af livskvalitet, større risiko for at dø (hvert år dør mindst 25 000 patienter i EU på grund af en infektion forårsaget af resistente mikroorganismer), ekstra omkostninger og tab af produktivitet for sundhedsvæsenet, der løber op i mindst 1,5 mia. EUR om året;

| G. | der henviser til, at en stor del af infektioner, der erhverves på hospitaler, skyldes meget resistente bakterier som f.eks. meticillinresistent Staphylococcus aureus (MRSA)- og Clostridium difficile-bakterien, der udgør en alvorlig risiko for patienternes helbred; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en stor del af infektioner, der erhverves på hospitaler, skyldes meget resistente bakterier som f.eks. meticillinresistent Staphylococcus aureus (MRSA)- og Clostridium difficile-bakterien, der udgør en alvorlig risiko for patienternes helbred;

| H. | der henviser til, at antimikrobiel resistens er blevet et så kritisk anliggende, at Verdenssundhedsorganisationen gjorde det til tema for dette års verdenssundhedsdag den 7. april 2011, og at EU siden 2008 hvert år den 18. november afholder en europæisk "Antibiotika-bevidsthedsdag"; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at antimikrobiel resistens er blevet et så kritisk anliggende, at Verdenssundhedsorganisationen gjorde det til tema for dette års verdenssundhedsdag den 7. april 2011, og at EU siden 2008 hvert år den 18. november afholder en europæisk "Antibiotika-bevidsthedsdag";

| I. | der henviser til, at upassende og irrationel anvendelse af antimikrobielle lægemidler skaber gunstige betingelser for, at resistente mikroorganismer kan opstå, spredes og vare ved; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at upassende og irrationel anvendelse af antimikrobielle lægemidler skaber gunstige betingelser for, at resistente mikroorganismer kan opstå, spredes og vare ved;

| J. | der henviser til, at antimikrobiel resistens hos mennesker ofte skyldes forkert dosering af antibiotisk medicin, ukorrekte behandlinger samt at patogene organismer konstant udsættes for antimikrobielle stoffer på hospitaler; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antimikrobiel resistens hos mennesker ofte skyldes forkert dosering af antibiotisk medicin, ukorrekte behandlinger samt at patogene organismer konstant udsættes for antimikrobielle stoffer på hospitaler;

| K. | der henviser til, at god hygiejne i form af grundig håndvask og -tørring kan bidrage til at reducere behovet for antibiotika og antimikrobielle stoffer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at god hygiejne i form af grundig håndvask og -tørring kan bidrage til at reducere behovet for antibiotika og antimikrobielle stoffer;

| L. | der henviser til, at på trods af forbuddet mod at bruge antibiotika som vækstfremmere og viljen til at reducere veterinærforbruget af antibiotika til upassende ”profylaktiske" formål, påvirker antimikrobiel resistens både mennesker og dyr og kan potentielt smitte begge veje, hvilket gør dette til et særdeles tværgående anliggende, der fordrer en samordnet indsats på EU-niveau; der henviser til, at der derfor er behov for en yderligere indsats for at forbedre landbrugspraksisser, hvormed der kan bidrages til at reducere de risici, der opstår i forbindelse med anvendelse af antibiotika til veterinære formål og udvikling af resistens i mennesker; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at på trods af forbuddet mod at bruge antibiotika som vækstfremmere og viljen til at reducere veterinærforbruget af antibiotika til upassende ”profylaktiske" formål, påvirker antimikrobiel resistens både mennesker og dyr og kan potentielt smitte begge veje, hvilket gør dette til et særdeles tværgående anliggende, der fordrer en samordnet indsats på EU-niveau; der henviser til, at der derfor er behov for en yderligere indsats for at forbedre landbrugspraksisser, hvormed der kan bidrages til at reducere de risici, der opstår i forbindelse med anvendelse af antibiotika til veterinære formål og udvikling af resistens i mennesker;

| M. | der henviser til, at gode husdyrhold minimerer behovet for antibiotika; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at gode husdyrhold minimerer behovet for antibiotika;

| N. | der henviser til, at der derfor ikke kan gøres noget mod resistens over for antimikrobielle stoffer i humanlægemidler, uden at der samtidig træffes foranstaltninger til bekæmpelse af resistens over for antimikrobielle stoffer i veterinærlægemidler, dyrefoder og afgrøder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der derfor ikke kan gøres noget mod resistens over for antimikrobielle stoffer i humanlægemidler, uden at der samtidig træffes foranstaltninger til bekæmpelse af resistens over for antimikrobielle stoffer i veterinærlægemidler, dyrefoder og afgrøder;

| O. | der henviser til, at EPRUMA (3) er et allerede eksisterende europæisk initiativ med flere interessehavere, der fremmer ansvarlig brug af veterinærlægemidler; der henviser til, at One Health-begrebet dækker både human- og veterinærlægemidler, og at EPRUMA anerkender antimikrobielle stoffer som et One Health-anliggende; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EPRUMA (3) er et allerede eksisterende europæisk initiativ med flere interessehavere, der fremmer ansvarlig brug af veterinærlægemidler; der henviser til, at One Health-begrebet dækker både human- og veterinærlægemidler, og at EPRUMA anerkender antimikrobielle stoffer som et One Health-anliggende;

| P. | der henviser til, at antimikrobiel resistens er et fænomen, der klart har grænseoverskridende karakter, og at det ikke kan udelukkes, at der opstår ekstraordinære følgetilfælde, der højst sandsynligt ikke vil kunne håndteres med de nuværende ressourcer og den nuværende viden og kan medføre uforudseelige medicinske, sociale og økonomiske tilbageslag; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at antimikrobiel resistens er et fænomen, der klart har grænseoverskridende karakter, og at det ikke kan udelukkes, at der opstår ekstraordinære følgetilfælde, der højst sandsynligt ikke vil kunne håndteres med de nuværende ressourcer og den nuværende viden og kan medføre uforudseelige medicinske, sociale og økonomiske tilbageslag;

| 1. | bemærker med bekymring, at antimikrobiel resistens udgør en stadig større trussel mod folkesundheden i Europa og i verden på trods af den indsats, der gøres på europæisk og internationalt plan; |
| --- | --- |

1.

bemærker med bekymring, at antimikrobiel resistens udgør en stadig større trussel mod folkesundheden i Europa og i verden på trods af den indsats, der gøres på europæisk og internationalt plan;

| 2. | opfordrer til yderligere intensivering af kampen mod resistens over for antimikrobielle stoffer i humanlægemidler og til i den forbindelse at fokusere på nedenstående, der er opstillet i prioriteret rækkefølge:






  — | hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til både mennesker og dyr, hvorved det sikres, at de kun anvendes, når de rent faktisk er nødvendige for den konkrete behandling af en sygdom, og at det sker med den korrekte dosering, korrekte intervaller og med korrekt varighed |
| --- | --- | --- |

2.

opfordrer til yderligere intensivering af kampen mod resistens over for antimikrobielle stoffer i humanlægemidler og til i den forbindelse at fokusere på nedenstående, der er opstillet i prioriteret rækkefølge:

—

hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer til både mennesker og dyr, hvorved det sikres, at de kun anvendes, når de rent faktisk er nødvendige for den konkrete behandling af en sygdom, og at det sker med den korrekte dosering, korrekte intervaller og med korrekt varighed

| — | kontrol og overvågning af antimikrobiel resistens |
| --- | --- |

—

kontrol og overvågning af antimikrobiel resistens

| — | behovet for forskning i og udvikling af nye antimikrobielle stoffer og alternativer |
| --- | --- |

—

behovet for forskning i og udvikling af nye antimikrobielle stoffer og alternativer

| — | sammenkobling med foranstaltninger til bekæmpelse af resistens over for antimikrobielle stoffer i veterinærlægemidler, dyrefoder og afgrøder |
| --- | --- |

—

sammenkobling med foranstaltninger til bekæmpelse af resistens over for antimikrobielle stoffer i veterinærlægemidler, dyrefoder og afgrøder

| 3. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte forslag om et lovgrundlag for indsatsen mod antimikrobiel resistens ved at fremme initiativer til "ansvarlig anvendelse" og støtte udbredelsen af og information om sådanne initiativer; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte forslag om et lovgrundlag for indsatsen mod antimikrobiel resistens ved at fremme initiativer til "ansvarlig anvendelse" og støtte udbredelsen af og information om sådanne initiativer;

Hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer

| 4. | gentager, at det med henblik på at undgå en yderligere stigning i antallet af resistente mikroorganismer, eller måske endda på at vende stigningstendensen, er nødvendigt med omgående tiltag, der skal bestå i at begrænse unødvendig og uhensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer; |
| --- | --- |

4.

gentager, at det med henblik på at undgå en yderligere stigning i antallet af resistente mikroorganismer, eller måske endda på at vende stigningstendensen, er nødvendigt med omgående tiltag, der skal bestå i at begrænse unødvendig og uhensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer;

| 5. | understreger, at det endelige mål er at bevare antimikrobielle stoffer som et virksomt middel til bekæmpelse af sygdomme hos såvel dyr som mennesker, idet anvendelsen af antimikrobielle stoffer skal begrænses til det strengt nødvendige omfang; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det endelige mål er at bevare antimikrobielle stoffer som et virksomt middel til bekæmpelse af sygdomme hos såvel dyr som mennesker, idet anvendelsen af antimikrobielle stoffer skal begrænses til det strengt nødvendige omfang;

| 6. | bemærker, at en rapport fra Kommissionen om gennemførelse af Rådets henstilling fra 2001 (4) og en Eurobarometer-undersøgelse fra 2010 har påpeget en række utilstrækkeligheder og mangler i måden at fremme hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle lægemidler på; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at en rapport fra Kommissionen om gennemførelse af Rådets henstilling fra 2001 (4) og en Eurobarometer-undersøgelse fra 2010 har påpeget en række utilstrækkeligheder og mangler i måden at fremme hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle lægemidler på;

| 7. | erkender, at graden af adgang til oplysninger om antimikrobiel resistens og effekten på borgernes forbrugsadfærd fortsat er svingende mellem EU-medlemsstaterne, navnlig for så vidt angår håndhævelse af lovgivningen om receptpligt for antibiotika, idet andelen af antibiotika, der sælges uden recept, i 2008 viste sig at variere betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat; |
| --- | --- |

7.

erkender, at graden af adgang til oplysninger om antimikrobiel resistens og effekten på borgernes forbrugsadfærd fortsat er svingende mellem EU-medlemsstaterne, navnlig for så vidt angår håndhævelse af lovgivningen om receptpligt for antibiotika, idet andelen af antibiotika, der sælges uden recept, i 2008 viste sig at variere betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat;

| 8. | bemærker i denne forbindelse, at EU kun er så stærk som det svageste led, og der bør derfor udvises særlig opmærksomhed i lande med høje niveauer af antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

8.

bemærker i denne forbindelse, at EU kun er så stærk som det svageste led, og der bør derfor udvises særlig opmærksomhed i lande med høje niveauer af antimikrobiel resistens;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag med henblik på at nedbringe anvendelsen af antibiotika betydeligt, til at indkredse og opstille almindelige principper og bedste praksis for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer og i den forbindelse arbejde videre med Rådets henstilling af 15. november 2001, samt til at sikre, at disse principper og metoder anvendes ordentligt inden for EU; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag med henblik på at nedbringe anvendelsen af antibiotika betydeligt, til at indkredse og opstille almindelige principper og bedste praksis for hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer og i den forbindelse arbejde videre med Rådets henstilling af 15. november 2001, samt til at sikre, at disse principper og metoder anvendes ordentligt inden for EU;

| 10. | erkender, at der hersker mange fejlagtige opfattelser af antibiotika og deres virkninger, idet en undersøgelse bestilt af Kommissionen viser, at 53 % af europæerne stadigvæk tror, at antibiotika dræber vira, og 47 % tror, at antibiotika virker mod forkølelse og influenza (Special Eurobarometer 338 "Antimicrobial Resistance", april 2010); |
| --- | --- |

10.

erkender, at der hersker mange fejlagtige opfattelser af antibiotika og deres virkninger, idet en undersøgelse bestilt af Kommissionen viser, at 53 % af europæerne stadigvæk tror, at antibiotika dræber vira, og 47 % tror, at antibiotika virker mod forkølelse og influenza (Special Eurobarometer 338 "Antimicrobial Resistance", april 2010);

| 11. | erkender, at det forhold, at patienterne ikke overholder og følger recepterne, f.eks. ved at undlade at fuldende et behandlingsforløb eller ikke at følge de anbefalede doseringer, i høj grad bidrager til antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

11.

erkender, at det forhold, at patienterne ikke overholder og følger recepterne, f.eks. ved at undlade at fuldende et behandlingsforløb eller ikke at følge de anbefalede doseringer, i høj grad bidrager til antimikrobiel resistens;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at undersøge problemet med uhensigtsmæssig anvendelse og salg af antimikrobielle stoffer med eller uden recept gennem hele kæden - fra læge og apoteker til patient - og herunder undersøge adfærden hos alle involverede aktører og til at gennemføre en omfattende langsigtet strategi vedrørende alle disse aktørers bevidsthed om emnet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at undersøge problemet med uhensigtsmæssig anvendelse og salg af antimikrobielle stoffer med eller uden recept gennem hele kæden - fra læge og apoteker til patient - og herunder undersøge adfærden hos alle involverede aktører og til at gennemføre en omfattende langsigtet strategi vedrørende alle disse aktørers bevidsthed om emnet;

| 13. | understreger, at de relevante aktører i forbindelse med hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, særligt bør lægge vægt på en bedre anvendelse af de antibiotika, der er tilgængelige på nuværende tidspunkt, ved omhyggeligt at undersøge dosering, behandlingstid og lægemiddelkombination; |
| --- | --- |

13.

understreger, at de relevante aktører i forbindelse med hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer, særligt bør lægge vægt på en bedre anvendelse af de antibiotika, der er tilgængelige på nuværende tidspunkt, ved omhyggeligt at undersøge dosering, behandlingstid og lægemiddelkombination;

| 14. | opfodrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme grundig håndvask og -tørring - især på hospitaler - med henblik på at forebygge spredning af infektioner og for at reducere behovet for antibiotika; |
| --- | --- |

14.

opfodrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme grundig håndvask og -tørring - især på hospitaler - med henblik på at forebygge spredning af infektioner og for at reducere behovet for antibiotika;

| 15. | glæder sig derfor over den årlige antibiotikabevidsthedsdag den 18. november, der har til formål at øge bevidstheden om, at antimikrobiel resistens er en trussel mod folkesundheden, og opfordrer til mere ansvarlig anvendelse af antibiotika gennem adskillige foranstaltninger i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

15.

glæder sig derfor over den årlige antibiotikabevidsthedsdag den 18. november, der har til formål at øge bevidstheden om, at antimikrobiel resistens er en trussel mod folkesundheden, og opfordrer til mere ansvarlig anvendelse af antibiotika gennem adskillige foranstaltninger i medlemsstaterne;

Kontrol og overvågning af antimikrobiel resistens

| 16. | understreger, at det er vigtigt at have et velfungerende kontrol- og overvågningssystem, for at der kan indsamles pålidelige, sammenlignelige data om patogene organismers følsomhed over for antimikrobielle stoffer og de infektioner, disse forårsager, og således have mulighed for at analysere udvikling over tid, sikre tidlig varsling og overvåge spredningen af resistens på nationalt og regionalt plan og på EU-niveau samt indsamle data om receptudstedelse for og anvendelse af antimikrobielle stoffer på en sådan måde, at den generelle anvendelse heraf kan overvåges; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det er vigtigt at have et velfungerende kontrol- og overvågningssystem, for at der kan indsamles pålidelige, sammenlignelige data om patogene organismers følsomhed over for antimikrobielle stoffer og de infektioner, disse forårsager, og således have mulighed for at analysere udvikling over tid, sikre tidlig varsling og overvåge spredningen af resistens på nationalt og regionalt plan og på EU-niveau samt indsamle data om receptudstedelse for og anvendelse af antimikrobielle stoffer på en sådan måde, at den generelle anvendelse heraf kan overvåges;

| 17. | glæder sig derfor over det arbejde, der er påbegyndt af det europæiske overvågningsnet for antimikrobiel resistens (EARS-Nettet), og nu videreføres af ECDC, til indsamling af sammenlignelige data af høj kvalitet fra hele EU om antimikrobiel resistens, men erkender samtidig, at der fortsat er betydelige vanskeligheder, for så vidt angår adgang til data og kvaliteten af data i nogle medlemsstater; glæder sig ligeledes over det arbejde, der er påbegyndt af projektet for europæisk overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer, og nu videreføres af ECDC, til indsamling af sammenlignelige data af høj kvalitet i hele EU om forbrug af antimikrobielle stoffer; |
| --- | --- |

17.

glæder sig derfor over det arbejde, der er påbegyndt af det europæiske overvågningsnet for antimikrobiel resistens (EARS-Nettet), og nu videreføres af ECDC, til indsamling af sammenlignelige data af høj kvalitet fra hele EU om antimikrobiel resistens, men erkender samtidig, at der fortsat er betydelige vanskeligheder, for så vidt angår adgang til data og kvaliteten af data i nogle medlemsstater; glæder sig ligeledes over det arbejde, der er påbegyndt af projektet for europæisk overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer, og nu videreføres af ECDC, til indsamling af sammenlignelige data af høj kvalitet i hele EU om forbrug af antimikrobielle stoffer;

| 18. | understreger vigtigheden af diagnose i bekæmpelsen af antimikrobiel resistens og opfordrer til flere investeringer på dette område og til en mere effektiv og bedre anvendelse af de nuværende diagnoseværktøjer; |
| --- | --- |

18.

understreger vigtigheden af diagnose i bekæmpelsen af antimikrobiel resistens og opfordrer til flere investeringer på dette område og til en mere effektiv og bedre anvendelse af de nuværende diagnoseværktøjer;

| 19. | opfordrer Kommissionen, ECDC og andre relevante EU-agenturer til at samarbejde, med henblik på omgående at udvikle et harmoniseret og integreret overvågningssystem for antimikrobiel resistens og antimikrobiel anvendelse i Europa, herunder tidlig varsling om nye resistensmekanismer og -stammer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen, ECDC og andre relevante EU-agenturer til at samarbejde, med henblik på omgående at udvikle et harmoniseret og integreret overvågningssystem for antimikrobiel resistens og antimikrobiel anvendelse i Europa, herunder tidlig varsling om nye resistensmekanismer og -stammer;

Behovet for forskning i og udvikling af nye antimikrobielle stoffer og alternativer

| 20. | erkender, at den stadig dybere kløft mellem hyppigheden af infektioner forårsaget af resistente mikroorganismer og nedgangen i forskning og udvikling af nye antimikrobielle stoffer nu truer med at sætte den offentlige sundhedssektor tilbage til tiden før antibiotika; |
| --- | --- |

20.

erkender, at den stadig dybere kløft mellem hyppigheden af infektioner forårsaget af resistente mikroorganismer og nedgangen i forskning og udvikling af nye antimikrobielle stoffer nu truer med at sætte den offentlige sundhedssektor tilbage til tiden før antibiotika;

| 21. | anser nedgangen i forskning og udvikling for at være et resultat af markedssvigt, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag, gennem lovgivningsmæssige forløb eller andre former for foranstaltninger, om skabelse eller forbedring af incitamenter for medicinalindustrien til at intensivere investeringen i forskning og udvikling af nye antimikrobielle stoffer og mulige alternativer; |
| --- | --- |

21.

anser nedgangen i forskning og udvikling for at være et resultat af markedssvigt, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag, gennem lovgivningsmæssige forløb eller andre former for foranstaltninger, om skabelse eller forbedring af incitamenter for medicinalindustrien til at intensivere investeringen i forskning og udvikling af nye antimikrobielle stoffer og mulige alternativer;

| 22. | gentager, at der er behov for mere forskning i nye antimikrobielle stoffer og mulige alternativer inden for EU's rammeprogrammer for forskning, og opfordrer til forskningssamarbejde på EU-plan, der kan føre til en effektivitetsforøgelse; |
| --- | --- |

22.

gentager, at der er behov for mere forskning i nye antimikrobielle stoffer og mulige alternativer inden for EU's rammeprogrammer for forskning, og opfordrer til forskningssamarbejde på EU-plan, der kan føre til en effektivitetsforøgelse;

| 23. | noterer sig, at manglen på hurtige diagnoser både har bidraget til et overforbrug af antibiotika og stigende udviklingsomkostninger; |
| --- | --- |

23.

noterer sig, at manglen på hurtige diagnoser både har bidraget til et overforbrug af antibiotika og stigende udviklingsomkostninger;

| 24. | erkender behovet for at fremme supplerende foranstaltninger, såsom anvendelse af effektive vacciner til forebyggelse af infektioner, som indeholdt i Rådets konklusioner om innovative incitamenter til effektive antibiotika af 1. december 2009; |
| --- | --- |

24.

erkender behovet for at fremme supplerende foranstaltninger, såsom anvendelse af effektive vacciner til forebyggelse af infektioner, som indeholdt i Rådets konklusioner om innovative incitamenter til effektive antibiotika af 1. december 2009;

Holistisk tilgang

| 25. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at foranstaltningerne vedrørende antimikrobiel resistens og folkesundhed indgår i en holistisk tilgang til antimikrobiel resistens, som anerkender sammenhængen med foranstaltninger til bekæmpelse af resistens over for antimikrobielle stoffer i veterinærlægemidler, dyrefoder og afgrøder, specifikt hvad angår risikoen for krydsoverførsel; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at foranstaltningerne vedrørende antimikrobiel resistens og folkesundhed indgår i en holistisk tilgang til antimikrobiel resistens, som anerkender sammenhængen med foranstaltninger til bekæmpelse af resistens over for antimikrobielle stoffer i veterinærlægemidler, dyrefoder og afgrøder, specifikt hvad angår risikoen for krydsoverførsel;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at imødegå manglen på information om anvendelsen i EU af antibiotika i veterinærlægemidler ved at indsamle sammenlignelige, artsspecifikke data for hver medlemsstat; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at imødegå manglen på information om anvendelsen i EU af antibiotika i veterinærlægemidler ved at indsamle sammenlignelige, artsspecifikke data for hver medlemsstat;

| 27. | glæder sig over den indsats, der er gjort for at tilpasse og forbedre den forskriftsmæssige vurdering af nye antibiotika; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over den indsats, der er gjort for at tilpasse og forbedre den forskriftsmæssige vurdering af nye antibiotika;

| 28. | opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte EARS-Nettet og projektet for europæisk overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer i arbejdet med at indsamle data om anvendelse af antibiotika som grundlag for fremtidige foranstaltninger til ansvarlig anvendelse; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte EARS-Nettet og projektet for europæisk overvågning af forbruget af antimikrobielle stoffer i arbejdet med at indsamle data om anvendelse af antibiotika som grundlag for fremtidige foranstaltninger til ansvarlig anvendelse;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte lovforslag om at udfase profylaktisk anvendelse af antibiotika i husdyravl; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte lovforslag om at udfase profylaktisk anvendelse af antibiotika i husdyravl;

| 30. | understreger, at husdyrhold og intensivt fiskeopdræt er sektorer, hvor der bør fokuseres på sygdomsforebyggelse gennem god hygiejne, gode staldforhold og husdyrhold samt strenge biosikkerhedsforanstaltninger, snarere end på profylaktisk anvendelse af antibiotika; |
| --- | --- |

30.

understreger, at husdyrhold og intensivt fiskeopdræt er sektorer, hvor der bør fokuseres på sygdomsforebyggelse gennem god hygiejne, gode staldforhold og husdyrhold samt strenge biosikkerhedsforanstaltninger, snarere end på profylaktisk anvendelse af antibiotika;

| 31. | opfordrer især til etablering af god praksis i forbindelse med husdyrhold, hvilket minimerer risikoen for antimikrobiel resistens; understreger, at denne praksis især skal gælde for unge dyr, der er bragt sammen fra forskellige avlere, hvilket forøger risikoen for overførbare sygdomme; |
| --- | --- |

31.

opfordrer især til etablering af god praksis i forbindelse med husdyrhold, hvilket minimerer risikoen for antimikrobiel resistens; understreger, at denne praksis især skal gælde for unge dyr, der er bragt sammen fra forskellige avlere, hvilket forøger risikoen for overførbare sygdomme;

| 32. | bemærker, at når lægemiddelrester bortskaffes forkert, havner de i vores vandveje, så der sker en utilsigtet eksponering over for en række stoffer, der er kædet sammen med antibiotisk resistens; opfordrer Kommissionen til at fremme yderligere forskning i virkningen af langtidseksponering for lægemiddelrester gennem vand og jord; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at når lægemiddelrester bortskaffes forkert, havner de i vores vandveje, så der sker en utilsigtet eksponering over for en række stoffer, der er kædet sammen med antibiotisk resistens; opfordrer Kommissionen til at fremme yderligere forskning i virkningen af langtidseksponering for lægemiddelrester gennem vand og jord;

| 33. | opfordrer til, at der så vidt muligt sker en adskillelse af de aktive indholdsstoffer og virkemekanismer i hhv. humanmedicin og veterinærmedicin for at mindske risikoen for, at resistens over for antibiotika overføres fra husdyr til mennesker, men indskærper, at dette ikke må resultere i, at der indføres restriktioner på eksisterende behandlingsmuligheder, der virker; |
| --- | --- |

33.

opfordrer til, at der så vidt muligt sker en adskillelse af de aktive indholdsstoffer og virkemekanismer i hhv. humanmedicin og veterinærmedicin for at mindske risikoen for, at resistens over for antibiotika overføres fra husdyr til mennesker, men indskærper, at dette ikke må resultere i, at der indføres restriktioner på eksisterende behandlingsmuligheder, der virker;

| 34. | mener, at anvendelsen af de såkaldte "sidste udvej"-antibiotika, der er rettet mod problematiske humanpatogene organismer, kun bør tillades i landbruget efter udstedelse af tilladelse og kombineret med resistensovervågning, helst på individuel basis; |
| --- | --- |

34.

mener, at anvendelsen af de såkaldte "sidste udvej"-antibiotika, der er rettet mod problematiske humanpatogene organismer, kun bør tillades i landbruget efter udstedelse af tilladelse og kombineret med resistensovervågning, helst på individuel basis;

Internationalt samarbejde

| 35. | opfordrer Kommissionen til at styrke det nære samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) og andre relevante parter og organisationer på internationalt niveau for således at håndtere antimikrobiel resistens mere effektivt på det internationale niveau; glæder sig i denne sammenhæng over oprettelsen af EU og USA’s fælles transatlantiske taskforce for hastetilfælde af antimikrobiel resistens (TATFAR); |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til at styrke det nære samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) og andre relevante parter og organisationer på internationalt niveau for således at håndtere antimikrobiel resistens mere effektivt på det internationale niveau; glæder sig i denne sammenhæng over oprettelsen af EU og USA’s fælles transatlantiske taskforce for hastetilfælde af antimikrobiel resistens (TATFAR);

| 36. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed til at gennemføre de relevante strategier; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed til at gennemføre de relevante strategier;

*

* *

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 34 af 5.2.2002, s. 13.

(2)  EFT C 112 E af 9.5.2002, s. 106.

(3)  Den europæiske platform for ansvarlig anvendelse af medicin til dyr.

(4)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, ledsagedokument til anden rapport fra Kommissionen til Rådet på grundlag af medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilling (2002/77/EF) om hensigtsmæssig anvendelse af antimikrobielle stoffer i humanmedicin.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/121

---

Torsdag den 27. oktober 2011Tibet, navnlig nonners og munkes selvafbrænding

P7_TA(2011)0474

Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Tibet, især om nonners og munkes selvafbrænding

2013/C 131 E/15

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina og Tibet, navnlig beslutningen af 25. november 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina og Tibet, navnlig beslutningen af 25. november 2010 (1),

| — | der henviser til artikel 36 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som sikrer religionsfrihed for alle borgere; |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 36 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som sikrer religionsfrihed for alle borgere;

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at respekt for menneskerettighederne, religionsfrihed og forsamlingsfrihed er grundlæggende principper i EU og en prioritet i Unionens udenrigspolitik; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at respekt for menneskerettighederne, religionsfrihed og forsamlingsfrihed er grundlæggende principper i EU og en prioritet i Unionens udenrigspolitik;

| B. | der henviser til, at den kinesiske regering har indført drastiske restriktioner for de tibetanske buddhistiske klostre i Aba/Ngaba-amtet i Sichuan-provinsen og i andre dele af den tibetanske højslette, bl.a. brutale sikkerhedsrazziaer, arbitrære tilbageholdelser af munke, øget overvågning i klostrene og en permanent tilstedeværelse af politi i klostrene, som overvåger de religiøse aktiviteter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den kinesiske regering har indført drastiske restriktioner for de tibetanske buddhistiske klostre i Aba/Ngaba-amtet i Sichuan-provinsen og i andre dele af den tibetanske højslette, bl.a. brutale sikkerhedsrazziaer, arbitrære tilbageholdelser af munke, øget overvågning i klostrene og en permanent tilstedeværelse af politi i klostrene, som overvåger de religiøse aktiviteter;

| C. | der henviser til, at disse sikkerhedsforanstaltninger er udformet med henblik på at begrænse ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og religionsfriheden i de tibetanske buddhistiske klostre; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse sikkerhedsforanstaltninger er udformet med henblik på at begrænse ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og religionsfriheden i de tibetanske buddhistiske klostre;

| D. | der henviser til, at Phuntsog (20 år) og Tsewang Norbu (29 år) døde, efter at de havde sat ild på sig selv henholdsvis den 16. marts og den 15. august 2011 i protest mod Kinas restriktive politik i Tibet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Phuntsog (20 år) og Tsewang Norbu (29 år) døde, efter at de havde sat ild på sig selv henholdsvis den 16. marts og den 15. august 2011 i protest mod Kinas restriktive politik i Tibet;

| E. | der henviser til, at Phuntsogs yngre brødre Lobsang Kelsang og Lobsang Kunchok (begge 18 år) antændte sig selv på markedet i Aba/Ngaba-amtet den 26. september 2011, og at de overlevede, selv om deres tilstand stadig er uvis; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Phuntsogs yngre brødre Lobsang Kelsang og Lobsang Kunchok (begge 18 år) antændte sig selv på markedet i Aba/Ngaba-amtet den 26. september 2011, og at de overlevede, selv om deres tilstand stadig er uvis;

| F. | der henviser til, at Dawa Tsering, en 38-årig munk i Kardze-klosteret, satte ild på sig selv den 25. oktober 2011, og til, at kinesisk sikkerhedspersonale hældte vand på flammerne og forsøgte at føre ham bort, samt til, at denne munk nu beskyttes af andre munke i klosteret, og til, at hans tilstand er kritisk; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Dawa Tsering, en 38-årig munk i Kardze-klosteret, satte ild på sig selv den 25. oktober 2011, og til, at kinesisk sikkerhedspersonale hældte vand på flammerne og forsøgte at føre ham bort, samt til, at denne munk nu beskyttes af andre munke i klosteret, og til, at hans tilstand er kritisk;

| G. | der henviser til, Kelsang Wangchuk, en 17-årig munk i Kirti-klosteret, den 3. oktober 2011 offerbrændte sig selv, og til, at kinesiske soldater tog fat i ham, slukkede branden og slog ham ihærdigt, inden de førte ham bort, og til, at hans aktuelle tilstand og opholdssted er ukendt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, Kelsang Wangchuk, en 17-årig munk i Kirti-klosteret, den 3. oktober 2011 offerbrændte sig selv, og til, at kinesiske soldater tog fat i ham, slukkede branden og slog ham ihærdigt, inden de førte ham bort, og til, at hans aktuelle tilstand og opholdssted er ukendt;

| H. | der henviser til, at to forhenværende munke fra Kirti, Choephel (19 år) og Kayang (18 år), fastspændte deres hænder til hinanden og satte ild på sig selv, samtidig med at de krævede Dalai Lamas tilbagevenden og retten til religionsfrihed, og til, at de begge døde som følge af denne protest; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at to forhenværende munke fra Kirti, Choephel (19 år) og Kayang (18 år), fastspændte deres hænder til hinanden og satte ild på sig selv, samtidig med at de krævede Dalai Lamas tilbagevenden og retten til religionsfrihed, og til, at de begge døde som følge af denne protest;

| I. | der henviser til, at den forhenværende munk fra Kirti, Norbu Damdrul (19 år), der antændte sig selv den 15. oktober 2011, var den ottende tibetaner, som offerbrændte sig selv, og til, at hans nuværende opholdssted og sundhedstilstand er ukendt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den forhenværende munk fra Kirti, Norbu Damdrul (19 år), der antændte sig selv den 15. oktober 2011, var den ottende tibetaner, som offerbrændte sig selv, og til, at hans nuværende opholdssted og sundhedstilstand er ukendt;

| J. | der henviser til, at en nonne fra Ngaba Mamae Dechen Choekorling-nonneklosteret, Tenzin Wangmo (20 år), døde den 17. oktober 2011, og til, at hun var den første kvinde, der gennemførte en selvafbrænding; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en nonne fra Ngaba Mamae Dechen Choekorling-nonneklosteret, Tenzin Wangmo (20 år), døde den 17. oktober 2011, og til, at hun var den første kvinde, der gennemførte en selvafbrænding;

| K. | der henviser til, at selvafbrænding kan betragtes som en form for protest og et udtryk for den stigende fortvivlelse blandt unge tibetanere, navnlig i Kirti-klosteret; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at selvafbrænding kan betragtes som en form for protest og et udtryk for den stigende fortvivlelse blandt unge tibetanere, navnlig i Kirti-klosteret;

| L. | der henviser til, at uanset hvilke personlige motiver, der måtte ligge bag disse handlinger, bør de betragtes i den bredere kontekst af religiøs og politisk undertrykkelse i Aba/Ngaba-amtet, som har foregået i mange år; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at uanset hvilke personlige motiver, der måtte ligge bag disse handlinger, bør de betragtes i den bredere kontekst af religiøs og politisk undertrykkelse i Aba/Ngaba-amtet, som har foregået i mange år;

| M. | der henviser til, at stramningerne i statens kontrol med religiøs praksis via en række retsforskrifter, som blev vedtaget af den kinesiske regering i 2007, har bidraget til tibetanernes fortvivlelse på hele den tibetanske højslette; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at stramningerne i statens kontrol med religiøs praksis via en række retsforskrifter, som blev vedtaget af den kinesiske regering i 2007, har bidraget til tibetanernes fortvivlelse på hele den tibetanske højslette;

| N. | der henviser til, at de eksisterende retsforskrifter i høj grad har udvidet statens kontrol med det religiøse liv, idet mange udtryk for religiøs identitet er blevet gjort til genstand for statsgodkendelse og -kontrol, bl.a. anerkendelsen af genfødte lamaer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de eksisterende retsforskrifter i høj grad har udvidet statens kontrol med det religiøse liv, idet mange udtryk for religiøs identitet er blevet gjort til genstand for statsgodkendelse og -kontrol, bl.a. anerkendelsen af genfødte lamaer;

| O. | der henviser til, at en kinesisk domstol idømte tre tibetanske munke fængselsstraf, efter at deres munkekollega, Phuntsog, som satte ild på sig selv den 16. marts 2011, var omkommet, fordi de havde holdt ham skjult og nægtet ham lægehjælp, og til, at de af domstolen blev anklaget for manddrab; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en kinesisk domstol idømte tre tibetanske munke fængselsstraf, efter at deres munkekollega, Phuntsog, som satte ild på sig selv den 16. marts 2011, var omkommet, fordi de havde holdt ham skjult og nægtet ham lægehjælp, og til, at de af domstolen blev anklaget for manddrab;

| P. | der henviser til, at væbnede styrker efter det første tilfælde af selvafbrænding i marts 2011 omringede Kirti-klosteret og afskar klosteret fra adgangen til fødevarer og vand i flere dage; der henviser til, at de nye sikkerhedsofficerer, som er udsendt til klosteret, har indført et nyt obligatorisk "patriotisk uddannelsesprogram", og til, at mere end 300 munke blev ført bort i militærkøretøjer og tilbageholdt på et uangivet sted for at blive underlagt flere ugers politisk indoktrinering; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at væbnede styrker efter det første tilfælde af selvafbrænding i marts 2011 omringede Kirti-klosteret og afskar klosteret fra adgangen til fødevarer og vand i flere dage; der henviser til, at de nye sikkerhedsofficerer, som er udsendt til klosteret, har indført et nyt obligatorisk "patriotisk uddannelsesprogram", og til, at mere end 300 munke blev ført bort i militærkøretøjer og tilbageholdt på et uangivet sted for at blive underlagt flere ugers politisk indoktrinering;

| Q. | der henviser til, at den kinesiske regering har anklaget munkene i Kirti-klosteret for at være involveret i handlinger, der "har til hensigt at forstyrre den sociale orden", herunder hærværk og selvafbrænding; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den kinesiske regering har anklaget munkene i Kirti-klosteret for at være involveret i handlinger, der "har til hensigt at forstyrre den sociale orden", herunder hærværk og selvafbrænding;

| R. | der henviser til, at de kinesiske myndigheder har skærpet sikkerheden i Tibet, særlig i området omkring Kirti-klosteret, og til, at journalister og udlændinge ikke får tilladelse til at besøge området, og til, at klosteret afpatruljeres af politibetjente i fuld kampudrustning; der henviser til, at udenlandske medier er blevet nægtet adgang til urolige områder i Tibet, og til, at Kinas statslige tv-kanal ikke har rapporteret om protesterne, og til, at munkene er blevet pålagt forbud mod at tale om protesterne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de kinesiske myndigheder har skærpet sikkerheden i Tibet, særlig i området omkring Kirti-klosteret, og til, at journalister og udlændinge ikke får tilladelse til at besøge området, og til, at klosteret afpatruljeres af politibetjente i fuld kampudrustning; der henviser til, at udenlandske medier er blevet nægtet adgang til urolige områder i Tibet, og til, at Kinas statslige tv-kanal ikke har rapporteret om protesterne, og til, at munkene er blevet pålagt forbud mod at tale om protesterne;

| 1. | fordømmer de kinesiske myndigheders fortsat hårde linje over for de tibetanske klostre og opfordrer dem til at ophæve de restriktioner og sikkerhedsforanstaltninger, der er indført over for kloster- og lægsamfundene, samt til at genetablere kommunikationsforbindelserne til munkene i Kirti-klosteret; |
| --- | --- |

1.

fordømmer de kinesiske myndigheders fortsat hårde linje over for de tibetanske klostre og opfordrer dem til at ophæve de restriktioner og sikkerhedsforanstaltninger, der er indført over for kloster- og lægsamfundene, samt til at genetablere kommunikationsforbindelserne til munkene i Kirti-klosteret;

| 2. | er dybt bekymret over indberetningerne om, at otte tibetanske buddhistiske munke og en enkelt nonne siden april har sat ild på sig selv i nærheden af Ngaba Kirti-klosteret i Kinas Sichuan-provins; |
| --- | --- |

2.

er dybt bekymret over indberetningerne om, at otte tibetanske buddhistiske munke og en enkelt nonne siden april har sat ild på sig selv i nærheden af Ngaba Kirti-klosteret i Kinas Sichuan-provins;

| 3. | opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at ophæve restriktionerne og de hårdhændede sikkerhedsforanstaltninger, som Kirti-klosteret er underlagt, og til at meddele, hvor de munke, som med magt blev ført bort fra klosteret, befinder sig; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at give uafhængige internationale medier og menneskerettighedsobservatører tilladelse til at besøge området; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at ophæve restriktionerne og de hårdhændede sikkerhedsforanstaltninger, som Kirti-klosteret er underlagt, og til at meddele, hvor de munke, som med magt blev ført bort fra klosteret, befinder sig; opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at give uafhængige internationale medier og menneskerettighedsobservatører tilladelse til at besøge området;

| 4. | opfordrer den kinesiske regering til at sikre alle borgere religionsfrihed i overensstemmelse med artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og til at ophæve de strafferetlige og administrative sanktioner, som er rettet mod religion, og som er blevet anvendt til at straffe borgere for udøvelsen af deres ret til religionsfrihed; |
| --- | --- |

4.

opfordrer den kinesiske regering til at sikre alle borgere religionsfrihed i overensstemmelse med artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og til at ophæve de strafferetlige og administrative sanktioner, som er rettet mod religion, og som er blevet anvendt til at straffe borgere for udøvelsen af deres ret til religionsfrihed;

| 5. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at respektere tibetanernes rettigheder i alle kinesiske provinser og til at handle proaktivt for at behandle de bagvedliggende grunde til den tibetanske befolknings utilfredshed i Kina; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at respektere tibetanernes rettigheder i alle kinesiske provinser og til at handle proaktivt for at behandle de bagvedliggende grunde til den tibetanske befolknings utilfredshed i Kina;

| 6. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at sætte en stopper for forfremmelsen af politibetjente, som i modstrid med den kinesiske forfatning og den kinesiske lov om autonomi for etniske mindretal truer tibetanernes sprog, kultur, religion, kulturarv og miljø; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at sætte en stopper for forfremmelsen af politibetjente, som i modstrid med den kinesiske forfatning og den kinesiske lov om autonomi for etniske mindretal truer tibetanernes sprog, kultur, religion, kulturarv og miljø;

| 7. | opfordrer indtrængende regeringen i Folkerepublikken Kina til i detaljer at redegøre for situationen for de 300 munke, som blev ført bort fra Kirti-klosteret i april 2011, og i forbindelse med hvilke der er blevet indledt flere særlige procedurer i Menneskerettighedsrådet, bl.a. i Arbejdsgruppen for Tvungne eller Ufrivillige Forsvindinger; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende regeringen i Folkerepublikken Kina til i detaljer at redegøre for situationen for de 300 munke, som blev ført bort fra Kirti-klosteret i april 2011, og i forbindelse med hvilke der er blevet indledt flere særlige procedurer i Menneskerettighedsrådet, bl.a. i Arbejdsgruppen for Tvungne eller Ufrivillige Forsvindinger;

| 8. | opfordrer indtrængende regeringen i Folkerepublikken Kina til at påtage sig ansvaret for situationen for de tibetanere, der er blevet "indlagt på hospitalet", efter at de har sat ild på sig selv, bl.a. med hensyn til deres adgang til lægehjælp; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende regeringen i Folkerepublikken Kina til at påtage sig ansvaret for situationen for de tibetanere, der er blevet "indlagt på hospitalet", efter at de har sat ild på sig selv, bl.a. med hensyn til deres adgang til lægehjælp;

| 9. | fordømmer domsafsigelsen over munkene fra Kirti og insisterer på deres ret til en retfærdig rettergang og ydelse af passende retshjælp i løbet af retssagen; opfordrer til, at uafhængige observatører tillades adgang til de munke fra Kirti, som tilbageholdes; |
| --- | --- |

9.

fordømmer domsafsigelsen over munkene fra Kirti og insisterer på deres ret til en retfærdig rettergang og ydelse af passende retshjælp i løbet af retssagen; opfordrer til, at uafhængige observatører tillades adgang til de munke fra Kirti, som tilbageholdes;

| 10. | opfordrer Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at udsende en offentlig erklæring, som giver udtryk for EU's bekymring over den eskalerende situation i Aba/Ngaba-amtet og opfordrer til respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt en beherskelse af sikkerhedspolitiets fremfærd; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at udsende en offentlig erklæring, som giver udtryk for EU's bekymring over den eskalerende situation i Aba/Ngaba-amtet og opfordrer til respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt en beherskelse af sikkerhedspolitiets fremfærd;

| 11. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at afstå fra gennemførelsen af kontraproduktive politikker og aggressive "patriotiske uddannelsesprogrammer" i områder, der bebos af tibetanere, såsom Sichuan, Gansu og Qinghai, som også er områder, hvor menneskerettighedskrænkelser har skabt spændinger; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at afstå fra gennemførelsen af kontraproduktive politikker og aggressive "patriotiske uddannelsesprogrammer" i områder, der bebos af tibetanere, såsom Sichuan, Gansu og Qinghai, som også er områder, hvor menneskerettighedskrænkelser har skabt spændinger;

| 12. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at respektere traditionelle tibetanske begravelsesritualer og til at tilbagelevere dødes jordiske rester i overensstemmelse med buddhistisk skik og uden forsinkelser og hindringer; |
| --- | --- |

12.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at respektere traditionelle tibetanske begravelsesritualer og til at tilbagelevere dødes jordiske rester i overensstemmelse med buddhistisk skik og uden forsinkelser og hindringer;

| 13. | anmoder EU og medlemsstaterne om at opfordre den kinesiske regering til at genoptage sin dialog med Dalai Lama og hans repræsentanter med henblik på at sikre reel autonomi for tibetanerne inden for Folkerepublikken Kina og til at sætte en stopper for kampagnen for at miskreditere Dalai Lama som religiøst overhoved; |
| --- | --- |

13.

anmoder EU og medlemsstaterne om at opfordre den kinesiske regering til at genoptage sin dialog med Dalai Lama og hans repræsentanter med henblik på at sikre reel autonomi for tibetanerne inden for Folkerepublikken Kina og til at sætte en stopper for kampagnen for at miskreditere Dalai Lama som religiøst overhoved;

| 14. | opfordrer Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen til at rejse spørgsmålet om menneskerettigheder under det næste topmøde mellem EU og Kina og opfordrer formanden for Kommissionen og formanden for Det Europæiske Råd til at klart at gøre opmærksom på Tibets enestående religiøse, kulturelle og sproglige identitet i deres officielle taler ved åbningen og afslutningen af topmødet, hvis dette ikke er på dagsordenen for drøftelserne; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen til at rejse spørgsmålet om menneskerettigheder under det næste topmøde mellem EU og Kina og opfordrer formanden for Kommissionen og formanden for Det Europæiske Råd til at klart at gøre opmærksom på Tibets enestående religiøse, kulturelle og sproglige identitet i deres officielle taler ved åbningen og afslutningen af topmødet, hvis dette ikke er på dagsordenen for drøftelserne;

| 15. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU's delegation til Kina til løbende at overvåge menneskerettighedssituationen i Kina og til under møder og i korrespondance med kinesiske embedsmænd fortsat at henvise til sagerne med tibetanere, der er fængslet for fredelig udøvelse af deres religionsfrihed, og til inden for de kommende 12 måneder at fremlægge en rapport for Parlamentet med forslag til foranstaltninger, der kan træffes, eller politikker, der kan gennemføres i denne henseende; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU's delegation til Kina til løbende at overvåge menneskerettighedssituationen i Kina og til under møder og i korrespondance med kinesiske embedsmænd fortsat at henvise til sagerne med tibetanere, der er fængslet for fredelig udøvelse af deres religionsfrihed, og til inden for de kommende 12 måneder at fremlægge en rapport for Parlamentet med forslag til foranstaltninger, der kan træffes, eller politikker, der kan gennemføres i denne henseende;

| 16. | genfremsætter sin anmodning til Rådet om at udpege en særlig repræsentant for EU til Tibet med henblik på at lette genoptagelsen af dialogen mellem de kinesiske myndigheder og Dalai Lamas udsendinge i forbindelse med fastlæggelsen af en ægte autonom status for Tibet inden for Folkerepublikken Kina; |
| --- | --- |

16.

genfremsætter sin anmodning til Rådet om at udpege en særlig repræsentant for EU til Tibet med henblik på at lette genoptagelsen af dialogen mellem de kinesiske myndigheder og Dalai Lamas udsendinge i forbindelse med fastlæggelsen af en ægte autonom status for Tibet inden for Folkerepublikken Kina;

| 17. | opfordrer de medlemsstater, som er medlem af G-20, og formanden for Kommissionen samt formanden for Det Europæiske Råd til at rejse spørgsmålet om menneskerettighedssituationen i Tibet over for præsidenten for Folkerepublikken Kina, Hu Jintao, ved det forestående G-20-topmøde i Cannes den 3. og 4. november 2011; |
| --- | --- |

17.

opfordrer de medlemsstater, som er medlem af G-20, og formanden for Kommissionen samt formanden for Det Europæiske Råd til at rejse spørgsmålet om menneskerettighedssituationen i Tibet over for præsidenten for Folkerepublikken Kina, Hu Jintao, ved det forestående G-20-topmøde i Cannes den 3. og 4. november 2011;

| 18. | opfordrer indtrængende Folkerepublikken Kina til at respektere religionsfriheden og de grundlæggende menneskerettigheder i kloster- og lægsamfundene i Ngaba og til at ophæve gennemførelsen af religiøse kontrolforanstaltninger, således at tibetanske buddhister kan identificere og uddanne religiøse lærere i overensstemmelse med de tibetanske traditioner, til at gennemgå de religions- og sikkerhedspolitikker, der er gennemført i Ngaba siden 2008, og til at indlede en åben dialog med lederne af de tibetanske buddhistskoler; |
| --- | --- |

18.

opfordrer indtrængende Folkerepublikken Kina til at respektere religionsfriheden og de grundlæggende menneskerettigheder i kloster- og lægsamfundene i Ngaba og til at ophæve gennemførelsen af religiøse kontrolforanstaltninger, således at tibetanske buddhister kan identificere og uddanne religiøse lærere i overensstemmelse med de tibetanske traditioner, til at gennemgå de religions- og sikkerhedspolitikker, der er gennemført i Ngaba siden 2008, og til at indlede en åben dialog med lederne af de tibetanske buddhistskoler;

| 19. | opfordrer indtrængende regeringen i Folkerepublikken Kina til at respektere internationalt aftalte menneskerettighedsnormer og til at opfylde sine forpligtelser i henhold til internationale menneskerettighedskonventioner med hensyn til religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

19.

opfordrer indtrængende regeringen i Folkerepublikken Kina til at respektere internationalt aftalte menneskerettighedsnormer og til at opfylde sine forpligtelser i henhold til internationale menneskerettighedskonventioner med hensyn til religions- og trosfrihed;

| 20. | påpeger behovet for at sætte mindretalssamfundenes rettigheder i Kina på dagsordenen for de kommende runder af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina; |
| --- | --- |

20.

påpeger behovet for at sætte mindretalssamfundenes rettigheder i Kina på dagsordenen for de kommende runder af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina;

| 21. | opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Folkerepublikken Kinas regering og parlament. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Folkerepublikken Kinas regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0449.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/125

---

Torsdag den 27. oktober 2011Bahrain

P7_TA(2011)0475

Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om Bahrain

2013/C 131 E/16

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, Yemen og Bahrain, særlig beslutning af 7. april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain og Yemen (1) og den af 7. juli 2011 om situationen i Syrien, Yemen og Bahrain i forbindelse med situationen i den arabiske verden og Nordafrika (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, Yemen og Bahrain, særlig beslutning af 7. april 2011 om situationen i Syrien, Bahrain og Yemen (1) og den af 7. juli 2011 om situationen i Syrien, Yemen og Bahrain i forbindelse med situationen i den arabiske verden og Nordafrika (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om EU's forbindelser med Golfstaternes Samarbejdsråd (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets formands erklæring af 12. april 2011 om to bahrainske borgerrettighedsaktivisters død og af 28. april 2011 om fordømmelse af dødsdommene afsagt over fire bahrainere for at deltage i fredelige protestdemonstrationer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets formands erklæring af 12. april 2011 om to bahrainske borgerrettighedsaktivisters død og af 28. april 2011 om fordømmelse af dødsdommene afsagt over fire bahrainere for at deltage i fredelige protestdemonstrationer,

| — | der henviser til høringen om Bahrain i Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder den 3. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen om Bahrain i Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder den 3. oktober 2011,

| — | der henviser til erklæringerne om Bahrain fra næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant af 10. marts, 12. marts og 18. marts 2011, 3. maj og 1. juli 2011, 31. august 2011 og 8. og 30. september 2011 samt erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant fremsat i Europa-Parlamentet den 12. oktober 2011 om situationen i Egypten, Syrien, Yemen og Bahrain, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne om Bahrain fra næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant af 10. marts, 12. marts og 18. marts 2011, 3. maj og 1. juli 2011, 31. august 2011 og 8. og 30. september 2011 samt erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant fremsat i Europa-Parlamentet den 12. oktober 2011 om situationen i Egypten, Syrien, Yemen og Bahrain,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 23. maj, 12. april og 21. marts 2011 om Bahrain, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 23. maj, 12. april og 21. marts 2011 om Bahrain,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs erklæringer af 23.juni og 30. september 2011 om de domme, som 21 bahrainske politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og oppositionsledere var blevet idømt, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs erklæringer af 23.juni og 30. september 2011 om de domme, som 21 bahrainske politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og oppositionsledere var blevet idømt,

| — | der henviser til erklæring om Bahrain fremsat af FN’s 66. Generalforsamling den 29. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring om Bahrain fremsat af FN’s 66. Generalforsamling den 29. september 2011,

| — | der henviser til den pressemeddelelse, som blev udsendt af Kongeriget Bahrains udenrigsministerium den 5. oktober 2011, og den erklæring, som blev udsendt af Bahrains sundhedsministerium om domfældelsen over læger, sygeplejersker og medicinsk personale den 30. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til den pressemeddelelse, som blev udsendt af Kongeriget Bahrains udenrigsministerium den 5. oktober 2011, og den erklæring, som blev udsendt af Bahrains sundhedsministerium om domfældelsen over læger, sygeplejersker og medicinsk personale den 30. september 2011,

| — | der henviser til erklæring af 23. oktober 2011 fra den offentlige anklager i Bahrain om fornyet domstolsprøvelse for læger, som tidligere er blevet retsforfulgt ved militære domstole, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 23. oktober 2011 fra den offentlige anklager i Bahrain om fornyet domstolsprøvelse for læger, som tidligere er blevet retsforfulgt ved militære domstole,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle er kontraherende part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle er kontraherende part i,

| — | der henviser til artikel 19, litra d), i Bahrains forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 19, litra d), i Bahrains forfatning,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere af 2004 som ajourført i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere af 2004 som ajourført i 2008,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948,

| — | der henviser til Genèvekonventionen fra 1949, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen fra 1949,

| — | der henviser til Human Rights Watchs rapport offentliggjort i februar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Human Rights Watchs rapport offentliggjort i februar 2010,

| — | der henviser til en række lægers offentlige briefingdokument „Health Services paralyzed: Bahrain’s military crackdown on patients on April 2011”, |
| --- | --- |

—

der henviser til en række lægers offentlige briefingdokument „Health Services paralyzed: Bahrain’s military crackdown on patients on April 2011”,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at der inspireret af folkebevægelserne i Nordafrika og Mellemøsten regelmæssigt har fundet fredelige protestdemonstrationer for demokratiet sted i Bahrain siden februar måned, hvor der opfordres til institutionelle, politiske, økonomiske og sociale reformer med det mål at opnå reelt demokrati, bekæmpe korruption og nepotisme, sikre respekt for retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, nedbringe de sociale uligheder og skabe bedre økonomiske og sociale vilkår; der henviser til, at disse fredelige demonstrationer blev knust med overdreven brug af magt af myndighederne i Bahrain, hvorved snesevis af demonstranter blev dræbt, og at det internationale samfunds reaktion var for langsom og svag; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der inspireret af folkebevægelserne i Nordafrika og Mellemøsten regelmæssigt har fundet fredelige protestdemonstrationer for demokratiet sted i Bahrain siden februar måned, hvor der opfordres til institutionelle, politiske, økonomiske og sociale reformer med det mål at opnå reelt demokrati, bekæmpe korruption og nepotisme, sikre respekt for retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, nedbringe de sociale uligheder og skabe bedre økonomiske og sociale vilkår; der henviser til, at disse fredelige demonstrationer blev knust med overdreven brug af magt af myndighederne i Bahrain, hvorved snesevis af demonstranter blev dræbt, og at det internationale samfunds reaktion var for langsom og svag;

| B. | der henviser til, at tusindvis af fremmede styrker fra Saudi-Arabien og De Forenede Arabiske Emirater under Golfstaternes Samarbejdsråds flag blev sat ind i Bahrain på opfordring fra den bahrainske regering; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tusindvis af fremmede styrker fra Saudi-Arabien og De Forenede Arabiske Emirater under Golfstaternes Samarbejdsråds flag blev sat ind i Bahrain på opfordring fra den bahrainske regering;

| C. | der henviser til, at mindst 20 læger og ambulancefolk, der var blevet idømt mellem 5 og 15 års fængsel for påstået regeringsfjendtlige aktiviteter, mens de udførte deres arbejdsopgaver og handlede i overensstemmelse med deres etiske grundlag i forbindelse med behandling af sårede demonstranter uden skelnen og forskelsbehandling tidligere på året, fik deres straf stadfæstet ved en militær domstol den 29. september 2011; der henviser til, at Bahrains statsadvokat, Ali Alboainain, på grund af internationalt pres onsdag den 5. oktober 2011 meddelte, at de 20 skulle have deres sag prøvet igen ved de civile domstole, hvor retssagerne skulle genoptages den 23. oktober 2011; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mindst 20 læger og ambulancefolk, der var blevet idømt mellem 5 og 15 års fængsel for påstået regeringsfjendtlige aktiviteter, mens de udførte deres arbejdsopgaver og handlede i overensstemmelse med deres etiske grundlag i forbindelse med behandling af sårede demonstranter uden skelnen og forskelsbehandling tidligere på året, fik deres straf stadfæstet ved en militær domstol den 29. september 2011; der henviser til, at Bahrains statsadvokat, Ali Alboainain, på grund af internationalt pres onsdag den 5. oktober 2011 meddelte, at de 20 skulle have deres sag prøvet igen ved de civile domstole, hvor retssagerne skulle genoptages den 23. oktober 2011;

| D. | der henviser til, at en række af de dømte læger var uddannet i EU-medlemsstater, tilhører lægefaglige organisationer med hjemsted i EU og nyder et godt ry blandt internationale kolleger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en række af de dømte læger var uddannet i EU-medlemsstater, tilhører lægefaglige organisationer med hjemsted i EU og nyder et godt ry blandt internationale kolleger;

| E. | der henviser til, at de målrettede angreb på læger og paramedicinsk personale har alvorlige konsekvenser for de internationale humanitære organisationers arbejde; der henviser til, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder fordømte sikkerhedsstyrkernes overtagelse af medicinske faciliteter og vilkårlige anholdelser og mishandling af medicinsk personale og betegnede det som rystende og ulovligt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de målrettede angreb på læger og paramedicinsk personale har alvorlige konsekvenser for de internationale humanitære organisationers arbejde; der henviser til, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder fordømte sikkerhedsstyrkernes overtagelse af medicinske faciliteter og vilkårlige anholdelser og mishandling af medicinsk personale og betegnede det som rystende og ulovligt;

| F. | der henviser til, at den af militæret ledede National Safety Appeal Court (den nationale sikkerhedsdomstols appelret) den 6. september 2011 stadfæstede dommene over mindst 21 fremtrædende bahrainske menneskerettighedsaktivister og regimemodstandere, herunder bloggerne og menneskerettighedsaktivisterne Dr. Abduljalil Al-Singace og Abdulhadi Al-Khawaja, som alle er civile, fordi de angiveligt planlagde at styrte regeringen; der henviser til, at omkring 60 civile er blevet stillet for nationale sikkerhedsdomstole i år; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den af militæret ledede National Safety Appeal Court (den nationale sikkerhedsdomstols appelret) den 6. september 2011 stadfæstede dommene over mindst 21 fremtrædende bahrainske menneskerettighedsaktivister og regimemodstandere, herunder bloggerne og menneskerettighedsaktivisterne Dr. Abduljalil Al-Singace og Abdulhadi Al-Khawaja, som alle er civile, fordi de angiveligt planlagde at styrte regeringen; der henviser til, at omkring 60 civile er blevet stillet for nationale sikkerhedsdomstole i år;

| G. | der henviser til, at mange andre politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister blev tilbageholdt under de nylige protestdemonstrationer, hvor der blev krævet reformer; der henviser til, at de ifølge menneskerettighedsorganisationer er blevet tortureret, mishandlet og chikaneret af sikkerhedsstyrkerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mange andre politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister blev tilbageholdt under de nylige protestdemonstrationer, hvor der blev krævet reformer; der henviser til, at de ifølge menneskerettighedsorganisationer er blevet tortureret, mishandlet og chikaneret af sikkerhedsstyrkerne;

| H. | der henviser til, at vicegeneralsekretæren for Det Internationale Forbund for Menneskerettigheder, Nabeel Rajab, formand for Bahrains center for menneskerettigheder, blev forhindret i at forlade landet og stadig trues og chikaneres af sikkerhedsstyrkerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at vicegeneralsekretæren for Det Internationale Forbund for Menneskerettigheder, Nabeel Rajab, formand for Bahrains center for menneskerettigheder, blev forhindret i at forlade landet og stadig trues og chikaneres af sikkerhedsstyrkerne;

| I. | der henviser til, at den tidligere næstformand i Bahrains lærerforening, Jalila al-Salman, blev anholdt for anden gang i sit hjem den 18. oktober 2011; der henviser til, at 16 kvinder og fire piger den 23. september 2011 blev tilbageholdt og anklaget for ”ulovlig offentlig forsamling”, optøjer og ”tilskyndelse til had mod regimet”; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den tidligere næstformand i Bahrains lærerforening, Jalila al-Salman, blev anholdt for anden gang i sit hjem den 18. oktober 2011; der henviser til, at 16 kvinder og fire piger den 23. september 2011 blev tilbageholdt og anklaget for ”ulovlig offentlig forsamling”, optøjer og ”tilskyndelse til had mod regimet”;

| J. | der henviser til, at de dødsdomme, der var afsagt over Ali Abdullah Hassan al-Sankis og Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussein for drab på to politifolk under de regeringsfjendtlige protestdemonstrationer i Bahrain, den 22. maj 2011 blev stadfæstet af den nationale sikkerhedsdomstols appelret; der henviser til, at sagen om de to mænd efter appel blev henvist til Bahrains kassationsret, hvis domsafsigelse er berammet til den 28. november 2011; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de dødsdomme, der var afsagt over Ali Abdullah Hassan al-Sankis og Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussein for drab på to politifolk under de regeringsfjendtlige protestdemonstrationer i Bahrain, den 22. maj 2011 blev stadfæstet af den nationale sikkerhedsdomstols appelret; der henviser til, at sagen om de to mænd efter appel blev henvist til Bahrains kassationsret, hvis domsafsigelse er berammet til den 28. november 2011;

| K. | der henviser til, at hundredvis af mennesker, herunder lærere og læger, blev fyret, anholdt eller sigtet for falske lovovertrædelser i masseretssager ved militære domstole efter protestdemonstrationerne, og mange af dem er ikke blevet genansat efter at være blevet fyret for at støtte protesterne, på trods af kongens løfte om, at de fleste af dem ville blive det; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at hundredvis af mennesker, herunder lærere og læger, blev fyret, anholdt eller sigtet for falske lovovertrædelser i masseretssager ved militære domstole efter protestdemonstrationerne, og mange af dem er ikke blevet genansat efter at være blevet fyret for at støtte protesterne, på trods af kongens løfte om, at de fleste af dem ville blive det;

| L. | der henviser til, at flere end 40 personer nu er blevet dræbt siden demonstrationerne mod regeringen begyndte, herunder Ahmed al-Jaber al-Qatan, som angiveligt blev skudt, mens han deltog i en regeringsfjendtlig protestdemonstration den 6. oktober 2011 i nærheden af hovedstaden Manama, og der er nu blevet indledt en undersøgelse af sagen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at flere end 40 personer nu er blevet dræbt siden demonstrationerne mod regeringen begyndte, herunder Ahmed al-Jaber al-Qatan, som angiveligt blev skudt, mens han deltog i en regeringsfjendtlig protestdemonstration den 6. oktober 2011 i nærheden af hovedstaden Manama, og der er nu blevet indledt en undersøgelse af sagen;

| M. | der henviser til, at den såkaldte nationale sikkerhedstilstand i Bahrain blev ophævet den 1. juni 2011, og at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa den 2. juli 2011 iværksatte en national dialog for at komme med svar på de bahrainske borgeres bekymringer efter de nylige begivenheder; der henviser til, at de anbefalinger, der kom ud af dialogen, efterfølgende blev overdraget til kongen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den såkaldte nationale sikkerhedstilstand i Bahrain blev ophævet den 1. juni 2011, og at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa den 2. juli 2011 iværksatte en national dialog for at komme med svar på de bahrainske borgeres bekymringer efter de nylige begivenheder; der henviser til, at de anbefalinger, der kom ud af dialogen, efterfølgende blev overdraget til kongen;

| N. | der henviser til, at kong Hamad nedsatte den 29. juni 2011 Bahrains uafhængige undersøgelseskommission (Bahrain Independent Commission of Inquiry) med international, uafhængig deltagelse, som fik i opdrag at efterforske de alvorlige menneskerettighedskrænkelser under regeringens voldsomme bekæmpelse af reformforkæmpere for nylig, og denne kommission vil forelægge sine resultater den 23. november 2011; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kong Hamad nedsatte den 29. juni 2011 Bahrains uafhængige undersøgelseskommission (Bahrain Independent Commission of Inquiry) med international, uafhængig deltagelse, som fik i opdrag at efterforske de alvorlige menneskerettighedskrænkelser under regeringens voldsomme bekæmpelse af reformforkæmpere for nylig, og denne kommission vil forelægge sine resultater den 23. november 2011;

| O. | der henviser til, at der den 24. september 2011 fandt valg til underhuset i parlamentet sted for at besætte 18 pladser, der var blevet forladt af Al-Wefaq, et oppositionsparti, der trak sig ud af den mellemøstlige nations lovgivende forsamling for at protestere mod behandlingen af demonstranter under urolighederne tidligere i år; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der den 24. september 2011 fandt valg til underhuset i parlamentet sted for at besætte 18 pladser, der var blevet forladt af Al-Wefaq, et oppositionsparti, der trak sig ud af den mellemøstlige nations lovgivende forsamling for at protestere mod behandlingen af demonstranter under urolighederne tidligere i år;

| 1. | fordømmer de undertrykkelsen af borgere i Bahrain, som førte til dusinvis af døde og sårede, og opfordrer indtrængende til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle fredelige demonstranter, politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere, læger og paramedicinsk personale, bloggere og journalister og udtrykker sin medfølelse med familierne til alle ofre; |
| --- | --- |

1.

fordømmer de undertrykkelsen af borgere i Bahrain, som førte til dusinvis af døde og sårede, og opfordrer indtrængende til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle fredelige demonstranter, politiske aktivister, menneskerettighedsforkæmpere, læger og paramedicinsk personale, bloggere og journalister og udtrykker sin medfølelse med familierne til alle ofre;

| 2. | opfordrer Bahrains sikkerhedsstyrker og myndigheder til at standse vold, undertrykkelse og fængsling af fredelige demonstranter og til at udvise den største tilbageholdenhed, når de forsøger at kontrollere protesterdemonstrationer; opfordrer indtrængende myndighederne til at handle i streng overensstemmelse med deres lovgivning og internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Bahrains sikkerhedsstyrker og myndigheder til at standse vold, undertrykkelse og fængsling af fredelige demonstranter og til at udvise den største tilbageholdenhed, når de forsøger at kontrollere protesterdemonstrationer; opfordrer indtrængende myndighederne til at handle i streng overensstemmelse med deres lovgivning og internationale forpligtelser;

| 3. | gentager sit synspunkt om, at demonstranterne har udtrykt deres legitime demokratiske forhåbninger, og opfordrer Bahrains regering til uden yderligere forsinkelse og yderligere betingelser at indlede en reel, meningsfyldt og konstruktiv dialog med oppositionen med henblik på at indføre de nødvendige reformer, fremme den nationale forsoning og genoprette den sociale konsensus i landet; |
| --- | --- |

3.

gentager sit synspunkt om, at demonstranterne har udtrykt deres legitime demokratiske forhåbninger, og opfordrer Bahrains regering til uden yderligere forsinkelse og yderligere betingelser at indlede en reel, meningsfyldt og konstruktiv dialog med oppositionen med henblik på at indføre de nødvendige reformer, fremme den nationale forsoning og genoprette den sociale konsensus i landet;

| 4. | udtrykker sin dybe foruroligelse over tilstedeværelsen af udenlandske styrker i Bahrain under Golfstaternes Samarbejdsråds flag og opfordrer til, at de straks trækkes ud; gentager sin opfordring til Golfstaternes Samarbejdsråd om at bidrage konstruktivt og mægle til fordel for fredelige reformer i Bahrain; |
| --- | --- |

4.

udtrykker sin dybe foruroligelse over tilstedeværelsen af udenlandske styrker i Bahrain under Golfstaternes Samarbejdsråds flag og opfordrer til, at de straks trækkes ud; gentager sin opfordring til Golfstaternes Samarbejdsråd om at bidrage konstruktivt og mægle til fordel for fredelige reformer i Bahrain;

| 5. | fordømmer brugen af særlige militære domstole til at retsforfølge civile, da det er en overtrædelse af de internationale normer for retfærdig rettergang, og understreger, at civile skal stilles for civile domstole, og at enhver tilbageholdt person har krav på en retfærdig rettergang med passende adgang til en advokat og tilstrækkelig tid til at forberede et forsvar; opfordrer til øjeblikkelig indstilling af masseretssager mod civile ved den militære domstol, den nationale sikkerhedsdomstol; |
| --- | --- |

5.

fordømmer brugen af særlige militære domstole til at retsforfølge civile, da det er en overtrædelse af de internationale normer for retfærdig rettergang, og understreger, at civile skal stilles for civile domstole, og at enhver tilbageholdt person har krav på en retfærdig rettergang med passende adgang til en advokat og tilstrækkelig tid til at forberede et forsvar; opfordrer til øjeblikkelig indstilling af masseretssager mod civile ved den militære domstol, den nationale sikkerhedsdomstol;

| 6. | glæder sig over beslutningen om at prøve sager mod læger og sygeplejersker igen ved civile domstole, men mener, at alle anklager mod dem bør frafaldes, og opfordrer de civile domstole til at frigive disse læger og det medicinske personale betingelsesløst og straks, da de handlede i overensstemmelse med deres faglige pligt og er blevet beskyldt for at opfylde behovet for lægehjælp for personer, der er modstandere af styret, samt for alvorlige strafbare handlinger, der synes at være af politisk karakter, og som der ikke er fremført troværdige beviser for, samt til at frigive alle andre politiske aktivister, journalister, lærere, bloggere og menneskerettighedsforkæmpere på grund af anklagernes og hele sagens vilkårlige karakter; udtrykker stor bekymring vedrørende de livstidsdomme, som mindst otte oppositionsaktivister er blevet idømt, og fængselsdommene på 15 år til mindst 13 andre; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over beslutningen om at prøve sager mod læger og sygeplejersker igen ved civile domstole, men mener, at alle anklager mod dem bør frafaldes, og opfordrer de civile domstole til at frigive disse læger og det medicinske personale betingelsesløst og straks, da de handlede i overensstemmelse med deres faglige pligt og er blevet beskyldt for at opfylde behovet for lægehjælp for personer, der er modstandere af styret, samt for alvorlige strafbare handlinger, der synes at være af politisk karakter, og som der ikke er fremført troværdige beviser for, samt til at frigive alle andre politiske aktivister, journalister, lærere, bloggere og menneskerettighedsforkæmpere på grund af anklagernes og hele sagens vilkårlige karakter; udtrykker stor bekymring vedrørende de livstidsdomme, som mindst otte oppositionsaktivister er blevet idømt, og fængselsdommene på 15 år til mindst 13 andre;

| 7. | understreger, at det er en grundlæggende retlig forpligtelse i henhold til humanitær folkeret at yde upartisk behandling af sårede, og opfordrer indtrængende til Bahrain, som er part i Genèvekonventionerne, til at overholde sine forpligtelser med hensyn til levering af sundhedsydelser til syge og tilskadekomne; |
| --- | --- |

7.

understreger, at det er en grundlæggende retlig forpligtelse i henhold til humanitær folkeret at yde upartisk behandling af sårede, og opfordrer indtrængende til Bahrain, som er part i Genèvekonventionerne, til at overholde sine forpligtelser med hensyn til levering af sundhedsydelser til syge og tilskadekomne;

| 8. | opfordrer Kongeriget Bahrain til at give alle læger mulighed for at genoptage deres arbejde og give alle læger og deres forsvarere adgang til lægeundersøgelsesrapporter fra Bahrains uafhængige undersøgelseskommissions undersøgelse af de tilbageholdte læger; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kongeriget Bahrain til at give alle læger mulighed for at genoptage deres arbejde og give alle læger og deres forsvarere adgang til lægeundersøgelsesrapporter fra Bahrains uafhængige undersøgelseskommissions undersøgelse af de tilbageholdte læger;

| 9. | advarer mod misbrug af love om hensynet til statens sikkerhed; |
| --- | --- |

9.

advarer mod misbrug af love om hensynet til statens sikkerhed;

| 10. | opfordrer myndighederne til at genoprette og respektere alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder pluralisme i medierne, både online og offline, ytrings- og forsamlingsfrihed, religionsfrihed, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene og foranstaltninger mod forskelsbehandling samt til at sætte en stopper for censur; opfordrer myndighederne i Bahrain til at acceptere anmodningerne om besøg af De Forenede Nationers højkommissær for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

10.

opfordrer myndighederne til at genoprette og respektere alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, herunder pluralisme i medierne, både online og offline, ytrings- og forsamlingsfrihed, religionsfrihed, kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene og foranstaltninger mod forskelsbehandling samt til at sætte en stopper for censur; opfordrer myndighederne i Bahrain til at acceptere anmodningerne om besøg af De Forenede Nationers højkommissær for menneskerettigheder;

| 11. | bemærker, at tusindvis af ansatte har mistet deres arbejde på grund af deres deltagelse i de fredelige demonstrationer mod regeringen; opfordrer de nationale myndigheder såvel som de europæiske virksomheder, der er involveret, til at give ordre til øjeblikkelig genansættelse af disse personer og til at sikre, at de får kompensation for tabt indtægt; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at tusindvis af ansatte har mistet deres arbejde på grund af deres deltagelse i de fredelige demonstrationer mod regeringen; opfordrer de nationale myndigheder såvel som de europæiske virksomheder, der er involveret, til at give ordre til øjeblikkelig genansættelse af disse personer og til at sikre, at de får kompensation for tabt indtægt;

| 12. | ser imødekommende på kong Hamads beslutning om at nedsætte en uafhængig kommission til at undersøge menneskerettighedskrænkelser begået af sikkerhedsstyrkerne i forbindelse med regeringens undertrykkelse af de fredelige reformtilhængeres demonstrationer; opfordrer indtrængende til, at kommissionens arbejde sker i fuld upartiskhed og gennemsigtighed, og opfordrer Bahrains regering til ikke at blande sig i dens arbejde og sikre, at gerningsmændene til forbrydelser, og alle personer, der har ansvaret for de voldsomme overgreb, bliver retsforfulgt og får en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

12.

ser imødekommende på kong Hamads beslutning om at nedsætte en uafhængig kommission til at undersøge menneskerettighedskrænkelser begået af sikkerhedsstyrkerne i forbindelse med regeringens undertrykkelse af de fredelige reformtilhængeres demonstrationer; opfordrer indtrængende til, at kommissionens arbejde sker i fuld upartiskhed og gennemsigtighed, og opfordrer Bahrains regering til ikke at blande sig i dens arbejde og sikre, at gerningsmændene til forbrydelser, og alle personer, der har ansvaret for de voldsomme overgreb, bliver retsforfulgt og får en retfærdig rettergang;

| 13. | glæder sig over oprettelsen af et ministerium for menneskerettigheder og social udvikling i Bahrain og opfordrer dette ministerium til at varetage sit hverv i overensstemmelse med de internationale standarder og forpligtelser på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over oprettelsen af et ministerium for menneskerettigheder og social udvikling i Bahrain og opfordrer dette ministerium til at varetage sit hverv i overensstemmelse med de internationale standarder og forpligtelser på menneskerettighedsområdet;

| 14. | anmoder om, at der gives tilladelse til tilstedeværelse af internationale observatører ved retssager mod politiske fanger samt til, at de kan følge arbejdet i den uafhængige kommission, der undersøger krænkelser af menneskerettighederne, for at sikre objektivitet i henhold til internationale standarder; |
| --- | --- |

14.

anmoder om, at der gives tilladelse til tilstedeværelse af internationale observatører ved retssager mod politiske fanger samt til, at de kan følge arbejdet i den uafhængige kommission, der undersøger krænkelser af menneskerettighederne, for at sikre objektivitet i henhold til internationale standarder;

| 15. | opfordrer de bahrainske myndighederne og Bahrains konge til at omgøre dødsdommene mod Ali ‘Abdullah Hassan al-Sankis og ‘Abdulaziz ‘Abdulridha Ibrahim Hussein; gentager sin stærke modstand mod anvendelsen af dødsstraf og opfordrer indtrængende myndighederne i Bahrain til at erklære et øjeblikkeligt moratorium; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de bahrainske myndighederne og Bahrains konge til at omgøre dødsdommene mod Ali ‘Abdullah Hassan al-Sankis og ‘Abdulaziz ‘Abdulridha Ibrahim Hussein; gentager sin stærke modstand mod anvendelsen af dødsstraf og opfordrer indtrængende myndighederne i Bahrain til at erklære et øjeblikkeligt moratorium;

| 16. | mener, at den undersøgelse, som er blevet iværksat vedrørende en den 16-årige dreng, Ahmed al-Jaber al-Qatans, død under en protestdemonstration mod regeringen, skal være uafhængig, at resultaterne skal offentliggøres, og at de ansvarlige skal bringes for en domstol; |
| --- | --- |

16.

mener, at den undersøgelse, som er blevet iværksat vedrørende en den 16-årige dreng, Ahmed al-Jaber al-Qatans, død under en protestdemonstration mod regeringen, skal være uafhængig, at resultaterne skal offentliggøres, og at de ansvarlige skal bringes for en domstol;

| 17. | understreger betydningen af forsoning som en væsentlig del af reformerne af og stabiliteten i Bahrains mangfoldige samfund, hvor den enkelte borgers rettigheder skal sikres i lige høj grad i lovgivningen og i anvendelsen af denne; |
| --- | --- |

17.

understreger betydningen af forsoning som en væsentlig del af reformerne af og stabiliteten i Bahrains mangfoldige samfund, hvor den enkelte borgers rettigheder skal sikres i lige høj grad i lovgivningen og i anvendelsen af denne;

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Kongeriget Bahrains regering og parlament. |
| --- | --- |

18.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Kongeriget Bahrains regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0148.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0333.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0109.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/129

---

Torsdag den 27. oktober 2011Sagen Rafah Nashed i Syrien

P7_TA(2011)0476

Europa-Parlamentets beslutning af 27. oktober 2011 om sagen om Rafah Nashed i Syrien

2013/C 131 E/17

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og til artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Syrien er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og til artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Syrien er part i,

| — | der henviser til de erklæringer, som talsmanden for Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, afgav den 30. august 2011 om forværringen af menneskerettighedssituationen i Syrien og den 23. september 2011 om situationen for Rafah Nashed i Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til de erklæringer, som talsmanden for Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, afgav den 30. august 2011 om forværringen af menneskerettighedssituationen i Syrien og den 23. september 2011 om situationen for Rafah Nashed i Syrien,

| — | der henviser til de erklæringer, der opfordrede til løsladelse af Rafah Nashed, der blev afgivet af Isabelle Durant og Libor Rouček, næstformænd i Parlamentet, og Veronique de Keyser, næstformand i S&D-gruppen, på plenarmøderne den 14., 15. og 29. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til de erklæringer, der opfordrede til løsladelse af Rafah Nashed, der blev afgivet af Isabelle Durant og Libor Rouček, næstformænd i Parlamentet, og Veronique de Keyser, næstformand i S&D-gruppen, på plenarmøderne den 14., 15. og 29. september 2011,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. og 23. oktober 2011 og til de sanktioner, der blev vedtaget den 13. oktober 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. og 23. oktober 2011 og til de sanktioner, der blev vedtaget den 13. oktober 2011,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 7. april 2011 (1) og 7. juli 2011 (2) om situationen i Syrien, Bahrain og Yemen, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 7. april 2011 (1) og 7. juli 2011 (2) om situationen i Syrien, Bahrain og Yemen,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. september 2011 (3) om situationen i Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. september 2011 (3) om situationen i Syrien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Rafah Nashed, Syriens første praktiserende psykoanalytiker og grundlæggeren af psykoanalyseskolen i Damaskus, blev vilkårligt anholdt og tilbageholdt den 10. september 2011 i lufthavnen i Damaskus af sikkerhedsfolk fra den almindelige efterretningstjeneste; der henviser til, at hun er kendt for at behandle ofre for psykiske traumer samt for sit aktive engagement i fremme af dialog mellem alle syrere, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rafah Nashed, Syriens første praktiserende psykoanalytiker og grundlæggeren af psykoanalyseskolen i Damaskus, blev vilkårligt anholdt og tilbageholdt den 10. september 2011 i lufthavnen i Damaskus af sikkerhedsfolk fra den almindelige efterretningstjeneste; der henviser til, at hun er kendt for at behandle ofre for psykiske traumer samt for sit aktive engagement i fremme af dialog mellem alle syrere,

| B. | der henviser til, at Rafah Nashed er 66 år gammel og ved dårligt helbred, da hun har en hjertesygdom, for nylig har haft kræft, har forhøjet blodtryk og er nødt til at tage medicin regelmæssigt; der henviser til, at hendes helbred forværres i fængslet, og at dette forværrer hendes hjertesygdom, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rafah Nashed er 66 år gammel og ved dårligt helbred, da hun har en hjertesygdom, for nylig har haft kræft, har forhøjet blodtryk og er nødt til at tage medicin regelmæssigt; der henviser til, at hendes helbred forværres i fængslet, og at dette forværrer hendes hjertesygdom,

| C. | der henviser til, at Rafah Nashed var på vej til Paris for at være sammen med sin datter, der ventede et barn, da hun blev fængslet uden sigtelse og i første omgang tilbageholdt i hemmelighed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Rafah Nashed var på vej til Paris for at være sammen med sin datter, der ventede et barn, da hun blev fængslet uden sigtelse og i første omgang tilbageholdt i hemmelighed,

| D. | der henviser til, at hun den 14. september 2011 blev anklaget for "aktiviteter, der kan destabilisere staten", og at dommeren nægtede at løslade hende mod kaution; der henviser til, at anklagens karakter og den paranoia, som har ramt regimet i de sidste seks måneder, giver anledning til frygt for en længerevarende frihedsberøvelse, der har til formål at skræmme hele Syriens intellektuelle samfund, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at hun den 14. september 2011 blev anklaget for "aktiviteter, der kan destabilisere staten", og at dommeren nægtede at løslade hende mod kaution; der henviser til, at anklagens karakter og den paranoia, som har ramt regimet i de sidste seks måneder, giver anledning til frygt for en længerevarende frihedsberøvelse, der har til formål at skræmme hele Syriens intellektuelle samfund,

| E. | der henviser til, at der i løbet af ganske få timer blev iværksat en stor international kampagne, herunder en opfordring til hendes øjeblikkelige og betingelsesløse løsladelse, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i løbet af ganske få timer blev iværksat en stor international kampagne, herunder en opfordring til hendes øjeblikkelige og betingelsesløse løsladelse,

| 1. | fordømmer på det kraftigste de syriske myndigheders vilkårlige anholdelse og tilbageholdelse af Rafah Nashed; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste de syriske myndigheders vilkårlige anholdelse og tilbageholdelse af Rafah Nashed;

| 2. | udtrykker den dybeste bekymring over Rafah Nasheds situation i betragtning af hendes dårlige helbred; |
| --- | --- |

2.

udtrykker den dybeste bekymring over Rafah Nasheds situation i betragtning af hendes dårlige helbred;

| 3. | opfordrer de syriske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade Rafah Nashed af helbredsmæssige og humanitære grunde og til at garantere hendes fysiske sikkerhed og ufortøvet lade hende vende tilbage til sin familie; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de syriske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade Rafah Nashed af helbredsmæssige og humanitære grunde og til at garantere hendes fysiske sikkerhed og ufortøvet lade hende vende tilbage til sin familie;

| 4. | kræver, at de syriske myndigheder tillader humanitære organisationer og læger at behandle ofre for vold, og at myndighederne giver dem adgang til alle dele af landet og sætter dem i stand til at udføre deres legitime og fredelige arbejde uden frygt for repressalier og uden at være udsat for restriktioner, herunder retlig chikane; opfordrer de syriske myndigheder til at overholde de internationale menneskerettighedsnormer og de internationale forpligtelser, der garanterer menings- og ytringsfrihed; |
| --- | --- |

4.

kræver, at de syriske myndigheder tillader humanitære organisationer og læger at behandle ofre for vold, og at myndighederne giver dem adgang til alle dele af landet og sætter dem i stand til at udføre deres legitime og fredelige arbejde uden frygt for repressalier og uden at være udsat for restriktioner, herunder retlig chikane; opfordrer de syriske myndigheder til at overholde de internationale menneskerettighedsnormer og de internationale forpligtelser, der garanterer menings- og ytringsfrihed;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Arabiske Ligas generalsekretær samt Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Arabiske Ligas generalsekretær samt Den Syriske Arabiske Republiks regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0148.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0333.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0387.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 25. oktober 2011

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/131

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Forslag til ændringsbudget nr. 5/2011 – Sektion IX – Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Sektion X – Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

P7_TA(2011)0445

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2011 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2011 for regnskabsåret 2011, Sektion IX – Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Sektion X – Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (13991/2011 – C7-0244/2011 – 2011/2131(BUD))

2013/C 131 E/18

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, endeligt vedtaget den 15. december 2010 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2011 for regnskabsåret 2011, forelagt af Kommissionen den 22. juni 2011 (KOM(2011)0374), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2011 for regnskabsåret 2011, forelagt af Kommissionen den 22. juni 2011 (KOM(2011)0374),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2011, vedtaget af Rådet den 12. september 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2011, vedtaget af Rådet den 12. september 2011 (13991/2011 – C7-0244/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0346/2011),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2011 til det almindelige budget 2011 omfatter ændring af stillingsfortegnelsen for to institutioner, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2011 til det almindelige budget 2011 omfatter ændring af stillingsfortegnelsen for to institutioner, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten);

| B. | der henviser til, at oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten i 2010 var baseret på principperne om budgetneutralitet og forsvarlig og effektiv forvaltning, samtidig med at der blev taget fuldt hensyn til følgerne af den økonomiske krise inden for de offentlige finanser og behovet for stram budgetstyring; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten i 2010 var baseret på principperne om budgetneutralitet og forsvarlig og effektiv forvaltning, samtidig med at der blev taget fuldt hensyn til følgerne af den økonomiske krise inden for de offentlige finanser og behovet for stram budgetstyring;

| C. | der henviser til, at det har stået klart fra begyndelsen, at det var nødvendigt at opbygge tjenesten gradvist, og at der skulle stilles midler til rådighed i takt med institutionens opbygning og den aktuelle evne til at udnyttelse af bevillingerne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det har stået klart fra begyndelsen, at det var nødvendigt at opbygge tjenesten gradvist, og at der skulle stilles midler til rådighed i takt med institutionens opbygning og den aktuelle evne til at udnyttelse af bevillingerne;

| D. | der henviser til, at Rådet i sin holdning af 12. september 2011 har bekræftet Kommissionens anmodning; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Rådet i sin holdning af 12. september 2011 har bekræftet Kommissionens anmodning;

| 1. | tager Rådets holdning til forslaget til ændringsbudget nr. 5/2011 til efterretning; |
| --- | --- |

1.

tager Rådets holdning til forslaget til ændringsbudget nr. 5/2011 til efterretning;

| 2. | vedtager at ændre Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2011 som anført nedenfor; |
| --- | --- |

2.

vedtager at ændre Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2011 som anført nedenfor;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning, med Parlamentets ændring, til Rådet, Kommissionen og de øvrige berørte institutioner og organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning, med Parlamentets ændring, til Rådet, Kommissionen og de øvrige berørte institutioner og organer samt til de nationale parlamenter.

Ændring 1

SEKTION IX:   Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

BILAG -   PERSONALE

| Ansættelsesgruppe og lønklasse | | 2011 |
| --- | --- | --- |
| Rådets holdning (=FÆB 5/2011) | Parlamentets ændring |
| Faste stillinger | Midlertidige stillinger | Faste stillinger | Midlertidige stillinger |
| AD 16 | | | | |
| AD 15 | +1 | | -1 | |
| AD 14 | -1 | | +1 | |
| AD 13 | | | | |
| AD 12 | | | | |
| AD 11 | 3 | | 3 | |
| AD 10 | 1 | | 1 | |
| AD 9 | 5 | | 5 | |
| AD 8 | 7 | | 7 | |
| AD 7 | 3 | | 3 | |
| AD 6 | 5 | | 5 | |
| AD 5 | 1 | | 1 | |
| AD i alt | 26 | | 26 | |
| AST 11 | | | | |
| AST 10 | | | | |
| AST 9 | 1 | | 1 | |
| AST 8 | 1 | | 1 | |
| AST 7 | 1 | | 1 | |
| AST 6 | 1 | | 1 | |
| AST 5 | 3 | | 3 | |
| AST 4 | 2 | | 2 | |
| AST 3 | 3 | | 3 | |
| AST 2 | 3 | | 3 | |
| AST 1 | | | | |
| AST i alt | 15 | | 15 | |
| Tilsammen | 41 | | 41 | |

Ansættelsesgruppe og lønklasse

2011

Rådets holdning (=FÆB 5/2011)

Parlamentets ændring

Faste stillinger

Midlertidige stillinger

Faste stillinger

Midlertidige stillinger

AD 16

AD 15

+1

-1

AD 14

-1

+1

AD 13

AD 12

AD 11

3

3

AD 10

1

1

AD 9

5

5

AD 8

7

7

AD 7

3

3

AD 6

5

5

AD 5

1

1

AD i alt

26

26

AST 11

AST 10

AST 9

1

1

AST 8

1

1

AST 7

1

1

AST 6

1

1

AST 5

3

3

AST 4

2

2

AST 3

3

3

AST 2

3

3

AST 1

AST i alt

15

15

Tilsammen

41

41

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 64 af 12.3.2010.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/133

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer ***I

P7_TA(2011)0448

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (kodifikation) (KOM(2011)0120 – C7-0071/2011 – 2011/0053(COD))

2013/C 131 E/19

(Almindelig lovgivningsprocedure – kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0120), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0120),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0071/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0071/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 15. juni 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. juni 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 86 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 86 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0349/2011),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 153.

(2)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

Tirsdag den 25. oktober 2011P7_TC1-COD(2011)0053

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (kodifikation)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkastet til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets direktiv 92/23/EØF af 31. marts 1992 om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 92/23/EØF af 31. marts 1992 om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (3) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (4). Direktivet bør af klarheds- og rationaliseringshensyn kodificeres.

| (2) | Direktiv 92/23/EØF er et af særdirektiverne i EF-typegodkendelsessystemet, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (Rammedirektiv) (5), og fastsætter tekniske forskrifter for motordrevne køretøjers og påhængskøretøjers bl.a. vedrørende dæk. Disse tekniske forskrifter vedrører tilnærmelsen af medlemsstaternes lovgivning, for at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af typegodkendelsesproceduren i henhold til direktiv 2007/46/EF, der skal anvendes for hver type køretøj og påhængskøretøj. Som følge heraf finder bestemmelserne, der er fastsat i direktiv 2007/46/EF om systemer, komponenter og separate tekniske enheder til køretøjer og påhængskøretøjer, anvendelse på nærværende direktiv. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 92/23/EØF er et af særdirektiverne i EF-typegodkendelsessystemet, der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (Rammedirektiv) (5), og fastsætter tekniske forskrifter for motordrevne køretøjers og påhængskøretøjers bl.a. vedrørende dæk. Disse tekniske forskrifter vedrører tilnærmelsen af medlemsstaternes lovgivning, for at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af typegodkendelsesproceduren i henhold til direktiv 2007/46/EF, der skal anvendes for hver type køretøj og påhængskøretøj. Som følge heraf finder bestemmelserne, der er fastsat i direktiv 2007/46/EF om systemer, komponenter og separate tekniske enheder til køretøjer og påhængskøretøjer, anvendelse på nærværende direktiv.

| (3) | Bestemmelser om dæk bør ikke blot omfatte fælles krav til dækkenes egenskaber, men også til, hvordan de monteres på køretøjerne. |
| --- | --- |

(3)

Bestemmelser om dæk bør ikke blot omfatte fælles krav til dækkenes egenskaber, men også til, hvordan de monteres på køretøjerne.

| (4) | Der bør tages hensyn til de tekniske krav, som FN's Økonomiske Kommission for Europa (ECE) har vedtaget i sin forordning nr. 30 ("Uniform Provisions concerning the approval of pneumatic tyres for motor vehicles and their trailers") (6) med senere ændringer, i sin forordning nr. 54 ("Uniform Provisions concerning the approval of pneumatic tyres for commercial vehicles and their trailers") (7) i sin forordning nr. 64 ("Uniform Provisions concerning the approval of temporary-use spare wheels/tyres"), som ændret (8) og i sit Regulativ nr. 117 (Ensartede forskrifter for godkendelse af dæk med hensyn til rullestøjsemission og vejgreb på vådt underlag) som ændret (9), knyttet som bilag til overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (overenskomst af 1958 som revideret (10)). |
| --- | --- |

(4)

Der bør tages hensyn til de tekniske krav, som FN's Økonomiske Kommission for Europa (ECE) har vedtaget i sin forordning nr. 30 ("Uniform Provisions concerning the approval of pneumatic tyres for motor vehicles and their trailers") (6) med senere ændringer, i sin forordning nr. 54 ("Uniform Provisions concerning the approval of pneumatic tyres for commercial vehicles and their trailers") (7) i sin forordning nr. 64 ("Uniform Provisions concerning the approval of temporary-use spare wheels/tyres"), som ændret (8) og i sit Regulativ nr. 117 (Ensartede forskrifter for godkendelse af dæk med hensyn til rullestøjsemission og vejgreb på vådt underlag) som ændret (9), knyttet som bilag til overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (overenskomst af 1958 som revideret (10)).

| (5) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VII, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelse af direktiverne — |
| --- | --- |

(5)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VII, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelse af direktiverne —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

I dette direktiv forstås ved:

a)   "dæk": ethvert nyt dæk, herunder vinterdæk med huller til pigge, uanset om det er originalmonteret eller er en reservedel, beregnet til montering på køretøjer, der er omfattet af direktiv 2007/46/EF. Denne definition omfatter ikke pigdæk

b)   "køretøj": ethvert køretøj, der er omfattet af direktiv 2007/46/EF

c)   "fabrikant": indehaveren af varemærket på køretøjer eller dæk.

Artikel 2

1.   Bestemmelserne i bilag V gælder for dæk, som er beregnet til montering på køretøjer, der er taget i brug første gang den 1. oktober 1980 eller derefter.

2.   Bestemmelserne i bilag V gælder ikke for:

| a) | dæk, som kun er beregnet til hastigheder under 80 km/h |
| --- | --- |

a)

dæk, som kun er beregnet til hastigheder under 80 km/h

| b) | dæk med en nominal fælgdiameter på højst 254 mm (eller kode 10) eller på mindst 635 mm (kode 25) |
| --- | --- |

b)

dæk med en nominal fælgdiameter på højst 254 mm (eller kode 10) eller på mindst 635 mm (kode 25)

| c) | dæk af T-typen til reservehjul til midlertidig brug som defineret i punkt 2.3.6 i bilag II |
| --- | --- |

c)

dæk af T-typen til reservehjul til midlertidig brug som defineret i punkt 2.3.6 i bilag II

| d) | dæk, som kun er beregnet til montering på køretøjer, der er registreret første gang før den 1. oktober 1980. |
| --- | --- |

d)

dæk, som kun er beregnet til montering på køretøjer, der er registreret første gang før den 1. oktober 1980.

Artikel 3

1.   Medlemsstaterne meddeler EF-typegodkendelse i henhold til bestemmelserne i bilag I for alle typer dæk, som opfylder forskrifterne i bilag II, og tildeler dem et EF-typegodkendelsesnummer som angivet i bilag I.

2.   Medlemsstaterne meddeler EF-typegodkendelse i henhold til bestemmelserne i bilag I til alle typer dæk, som opfylder forskrifterne i bilag V, og tildeler dem et EF-typegodkendelsesnummer som angivet i bilag I.

3.   Medlemsstaterne meddeler EF-typegodkendelse for ethvert køretøj for så vidt angår dæk i henhold til bestemmelserne i bilag III, hvis alle køretøjets dæk (herunder i givet fald reservehjul) opfylder forskrifterne i bilag II samt forskrifterne i bilag IV vedrørende køretøjer, og tildeler disse køretøjer et EF-typegodkendelsesnummer i henhold til bilag III.

Artikel 4

Senest en måned efter at have meddelt eller nægtet EF-typegodkendelse af et køretøj eller af en komponent (dæk), fremsender den godkendende myndighed i den pågældende medlemsstat kopi af den pågældende attest, jf. modellerne i tillæggene til bilag I og bilag III, til de andre medlemsstater, og på forlangende desuden prøverapport for enhver godkendt dæktype.

Artikel 5

Ingen medlemsstat kan forbyde eller begrænse markedsføringen af dæk, der er forsynet med EF-typegodkendelsesmærke.

Artikel 6

Medlemsstaterne kan ikke afslå EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af et køretøj af grunde, der vedrører dets dæk, såfremt disse dæk er forsynet med EF-typegodkendelsesmærke og er monteret efter bestemmelserne i bilag IV.

Artikel 7

Medlemsstaterne kan ikke forbyde brug af et køretøj af grunde, der vedrører dets dæk, såfremt disse dæk er forsynet med EF-typegodkendelsesmærke og er monteret efter bestemmelserne i bilag IV.

Artikel 8

1.   Har en medlemsstat dokumenteret grundlag for at anse en dæk- eller køretøjstype for at udgøre en fare for sikkerheden, uanset at dæktypen opfylder kravene efter dette direktiv, kan medlemsstaten midlertidigt forbyde markedsføring af den pågældende dæktype på sit område, eller fastsætte særlige vilkår derfor. Den skal straks underrette de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom med angivelse af baggrunden for sin beslutning.

2.   Kommissionen skal inden seks uger høre de berørte medlemsstater og derefter omgående afgive udtalelse og træffe de nødvendige foranstaltninger.

3.   Er Kommissionen af den opfattelse, at tekniske ændringer af dette direktiv er nødvendige, skal sådanne ændringer vedtages efter fremgangsmåden i artikel 11. I så fald kan den medlemsstat, der har indført beskyttelsesforanstaltninger, opretholde disse, indtil ændringerne træder i kraft.

Artikel 9

1.   Den medlemsstat, som har meddelt EF-typegodkendelse af køretøjet eller af en komponent (dæk), træffer de nødvendige foranstaltninger til kontrol af, at de producerede enheder svarer til den godkendte type; dette kan om nødvendigt og i fornødent omfang ske i samarbejde med de godkendende myndigheder i de andre medlemsstater. Til dette formål kan den pågældende medlemsstat til enhver tid kontrollere, om dæk eller køretøjer er i overensstemmelse med kravene i dette direktiv. Sådan kontrol skal være begrænset til stikprøvekontrol.

2.   Konstaterer den pågældende medlemsstat, der er omtalt i stk. 1, at et antal dæk eller køretøjer med samme godkendelsesmærke ikke er i overensstemmelse med den godkendte type, træffer den de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de producerede enheder er i overensstemmelse hermed. I tilfælde af vedholdende uoverensstemmelse kan disse foranstaltninger omfatte inddragelse af EF-typegodkendelsen. Samme foranstaltninger skal træffes, hvis vedkommende myndigheder modtager underretning om sådan uoverensstemmelse fra de godkendende myndigheder i en anden medlemsstat.

3.   De godkendende myndigheder i medlemsstaterne skal inden en måned underrette hinanden om enhver inddragelse af en EF-typegodkendelse og om grunden dertil under anvendelse af den pågældende formular, som gengives i tillæggene til bilag I og bilag III.

Artikel 10

Enhver afgørelse om nægtelse eller inddragelse af EF-typegodkendelse af et dæk eller EF-typegodkendelse af et køretøj, for så vidt angår dets dæk, der indebærer et forbud mod markedsføring eller brug, truffet efter bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af dette direktiv, skal begrundes udførligt. Afgørelsen meddeles den berørte part med oplysning om de retsmidler, denne har til rådighed ifølge medlemsstaternes lovgivning, og om hvilke frister der gælder for deres anvendelse.

Artikel 11

Ændringer, som er nødvendige for at tilpasse kravene i bilagene I til VI til den tekniske udvikling, vedtages efter fremgangsmåden i artikel 40, stk. 2 i direktiv 2007/46/EC.

Artikel 12

1.   Medlemsstaterne må ikke af grunde, der vedrører dækkene eller deres montering på fabriksnye køretøjer:

| a) | for så vidt angår en køretøjstype eller dæktype nægte at udstede EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse, eller |
| --- | --- |

a)

for så vidt angår en køretøjstype eller dæktype nægte at udstede EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse, eller

| b) | nægte registrering eller forbyde salg eller ibrugtagning af køretøjer eller salg eller ibrugtagning eller anvendelse af dæk, |
| --- | --- |

b)

nægte registrering eller forbyde salg eller ibrugtagning af køretøjer eller salg eller ibrugtagning eller anvendelse af dæk,

hvis disse køretøjer eller dæk opfylder forskrifterne i dette direktiv.

2.   Medlemsstaterne må ikke udstede EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse for dæktyper, der er omfattet af anvendelsesområdet for dette direktiv, hvis dækkene ikke overholder forskrifterne i dette direktiv

3.   Medlemsstaterne må ikke udstede EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse for en køretøjstype af grunde, der vedrører dækkene eller deres montering, hvis forskrifterne i dette direktiv, ikke er overholdt.

4.   Medlemsstaterne skal:

| a) | anse typeattester, der ledsager fabriksnye køretøjer som omhandlet i direktiv 2007/46/EC, for ugyldige til det i samme direktivs artikel 26 stk. 1, nævnte formål, hvis forskrifterne i dette direktiv ikke er overholdt, og |
| --- | --- |

a)

anse typeattester, der ledsager fabriksnye køretøjer som omhandlet i direktiv 2007/46/EC, for ugyldige til det i samme direktivs artikel 26 stk. 1, nævnte formål, hvis forskrifterne i dette direktiv ikke er overholdt, og

| b) | nægte registrering eller forbyde salg eller ibrugtagning af fabriksnye køretøjer, som ikke overholder forskrifterne i dette direktiv. |
| --- | --- |

b)

nægte registrering eller forbyde salg eller ibrugtagning af fabriksnye køretøjer, som ikke overholder forskrifterne i dette direktiv.

5.   Bestemmelserne i dette direktiv, for så vidt angår det i artikel 28 i direktiv 2007/46/EF nævnte formål finder anvendelse på alle dæk, der er omfattet af anvendelsesområdet for dette direktiv, undtagen dæk i kategori C1e, som bestemmelserne finder anvendelse på fra den 1. oktober 2011.

Artikel 13

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 14

Direktiv 92/23/EØF som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag VII, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VII, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelse af direktiverne.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag VIII.

Artikel 15

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 16

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 248 af 25.8.2011, s. 153.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 25.10.2011.

2

(3)  EFT L 129 af 14.5.1992, s 95.

3

(4)  Jf. Bilag VII, del A.

4

(5)  EFT nr. L 263 af 9.10.2007, s. 1.

5

(6)  Dokument fra Den Økonomiske Kommission for Europa E/ECE/324(E3/ECE/TRANS/505) Rev. 1/Add. 29 af 1.4.1975 med senere ændringer 01, 02 og tillæg.

6

(7)  Dokument fra Den Økonomiske Kommission for Europa E/ECE/324(E/ECE/TRANS/505) Rev. 1/Add. 53 og tillæg.

7

(8)  Dokument fra Den Økonomiske Kommission for Europa E/ECE/324).(E/ECE/TRANS/505) Rev. 1/Add. 63 og tillæg.

8

(9)  Dokument fra Den Økonomiske Kommission for Europa E/ECE/324).(E/ECE/TRANS/505) Rev. 2/Add. 116 med senere ændringer 01 og tillæg.

9

(10)  Offentliggjort som bilag I til Rådets afgørelse 97/836/EF (EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78).

10

---

Tirsdag den 25. oktober 2011BILAGSFORTEGNELSE

| BILAG I | Administrative bestemmelser vedrørende EF-typegodkendelse af dæk |
| --- | --- |
| Tillæg 1 | Oplysningsskema vedrørende EF-typegodkendelse af en dæktype |
| Tillæg 2 | EF-typegodkendelsesattest (dæk) |
| Tillæg 3 | Oplysningsskema vedrørende EF-typegodkendelse af en dæktype for så vidt angår rullestøj |
| Tillæg 4 | EF-typegodkendelsesattest (rullestøj) |
| BILAG II (1) | Krav til dæk |
| Tillæg 1 | Forklarende tegning |
| Tillæg 2 | Belastningstal (LI) og den tilsvarende maksimale masse (KG), som må medføres |
| Tillæg 3 | Placering af dækpåskrifter |
| Tillæg 4 | Sammenhæng medlem trykindeks (PST) og enheder for tryk |
| Tillæg 5 | Målefælg, udvendig diameter og dækbredde for dæk med visse dimensionsbetegnelser |
| Tillæg 6 | Metode til måling af dækdimensioner |
| Tillæg 7 | Fremgangsmåde ved belastnings-/hastighedsprøve |
| Tillæg 8 | Belastningsevnens afhængighed af hastigheden — last- og varevognsdæk — radial og diagonal opbygning |
| BILAG III | Administrative bestemmelser vedrørende EF-typegodkendelse af køretøjer, hvad angår montering af dækkene |
| Tillæg 1 | Oplysningsskema (køretøj) |
| Tillæg 2 | EF-typegodkendelsesattest (køretøj) |
| BILAG IV | Krav til køretøjer med hensyn til montering af dæk |
| BILAG V | Rullestøj |
| Tillæg 1 | Procedure for måling af rullestøj, friløbsmetoden |
| Tillæg 2 | Prøvningsrapport |
| BILAG VI | Specifikationer for prøvebanen |
| BILAG VII | Ophævet direktiv med oversigt over ændringer/Liste over frister for gennemførelse i national ret og anvendelse |
| BILAG VIII | Sammenligningstabel |

BILAG I

Administrative bestemmelser vedrørende EF-typegodkendelse af dæk

Tillæg 1

Oplysningsskema vedrørende EF-typegodkendelse af en dæktype

Tillæg 2

EF-typegodkendelsesattest (dæk)

Tillæg 3

Oplysningsskema vedrørende EF-typegodkendelse af en dæktype for så vidt angår rullestøj

Tillæg 4

EF-typegodkendelsesattest (rullestøj)

BILAG II (1)

Krav til dæk

Tillæg 1

Forklarende tegning

Tillæg 2

Belastningstal (LI) og den tilsvarende maksimale masse (KG), som må medføres

Tillæg 3

Placering af dækpåskrifter

Tillæg 4

Sammenhæng medlem trykindeks (PST) og enheder for tryk

Tillæg 5

Målefælg, udvendig diameter og dækbredde for dæk med visse dimensionsbetegnelser

Tillæg 6

Metode til måling af dækdimensioner

Tillæg 7

Fremgangsmåde ved belastnings-/hastighedsprøve

Tillæg 8

Belastningsevnens afhængighed af hastigheden — last- og varevognsdæk — radial og diagonal opbygning

BILAG III

Administrative bestemmelser vedrørende EF-typegodkendelse af køretøjer, hvad angår montering af dækkene

Tillæg 1

Oplysningsskema (køretøj)

Tillæg 2

EF-typegodkendelsesattest (køretøj)

BILAG IV

Krav til køretøjer med hensyn til montering af dæk

BILAG V

Rullestøj

Tillæg 1

Procedure for måling af rullestøj, friløbsmetoden

Tillæg 2

Prøvningsrapport

BILAG VI

Specifikationer for prøvebanen

BILAG VII

Ophævet direktiv med oversigt over ændringer/Liste over frister for gennemførelse i national ret og anvendelse

BILAG VIII

Sammenligningstabel

(Teksten i bilaget gengives ikke her af tekniske grunde. Se venligst teksten i Kommissionens forslag KOM(2011)0120).

---

(1)  De tekniske krav til dækkene svarer til kravene i regulativ nr. 30 og 54 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE).

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/139

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer ***I

P7_TA(2011)0451

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer (KOM(2011)0001 – C7-0018/2011 – 2011/0002(COD))

2013/C 131 E/20

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2011)0001),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0018/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0018/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 16. marts 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 16. marts 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. september 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. september 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0282/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0282/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 132 af 3.5.2011, s. 53.

---

Tirsdag den 25. oktober 2011P7_TC1-COD(2011)0002

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/25/EF for så vidt angår anvendelsen af emissionstrin på smalsporede traktorer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/87/EU).

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/140

---

Tirsdag den 25. oktober 2011Motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen ***I

P7_TA(2011)0452

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/68/EF for så vidt angår bestemmelserne for motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen (KOM(2010)0362 – C7–0171/2010 – 2010/0195(COD))

2013/C 131 E/21

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0362), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0362),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0171/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0171/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. september 2010 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0080/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0080/2011),

| 1. | fastlægger nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

fastlægger nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 48 af 15.2.2011, s. 134.

---

Tirsdag den 25. oktober 2011P7_TC1-COD(2010)0195

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 97/68/EF for så vidt angår bestemmelserne for motorer, der markedsføres under fleksibilitetsordningen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/88/EU).

---

Onsdag den 26. oktober 2011

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/142

---

Onsdag den 26. oktober 2011Parlamentets holdning til forslaget til budget for 2012 som ændret af Rådet

P7_TA(2011)0461

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012 som ændret af Rådet, - alle sektioner (13110/2011 - C7-0247/2011 - 2011/2020(BUD)) om ændringsskrivelse nr. 1/2012 (KOM(2011)0372) og 2/2012 (KOM(2011)0576) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012

2013/C 131 E/22

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106a i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2012 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2011 om generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet for 2012 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2012 - Sektion I - Parlamentet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2012 - Sektion I - Parlamentet (5),

| — | der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, forelagt af Kommissionen den 26. maj 2011 (KOM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, forelagt af Kommissionen den 26. maj 2011 (KOM(2011)0300),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om mandatet for trepartsmødet om forslaget til budget for 2012 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2011 om mandatet for trepartsmødet om forslaget til budget for 2012 (6),

| — | der henviser til holdningen til forslag Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, vedtaget af Rådet den 25. juli 2011 (13110/2011 - C7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til holdningen til forslag Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, vedtaget af Rådet den 25. juli 2011 (13110/2011 - C7-0247/2011),

| — | der henviser til ændringsskrivelse nr. 1/2012 og nr. 2/2012 til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, forelagt af Kommissionen henholdsvis den 17. juni 2011 og 16. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til ændringsskrivelse nr. 1/2012 og nr. 2/2012 til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2012, forelagt af Kommissionen henholdsvis den 17. juni 2011 og 16. september 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg (A7-0354/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg (A7-0354/2011),

SEKTION III

Generelle betragtninger

| 1. | minder om, at fremme af en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, der skaber job og beskæftigelse af høj kvalitet gennem realisering af Europa 2020-strategiens syv flagskibsinitiativer, er et mål, som EU's 27 medlemsstater og EU-institutionerne i fællesskab har givet deres tilslutning til; minder om, at gennemførelsen af denne strategi vil kræve meget omfattende fremtidsorienterede investeringer frem til 2020, som Kommissionen i sin meddelelse af 19. oktober 2010"Gennemgang af EU's budget" (KOM(2010)0700) anslår til ikke mindre end 1 800 mia. EUR; understreger derfor, at de nødvendige investeringer - både på EU-niveau og på medlemsstatsniveau - skal foretages nu og ikke kan udskydes længere; |
| --- | --- |

1.

minder om, at fremme af en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, der skaber job og beskæftigelse af høj kvalitet gennem realisering af Europa 2020-strategiens syv flagskibsinitiativer, er et mål, som EU's 27 medlemsstater og EU-institutionerne i fællesskab har givet deres tilslutning til; minder om, at gennemførelsen af denne strategi vil kræve meget omfattende fremtidsorienterede investeringer frem til 2020, som Kommissionen i sin meddelelse af 19. oktober 2010"Gennemgang af EU's budget" (KOM(2010)0700) anslår til ikke mindre end 1 800 mia. EUR; understreger derfor, at de nødvendige investeringer - både på EU-niveau og på medlemsstatsniveau - skal foretages nu og ikke kan udskydes længere;

| 2. | minder om, at Europa 2020-strategien for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst bør udgøre kernen i EU's budgetstrategi for 2012 for at hjælpe Europa med at komme sig over krisen og komme styrket ud af den; |
| --- | --- |

2.

minder om, at Europa 2020-strategien for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst bør udgøre kernen i EU's budgetstrategi for 2012 for at hjælpe Europa med at komme sig over krisen og komme styrket ud af den;

| 3. | er på denne baggrund dybt bekymret over, at den aktuelle krise har medført et fald i de offentlige investeringer på visse områder som følge af de tilpasninger, medlemsstaterne har været nødt til at foretage i deres budgetter; opfordrer til, at denne tendens vendes, og er fast overbevist om, at der skal skabes sikkerhed for investeringerne både på EU-niveau og på medlemsstatsniveau, hvor Unionen som helhed skal opfylde målene for Europa 2020-strategien; er af den opfattelse, at EU-budgettet kan spille en betydelig rolle som et redskab til kapitalanskaffelse i forbindelse med medlemsstaternes genopretningspolitikker, idet det kan udløse og støtte de nationale investeringstiltag til fremme af vækst og beskæftigelse, og at det bør bruges til dette formål; understreger, at dette er helt i tråd med dynamikken i det europæiske semester, der som en ny mekanisme til forbedret økonomisk styring i Unionen sigter mod at forbedre sammenhængskraften, synergierne og komplementariteten mellem EU-budgettet og de nationale statsbudgetter i forbindelse med realiseringen af de vedtagne Europa 2020-mål; |
| --- | --- |

3.

er på denne baggrund dybt bekymret over, at den aktuelle krise har medført et fald i de offentlige investeringer på visse områder som følge af de tilpasninger, medlemsstaterne har været nødt til at foretage i deres budgetter; opfordrer til, at denne tendens vendes, og er fast overbevist om, at der skal skabes sikkerhed for investeringerne både på EU-niveau og på medlemsstatsniveau, hvor Unionen som helhed skal opfylde målene for Europa 2020-strategien; er af den opfattelse, at EU-budgettet kan spille en betydelig rolle som et redskab til kapitalanskaffelse i forbindelse med medlemsstaternes genopretningspolitikker, idet det kan udløse og støtte de nationale investeringstiltag til fremme af vækst og beskæftigelse, og at det bør bruges til dette formål; understreger, at dette er helt i tråd med dynamikken i det europæiske semester, der som en ny mekanisme til forbedret økonomisk styring i Unionen sigter mod at forbedre sammenhængskraften, synergierne og komplementariteten mellem EU-budgettet og de nationale statsbudgetter i forbindelse med realiseringen af de vedtagne Europa 2020-mål;

| 4. | minder endnu en gang om, at EU-budgettet på ingen måde blot bør betragtes eller vurderes som en finansiel post, der tillægges som en byrde for de nationale budgetter, men derimod skal ses som en mulighed for at sætte fart i de initiativer og investeringer, som er af fælles interesse og skaber merværdi for hele Unionen, hvoraf de fleste er vedtaget af Parlamentet og Rådet i fællesskab og dermed også godkendt på nationalt plan; |
| --- | --- |

4.

minder endnu en gang om, at EU-budgettet på ingen måde blot bør betragtes eller vurderes som en finansiel post, der tillægges som en byrde for de nationale budgetter, men derimod skal ses som en mulighed for at sætte fart i de initiativer og investeringer, som er af fælles interesse og skaber merværdi for hele Unionen, hvoraf de fleste er vedtaget af Parlamentet og Rådet i fællesskab og dermed også godkendt på nationalt plan;

| 5. | gentager, at EU-budgettet spiller en supplerende rolle i forhold til de nationale budgetter og fremmer skabelsen af vækst og arbejdspladser, og understreger, at det som følge af sin særlige karakter og begrænsede størrelse ikke bør kontrolleres og begrænses af vilkårlige nedskæringer, men mener tværtimod, at de udvalgte områder bør styrkes; |
| --- | --- |

5.

gentager, at EU-budgettet spiller en supplerende rolle i forhold til de nationale budgetter og fremmer skabelsen af vækst og arbejdspladser, og understreger, at det som følge af sin særlige karakter og begrænsede størrelse ikke bør kontrolleres og begrænses af vilkårlige nedskæringer, men mener tværtimod, at de udvalgte områder bør styrkes;

| 6. | erkender, at der er en akut mangel på midler i Unionen både i medlemsstaterne og EU; understreger, at alle programmer og udgifters rentabilitet og effektivitet bør analyseres indgående, således at man reelt sikrer størst mulig nytteværdi for pengene; |
| --- | --- |

6.

erkender, at der er en akut mangel på midler i Unionen både i medlemsstaterne og EU; understreger, at alle programmer og udgifters rentabilitet og effektivitet bør analyseres indgående, således at man reelt sikrer størst mulig nytteværdi for pengene;

| 7. | påpeger, at de margener, der følger af den flerårige finansielle ramme (FFR), ikke muliggør et reelt råderum, navnlig i udgiftsområde 1a og udgiftsområde 4, og mindsker Unionens evne til at reagere på politiske ændringer og uforudsete behov og samtidig bevare sine prioriteringer; påpeger, at størrelsesordenen af de udfordringer, som Unionen står over for, kræver midler, der i betydelig grad overstiger de nuværende FFR-lofter; minder i denne forbindelse om, at anvendelsen af de instrumenter, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning er blevet gjort uundgåelig som følge af de forskellige udfordringer og nye prioriteringer, der er opstået, som f.eks. det arabiske forår i år og behovet for at give et stærkt incitament til gennemførelsen af EU 2020-strategien som en koordineret måde at overvinde den nuværende økonomiske og sociale krise på; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at de margener, der følger af den flerårige finansielle ramme (FFR), ikke muliggør et reelt råderum, navnlig i udgiftsområde 1a og udgiftsområde 4, og mindsker Unionens evne til at reagere på politiske ændringer og uforudsete behov og samtidig bevare sine prioriteringer; påpeger, at størrelsesordenen af de udfordringer, som Unionen står over for, kræver midler, der i betydelig grad overstiger de nuværende FFR-lofter; minder i denne forbindelse om, at anvendelsen af de instrumenter, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning er blevet gjort uundgåelig som følge af de forskellige udfordringer og nye prioriteringer, der er opstået, som f.eks. det arabiske forår i år og behovet for at give et stærkt incitament til gennemførelsen af EU 2020-strategien som en koordineret måde at overvinde den nuværende økonomiske og sociale krise på;

Rådets holdning

| 8. | beklager Rådets nedskæringer i Kommissionens budgetforslag med 1,59 mia. EUR i forpligtelser (- 1,08 %) og med 3,65 mia. EUR i betalinger (-2,75 %), som samlet fører til 146,25 mia. EUR i forpligtelser (eller + 2,91 % sammenlignet med 2011-budgettet) (7) og 129,09 mia. EUR i betalinger (+ 2,02 %) - hvilket skal sammenlignes med henholdsvis + 4,03 % og + 4,91 % i Kommissionens budgetforslag (inklusive ændringsskrivelse nr. 1/2012); |
| --- | --- |

8.

beklager Rådets nedskæringer i Kommissionens budgetforslag med 1,59 mia. EUR i forpligtelser (- 1,08 %) og med 3,65 mia. EUR i betalinger (-2,75 %), som samlet fører til 146,25 mia. EUR i forpligtelser (eller + 2,91 % sammenlignet med 2011-budgettet) (7) og 129,09 mia. EUR i betalinger (+ 2,02 %) - hvilket skal sammenlignes med henholdsvis + 4,03 % og + 4,91 % i Kommissionens budgetforslag (inklusive ændringsskrivelse nr. 1/2012);

| 9. | bemærker, at Rådets foreslog nedskæringer for adskillige hundrede budgetposter, samtidig med at det ikke foreslår en eneste forhøjelse; understreger, at disse lineære nedskæringer er spredt over alle udgiftsområder i FFR, dog ikke i samme omfang; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at Rådets foreslog nedskæringer for adskillige hundrede budgetposter, samtidig med at det ikke foreslår en eneste forhøjelse; understreger, at disse lineære nedskæringer er spredt over alle udgiftsområder i FFR, dog ikke i samme omfang;

| 10. | påpeger nogle af selvmodsigelserne ved disse nedskæringer sammenlignet med den holdning, som Rådet for nylig har indtaget, såsom de nedskæringer, det har foretaget i budgetforslaget for 2012 i budgetposterne for de nyoprettede agenturer for finansielt tilsyn, som Rådet pressede på for at få oprettet, men øjensynlig ikke er villigt til at afsætte de nødvendige økonomiske midler, så de kan fungere tilfredsstillende; |
| --- | --- |

10.

påpeger nogle af selvmodsigelserne ved disse nedskæringer sammenlignet med den holdning, som Rådet for nylig har indtaget, såsom de nedskæringer, det har foretaget i budgetforslaget for 2012 i budgetposterne for de nyoprettede agenturer for finansielt tilsyn, som Rådet pressede på for at få oprettet, men øjensynlig ikke er villigt til at afsætte de nødvendige økonomiske midler, så de kan fungere tilfredsstillende;

| 11. | anerkender Rådets bekymring over de økonomiske og budgetmæssige begrænsninger på nationalt plan; mener, at Unionen bør udvise budgetmæssig ansvarlighed; minder dog om, at EU-budgettet i henhold til traktatbestemmelserne ikke kan køre med offentlige underskud, og at EU-budgettet repræsenterer 2 % af de samlede offentlige udgifter i EU; |
| --- | --- |

11.

anerkender Rådets bekymring over de økonomiske og budgetmæssige begrænsninger på nationalt plan; mener, at Unionen bør udvise budgetmæssig ansvarlighed; minder dog om, at EU-budgettet i henhold til traktatbestemmelserne ikke kan køre med offentlige underskud, og at EU-budgettet repræsenterer 2 % af de samlede offentlige udgifter i EU;

| 12. | beklager på denne baggrund og til trods for tidligere opfordringer fra Parlamentet, at Rådet foretog lineære budgetnedskæringer og på forhånd lagde sig fast på det samlede bevillingsniveau uden at tage behørigt hensyn til en detaljeret evaluering af de faktiske behov med henblik på opfyldelse af Unionens vedtagne målsætninger og politiske forpligtelser eller Parlamentets prioriteringer, som var forelagt i ovennævnte beslutning af 23. juni 2011 om mandatet for trepartsmødet; |
| --- | --- |

12.

beklager på denne baggrund og til trods for tidligere opfordringer fra Parlamentet, at Rådet foretog lineære budgetnedskæringer og på forhånd lagde sig fast på det samlede bevillingsniveau uden at tage behørigt hensyn til en detaljeret evaluering af de faktiske behov med henblik på opfyldelse af Unionens vedtagne målsætninger og politiske forpligtelser eller Parlamentets prioriteringer, som var forelagt i ovennævnte beslutning af 23. juni 2011 om mandatet for trepartsmødet;

| 13. | understreger, at hvis kun tidligere udnyttelsesgrader og forhøjelsesgraden sammenlignet med foregående års budget lægges til grund for udvælgelsen af de nye budgetposter og beløb, der skal nedskæres, er der tale om en bagudskuende tilgang, som ikke i forbindelse med den flerårige programmering giver mulighed for behørigt at afspejle den stigende gennemførelsestakt over en årrække; |
| --- | --- |

13.

understreger, at hvis kun tidligere udnyttelsesgrader og forhøjelsesgraden sammenlignet med foregående års budget lægges til grund for udvælgelsen af de nye budgetposter og beløb, der skal nedskæres, er der tale om en bagudskuende tilgang, som ikke i forbindelse med den flerårige programmering giver mulighed for behørigt at afspejle den stigende gennemførelsestakt over en årrække;

| 14. | bemærker, at det lave niveau for betalinger, som Rådet har foreslået, vil føre til en øget forskel mellem betalingsbevillinger og forpligtelsesbevillinger, som automatisk vil føre til højere uindfriede forpligtelser ved årets udgang og navnlig i underudgiftsområderne 1a og 1b; advarer i denne forbindelse mod den allerede særdeles store mængde akkumulerede uindfriede forpligtelser så tæt ved afslutningen på denne FFR; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at det lave niveau for betalinger, som Rådet har foreslået, vil føre til en øget forskel mellem betalingsbevillinger og forpligtelsesbevillinger, som automatisk vil føre til højere uindfriede forpligtelser ved årets udgang og navnlig i underudgiftsområderne 1a og 1b; advarer i denne forbindelse mod den allerede særdeles store mængde akkumulerede uindfriede forpligtelser så tæt ved afslutningen på denne FFR;

Parlamentets budgetforslag

| 15. | fastsætter de samlede bevillinger til 147 763,82 mio. EUR og 133 143,18 mio. EUR i henholdsvis forpligtelses- og betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

15.

fastsætter de samlede bevillinger til 147 763,82 mio. EUR og 133 143,18 mio. EUR i henholdsvis forpligtelses- og betalingsbevillinger;

| 16. | minder om, at Parlamentet har udpeget Europa 2020-politikkerne som en af sine vigtigste prioriteringer i 2012-budgettet (8), da de er væsentlige og nødvendige dele af EU's strategi for økonomisk genopretning; understreger, at den foreslåede forhøjelse af bevillinger til en række udvalgte budgetposter er til fordel for strategier på både kort og lang sigt for EU's fremtid; |
| --- | --- |

16.

minder om, at Parlamentet har udpeget Europa 2020-politikkerne som en af sine vigtigste prioriteringer i 2012-budgettet (8), da de er væsentlige og nødvendige dele af EU's strategi for økonomisk genopretning; understreger, at den foreslåede forhøjelse af bevillinger til en række udvalgte budgetposter er til fordel for strategier på både kort og lang sigt for EU's fremtid;

| 17. | mener fortsat, at det niveau for betalinger, som Kommissionen har foreslået, er et absolut minimum for betalinger, hvilket også er blevet nævnt i flere redegørelser fra formand Barroso og kommissær Lewandowski; er ikke overbevist om, at Rådets forslag til erklæring nr. 1 om betalingsbevillinger, der har til formål at behandle spørgsmålet om eventuelle yderligere betalinger, vil være til nogen hjælp i denne forbindelse, navnlig på baggrund af erfaringerne fra begyndelsen af 2011, hvor Rådet viste sig at være modvilligt til at opfylde en tilsvarende erklæring, som det udarbejdede til 2011-budgettet; foreslår derfor også at genopføre de fleste betalingsbevillinger til niveauet fra budgetforslaget, især fordi Rådets nedskæringer i betalinger også påvirker områder og budgetposter, som falder ind under EU 2020-målsætninger navnlig i udgiftsområde 1a og 1b; |
| --- | --- |

17.

mener fortsat, at det niveau for betalinger, som Kommissionen har foreslået, er et absolut minimum for betalinger, hvilket også er blevet nævnt i flere redegørelser fra formand Barroso og kommissær Lewandowski; er ikke overbevist om, at Rådets forslag til erklæring nr. 1 om betalingsbevillinger, der har til formål at behandle spørgsmålet om eventuelle yderligere betalinger, vil være til nogen hjælp i denne forbindelse, navnlig på baggrund af erfaringerne fra begyndelsen af 2011, hvor Rådet viste sig at være modvilligt til at opfylde en tilsvarende erklæring, som det udarbejdede til 2011-budgettet; foreslår derfor også at genopføre de fleste betalingsbevillinger til niveauet fra budgetforslaget, især fordi Rådets nedskæringer i betalinger også påvirker områder og budgetposter, som falder ind under EU 2020-målsætninger navnlig i udgiftsområde 1a og 1b;

Udgiftsområde 1a

| 18. | minder om, at udgiftsområde 1a er det centrale udgiftsområde for FFR 2007-2013 med hensyn til at opfylde Europa 2020-strategiens målsætninger, takket være dets direkte eller indirekte bidrag til finansieringen af alle fem overordnede mål og de syv flagskibsinitiativer; |
| --- | --- |

18.

minder om, at udgiftsområde 1a er det centrale udgiftsområde for FFR 2007-2013 med hensyn til at opfylde Europa 2020-strategiens målsætninger, takket være dets direkte eller indirekte bidrag til finansieringen af alle fem overordnede mål og de syv flagskibsinitiativer;

| 19. | beklager, at Kommissionen og Rådet generelt ikke foreslår at øge støtten - ud over hvad der oprindeligt var planlagt - til investeringer, som der er presserende behov for med henblik på at gennemføre de syv flagskibsinitiativer, og bemærker, at de beklageligvis er tilbøjelige til at udsætte det nødvendige store spring, hvad angår en fælles finansiel indsats vedrørende FFR efter 2013; er overbevist om, at denne holdning i alvorlig grad kan bringe opnåelsen af de overordnede mål inden 2020 i fare; foreslår derfor nogle målrettede forhøjelser i forhold til Kommissionens budgetforslag inden for nogle vigtige områder, navnlig konkurrenceevne og iværksætterånd, forskning og innovation, uddannelse og livslang læring; |
| --- | --- |

19.

beklager, at Kommissionen og Rådet generelt ikke foreslår at øge støtten - ud over hvad der oprindeligt var planlagt - til investeringer, som der er presserende behov for med henblik på at gennemføre de syv flagskibsinitiativer, og bemærker, at de beklageligvis er tilbøjelige til at udsætte det nødvendige store spring, hvad angår en fælles finansiel indsats vedrørende FFR efter 2013; er overbevist om, at denne holdning i alvorlig grad kan bringe opnåelsen af de overordnede mål inden 2020 i fare; foreslår derfor nogle målrettede forhøjelser i forhold til Kommissionens budgetforslag inden for nogle vigtige områder, navnlig konkurrenceevne og iværksætterånd, forskning og innovation, uddannelse og livslang læring;

| 20. | minder om, at det med henblik på finansieringen af ITER vil være nødvendigt for budgetmyndigheden at nå til enighed om en revision af FFR for 2007-2013, bemærker Kommissionens forslag af 20. april 2011 til finansiering af de manglende 1,3 billion EUR til ITER i 2012 og 2013, men fastholder i overensstemmelse med Rådets udelukkelse af yderligere midler til ITER fra dets budgetbehandling, at forhandlingerne om ITER's yderligere udgifter holdes adskilt fra 2012-budgetproceduren; tilkendegiver dog, at det er villigt til at løse spørgsmålet om ekstra finansiering til ITER inden udgangen af 2011 for at sikre, at de eksisterende EU-strukturer for fusion ikke svækkes, fordi der ikke træffes nogen afgørelse; |
| --- | --- |

20.

minder om, at det med henblik på finansieringen af ITER vil være nødvendigt for budgetmyndigheden at nå til enighed om en revision af FFR for 2007-2013, bemærker Kommissionens forslag af 20. april 2011 til finansiering af de manglende 1,3 billion EUR til ITER i 2012 og 2013, men fastholder i overensstemmelse med Rådets udelukkelse af yderligere midler til ITER fra dets budgetbehandling, at forhandlingerne om ITER's yderligere udgifter holdes adskilt fra 2012-budgetproceduren; tilkendegiver dog, at det er villigt til at løse spørgsmålet om ekstra finansiering til ITER inden udgangen af 2011 for at sikre, at de eksisterende EU-strukturer for fusion ikke svækkes, fordi der ikke træffes nogen afgørelse;

| 21. | fastholder sin kraftige modstand mod enhver form for omfordeling fra det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration ("det syvende rammeprogram"), som Kommissionen har foreslået som led i ITER-finansieringspakken, eftersom dette vil bringe den vellykkede gennemførelse af det syvende rammeprogram i fare og i betydelig grad vil reducere programmets bidrag til opnåelsen af de overordnede mål og gennemførelsen af flagskibsinitiativerne for Europa 2020-strategien; genopfører derfor bevillingerne til det syvende rammeprogram til niveauet fra den finansielle programmering ved at tilføje 100 mio. EUR til de budgetposter, som Kommissionen har nedskåret; genopfører også hovedparten af de nedskæringer i betalinger, som Rådet har foretaget i budgetposter til det syvende rammeprogram (492 mio. EUR), for at undgå enhver risiko for, at de eksisterende retlige forpligtelser ikke gennemføres, hvilket kunne føre til yderligere omkostninger som følge af betaling af morarenter; |
| --- | --- |

21.

fastholder sin kraftige modstand mod enhver form for omfordeling fra det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration ("det syvende rammeprogram"), som Kommissionen har foreslået som led i ITER-finansieringspakken, eftersom dette vil bringe den vellykkede gennemførelse af det syvende rammeprogram i fare og i betydelig grad vil reducere programmets bidrag til opnåelsen af de overordnede mål og gennemførelsen af flagskibsinitiativerne for Europa 2020-strategien; genopfører derfor bevillingerne til det syvende rammeprogram til niveauet fra den finansielle programmering ved at tilføje 100 mio. EUR til de budgetposter, som Kommissionen har nedskåret; genopfører også hovedparten af de nedskæringer i betalinger, som Rådet har foretaget i budgetposter til det syvende rammeprogram (492 mio. EUR), for at undgå enhver risiko for, at de eksisterende retlige forpligtelser ikke gennemføres, hvilket kunne føre til yderligere omkostninger som følge af betaling af morarenter;

| 22. | beslutter yderligere at forhøje forpligtelsesbevillingerne for udvalgte budgetposter inden for det syvende rammeprogram (Kapacitet - forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder, Samarbejde - energi, ideer, mennesker, forskning relateret til energi); mener, at disse budgetposter er medvirkende til at sikre vækst og investeringer inden for vigtige områder, som udgør kernen i Europa 2020-strategien; mener, at den nuværende gennemførelsesgrad for det syvende rammeprogram vil sikre, at disse yderligere beløb effektivt kan integreres i den finansielle programmering for disse programmer; |
| --- | --- |

22.

beslutter yderligere at forhøje forpligtelsesbevillingerne for udvalgte budgetposter inden for det syvende rammeprogram (Kapacitet - forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder, Samarbejde - energi, ideer, mennesker, forskning relateret til energi); mener, at disse budgetposter er medvirkende til at sikre vækst og investeringer inden for vigtige områder, som udgør kernen i Europa 2020-strategien; mener, at den nuværende gennemførelsesgrad for det syvende rammeprogram vil sikre, at disse yderligere beløb effektivt kan integreres i den finansielle programmering for disse programmer;

| 23. | forhøjer yderligere det samlede niveau for forpligtelsesbevillinger til rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP - programmet "Intelligent energi og CIP - iværksætter- og innovationsprogrammet) sammenlignet med det, der oprindelig var afsat til at gennemføre Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer; håber, at denne forhøjelse til bidrage til at forbedre adgangen for SMV'er til dette program og til at udvikle specifikke programmer og innovative finansielle mekanismer; understreger i den forbindelse den centrale rolle, som små og mellemstore virksomheder spiller for udviklingen af økonomien i Unionen, og støtter navnlig CIP-EIP-programmet som et uundværligt instrument til at overvinde krisen; |
| --- | --- |

23.

forhøjer yderligere det samlede niveau for forpligtelsesbevillinger til rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP - programmet "Intelligent energi og CIP - iværksætter- og innovationsprogrammet) sammenlignet med det, der oprindelig var afsat til at gennemføre Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer; håber, at denne forhøjelse til bidrage til at forbedre adgangen for SMV'er til dette program og til at udvikle specifikke programmer og innovative finansielle mekanismer; understreger i den forbindelse den centrale rolle, som små og mellemstore virksomheder spiller for udviklingen af økonomien i Unionen, og støtter navnlig CIP-EIP-programmet som et uundværligt instrument til at overvinde krisen;

| 24. | beslutter at indføre en betydelig forhøjelse af bevillingerne til Livslang læring-programmet, i betragtning af dets betydelige merværdi for Unionen og også som følge af dets store bidrag til flagskibsinitiativet "Unge på vej" og "Innovation i EU"; er overbevist om, at disse forhøjelser er fuldt gennemførlige, eftersom de yderligere finansielle bevillinger til dette program, som Parlamentet har foreslået, og som er vedtaget af budgetmyndigheden i 2011-budgettet, hidtil er blevet anvendt med succes, hvilket har ført til en betydelig stigning i antallet af programmets deltagere; gentager sit stærke tilsagn om at støtte EU-programmer på ungdoms- og uddannelsesområdet, eftersom de kan bidrage til at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden; foreslår også en yderligere forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne til Erasmus Mundus-programmet; |
| --- | --- |

24.

beslutter at indføre en betydelig forhøjelse af bevillingerne til Livslang læring-programmet, i betragtning af dets betydelige merværdi for Unionen og også som følge af dets store bidrag til flagskibsinitiativet "Unge på vej" og "Innovation i EU"; er overbevist om, at disse forhøjelser er fuldt gennemførlige, eftersom de yderligere finansielle bevillinger til dette program, som Parlamentet har foreslået, og som er vedtaget af budgetmyndigheden i 2011-budgettet, hidtil er blevet anvendt med succes, hvilket har ført til en betydelig stigning i antallet af programmets deltagere; gentager sit stærke tilsagn om at støtte EU-programmer på ungdoms- og uddannelsesområdet, eftersom de kan bidrage til at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden; foreslår også en yderligere forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne til Erasmus Mundus-programmet;

| 25. | beslutter at genopføre betalingerne fra budgetforslaget til budgetposten vedrørende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) og gentager sit krav om yderligere forbedringer af proceduren for anvendelse af EGF for at fremskynde bistanden på stedet; |
| --- | --- |

25.

beslutter at genopføre betalingerne fra budgetforslaget til budgetposten vedrørende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) og gentager sit krav om yderligere forbedringer af proceduren for anvendelse af EGF for at fremskynde bistanden på stedet;

| 26. | foreslår i denne forbindelse budgetmyndighedens anden part, at der anvendes et beløb på 30,75 mio. EUR fra fleksibilitetsinstrumentet under udgiftsområde 1a; |
| --- | --- |

26.

foreslår i denne forbindelse budgetmyndighedens anden part, at der anvendes et beløb på 30,75 mio. EUR fra fleksibilitetsinstrumentet under udgiftsområde 1a;

Udgiftsområde 1b

| 27. | bemærker, at Rådets holdning ikke ændrer Kommissionens forslag med hensyn til niveauet for forpligtelser, og understreger, at denne holdning til forpligtelsesbevillingerne er i god overensstemmelse med de tildelinger, der er fastsat i FFR, idet der tages hensyn til den tekniske justering af den finansielle ramme for 2012, som er fastsat i punkt 17 i IIA af 17. maj 2006; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at Rådets holdning ikke ændrer Kommissionens forslag med hensyn til niveauet for forpligtelser, og understreger, at denne holdning til forpligtelsesbevillingerne er i god overensstemmelse med de tildelinger, der er fastsat i FFR, idet der tages hensyn til den tekniske justering af den finansielle ramme for 2012, som er fastsat i punkt 17 i IIA af 17. maj 2006;

| 28. | minder om den vigtige rolle, som regional- og samhørighedspolitikker spiller for virkeliggørelsen af målene for Europa 2020-strategien og for den økonomiske genopretning af Europas regioner; beklager Rådets restriktive tilgang til betalinger, som blev nedskåret med ca. 1,3 mia. EUR i forhold til Kommissionens prognoser for betalingsbehovene for 2012; bemærker, at kun konvergensmålet og budgetposterne vedrørende teknisk bistand ikke var berørt af Rådets nedskæringer; minder om, at disse nedskæringer vedrører budgetbevillinger, som allerede var langt under medlemsstaternes egne overslag (61 mia. EUR for 2012 eller omkring 50 % mere i forhold til budgetforslaget), og som generelt blev betragtet som det absolutte minimum for at opfylde fremtidige betalingsanmodninger og for at være forenelig med fremskyndelsen af gennemførelsen ved programmeringsperiodens afslutning; er overbevist om, at Rådets holdning er endnu mere uacceptabel, fordi Kommissionen for nylig har forelagt nogle konkrete forslag til at øge betalingerne i struktur- og samhørighedsfondene i de lande, som er mest berørt af den nuværende finansielle og økonomiske krise; anmoder om en vurdering af gennemførelsen af regional- og samhørighedspolitikken med konkrete forslag til, hvordan uindfriede forpligtelser kan nedbringes; |
| --- | --- |

28.

minder om den vigtige rolle, som regional- og samhørighedspolitikker spiller for virkeliggørelsen af målene for Europa 2020-strategien og for den økonomiske genopretning af Europas regioner; beklager Rådets restriktive tilgang til betalinger, som blev nedskåret med ca. 1,3 mia. EUR i forhold til Kommissionens prognoser for betalingsbehovene for 2012; bemærker, at kun konvergensmålet og budgetposterne vedrørende teknisk bistand ikke var berørt af Rådets nedskæringer; minder om, at disse nedskæringer vedrører budgetbevillinger, som allerede var langt under medlemsstaternes egne overslag (61 mia. EUR for 2012 eller omkring 50 % mere i forhold til budgetforslaget), og som generelt blev betragtet som det absolutte minimum for at opfylde fremtidige betalingsanmodninger og for at være forenelig med fremskyndelsen af gennemførelsen ved programmeringsperiodens afslutning; er overbevist om, at Rådets holdning er endnu mere uacceptabel, fordi Kommissionen for nylig har forelagt nogle konkrete forslag til at øge betalingerne i struktur- og samhørighedsfondene i de lande, som er mest berørt af den nuværende finansielle og økonomiske krise; anmoder om en vurdering af gennemførelsen af regional- og samhørighedspolitikken med konkrete forslag til, hvordan uindfriede forpligtelser kan nedbringes;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at anerkende den altafgørende rolle, som det lokale og regionale plan spiller i forbindelse med bekæmpelsen af klimaændringer; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at anerkende den altafgørende rolle, som det lokale og regionale plan spiller i forbindelse med bekæmpelsen af klimaændringer;

| 30. | genopfører derfor Rådets nedskæringer i betalingsbevillinger til niveauet i budgetforslaget; |
| --- | --- |

30.

genopfører derfor Rådets nedskæringer i betalingsbevillinger til niveauet i budgetforslaget;

Udgiftsområde 2

| 31. | genopfører generelt Rådets nedskæringer i dette udgiftsområde til et niveau på 60 457,76 mio. EUR, hvilket er 3,07 % over 2011-budgettet; finder, at Kommissionens vurdering af de budgetmæssige behov er mere realistisk end Rådets forslag, navnlig i betragtning af den nuværende situation, som er kendetegnet ved stor økonomisk usikkerhed og manglende stabilitet på markederne; |
| --- | --- |

31.

genopfører generelt Rådets nedskæringer i dette udgiftsområde til et niveau på 60 457,76 mio. EUR, hvilket er 3,07 % over 2011-budgettet; finder, at Kommissionens vurdering af de budgetmæssige behov er mere realistisk end Rådets forslag, navnlig i betragtning af den nuværende situation, som er kendetegnet ved stor økonomisk usikkerhed og manglende stabilitet på markederne;

| 32. | bemærker, at den traditionelle ændringsskrivelse vedrørende landbrug, der vil blive fremlagt i efteråret 2011, vil justere de nuværende skøn til en mere nøjagtig vurdering af de reelle behov; gør på denne baggrund opmærksom på det endelige niveau for formålsbestemte indtægter, der vil være til rådighed i 2012 (korrektion til den forskriftsmæssige regnskabsafslutning, uregelmæssigheder og tillægsafgiften på mælk), som ultimativt vil være afgørende for, hvor store nye bevillinger, der skal opføres på 2012-budgettet; anslår, at den nuværende resterende margen (352,24 mio. EUR) bør være tilstrækkelig til at dække behovene under dette udgiftsområde, så længe der ikke indtræffer uforudsete begivenheder; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at den traditionelle ændringsskrivelse vedrørende landbrug, der vil blive fremlagt i efteråret 2011, vil justere de nuværende skøn til en mere nøjagtig vurdering af de reelle behov; gør på denne baggrund opmærksom på det endelige niveau for formålsbestemte indtægter, der vil være til rådighed i 2012 (korrektion til den forskriftsmæssige regnskabsafslutning, uregelmæssigheder og tillægsafgiften på mælk), som ultimativt vil være afgørende for, hvor store nye bevillinger, der skal opføres på 2012-budgettet; anslår, at den nuværende resterende margen (352,24 mio. EUR) bør være tilstrækkelig til at dække behovene under dette udgiftsområde, så længe der ikke indtræffer uforudsete begivenheder;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at øge sine bestræbelser på at fastsætte klare prioriteter under dette udgiftsområde til fordel for bæredygtige landbrugssystemer, som bevarer biodiversiteten, beskytter vandressourcerne og jordens frugtbarhed samt respekterer dyrevelfærd og beskæftigelse; mener, at en sådan politik som en positiv sidegevinst kunne forebygge kriser, såsom spredningen af E.coli; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at øge sine bestræbelser på at fastsætte klare prioriteter under dette udgiftsområde til fordel for bæredygtige landbrugssystemer, som bevarer biodiversiteten, beskytter vandressourcerne og jordens frugtbarhed samt respekterer dyrevelfærd og beskæftigelse; mener, at en sådan politik som en positiv sidegevinst kunne forebygge kriser, såsom spredningen af E.coli;

| 34. | afviser forhøjelsen af den såkaldte budgetpost til negative udgifter (regnskabsafslutning), som synes at være en kunstig nedskæring af det generelle bevillingsniveau i udgiftsområde 2; mener dog, at medlemsstaterne kan være i en bedre position til at vurdere effektiviteten og pålideligheden af deres nationale tilsyns- og kontrolsystemer på området for den fælles landbrugspolitik, som synes at være overvurderet; |
| --- | --- |

34.

afviser forhøjelsen af den såkaldte budgetpost til negative udgifter (regnskabsafslutning), som synes at være en kunstig nedskæring af det generelle bevillingsniveau i udgiftsområde 2; mener dog, at medlemsstaterne kan være i en bedre position til at vurdere effektiviteten og pålideligheden af deres nationale tilsyns- og kontrolsystemer på området for den fælles landbrugspolitik, som synes at være overvurderet;

| 35. | understreger, at mekanismerne til forebyggelse af og reaktion på hændelser i forbindelse med kriser i frugt- og grøntsektoren er klart utilstrækkelige, og at der derfor er behov for at finde en øjeblikkelig løsning, indtil den nye fælles landbrugspolitik er på plads; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge et konkret forslag for Parlamentet og Rådet om at sikre en tilstrækkelig forhøjelse af Unionens bidrag til krisefonden under producentorganisationernes driftsfonde; opfordrer til, at denne forhøjelse anvendes til specifikke foranstaltninger til fordel for de producenter, der er berørt af E.coli-krisen, samt til at forebygge fremtidige kriser; |
| --- | --- |

35.

understreger, at mekanismerne til forebyggelse af og reaktion på hændelser i forbindelse med kriser i frugt- og grøntsektoren er klart utilstrækkelige, og at der derfor er behov for at finde en øjeblikkelig løsning, indtil den nye fælles landbrugspolitik er på plads; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge et konkret forslag for Parlamentet og Rådet om at sikre en tilstrækkelig forhøjelse af Unionens bidrag til krisefonden under producentorganisationernes driftsfonde; opfordrer til, at denne forhøjelse anvendes til specifikke foranstaltninger til fordel for de producenter, der er berørt af E.coli-krisen, samt til at forebygge fremtidige kriser;

| 36. | afsætter midler til en øget støtte til skolemælksprogrammet og den fortsatte støtte til skolefrugtprogrammet; |
| --- | --- |

36.

afsætter midler til en øget støtte til skolemælksprogrammet og den fortsatte støtte til skolefrugtprogrammet;

| 37. | opretholder budgetbevillingen til fødevaredistributionsprogrammet for de dårligst stillede i Unionen, der omfatter 18 millioner mennesker i Unionen, der har problemer med fejlernæring; glæder sig over Kommissionens seneste bestræbelser (jf. Kommissionens ændrede forslag af 3. oktober 2011 til en forordning om dette emne (KOM(2011)0634) på at finde en politisk og retlig løsning, der kan forhindre drastiske nedskæringer i gennemførelsen af programmet i 2012 og 2013; opfordrer kraftigt Rådet til snarest at godkende dette forslag, navnlig i lyset af den vanskelige sociale situation i mange medlemsstater efter den finansielle og økonomiske krise; |
| --- | --- |

37.

opretholder budgetbevillingen til fødevaredistributionsprogrammet for de dårligst stillede i Unionen, der omfatter 18 millioner mennesker i Unionen, der har problemer med fejlernæring; glæder sig over Kommissionens seneste bestræbelser (jf. Kommissionens ændrede forslag af 3. oktober 2011 til en forordning om dette emne (KOM(2011)0634) på at finde en politisk og retlig løsning, der kan forhindre drastiske nedskæringer i gennemførelsen af programmet i 2012 og 2013; opfordrer kraftigt Rådet til snarest at godkende dette forslag, navnlig i lyset af den vanskelige sociale situation i mange medlemsstater efter den finansielle og økonomiske krise;

| 38. | afsætter midler til en fortsat støtte på et rimeligt niveau til LIFE+-programmet, som udelukkende prioriterer miljø- og klimaprojekter; minder endnu en gang om, at miljøproblemer og løsninger herpå ikke overholder nationale grænser, hvorfor de naturligvis skal løses på EU-plan; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til væsentligt at forbedre deres gennemførelse af EU's miljølovgivning; |
| --- | --- |

38.

afsætter midler til en fortsat støtte på et rimeligt niveau til LIFE+-programmet, som udelukkende prioriterer miljø- og klimaprojekter; minder endnu en gang om, at miljøproblemer og løsninger herpå ikke overholder nationale grænser, hvorfor de naturligvis skal løses på EU-plan; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til væsentligt at forbedre deres gennemførelse af EU's miljølovgivning;

| 39. | understreger, at den fælles fiskeripolitik stadig er en vigtig politisk prioritering, og fastholder bevillingerne til den på de foreslåede niveauer i budgetforslaget i lyset af den kommende reform heraf; er af den opfattelse, at finansieringen af den integrerede havpolitik ikke bør ske på bekostning af finansieringen af andre fiskeriforanstaltninger og -programmer under udgiftsområde 2; mener, at en effektiv fiskeriforvaltning er af afgørende betydning for at bevare fiskebestandene og forhindre overfiskeri; glæder sig over den yderligere støtte til nye internationale fiskeriorganisationer; |
| --- | --- |

39.

understreger, at den fælles fiskeripolitik stadig er en vigtig politisk prioritering, og fastholder bevillingerne til den på de foreslåede niveauer i budgetforslaget i lyset af den kommende reform heraf; er af den opfattelse, at finansieringen af den integrerede havpolitik ikke bør ske på bekostning af finansieringen af andre fiskeriforanstaltninger og -programmer under udgiftsområde 2; mener, at en effektiv fiskeriforvaltning er af afgørende betydning for at bevare fiskebestandene og forhindre overfiskeri; glæder sig over den yderligere støtte til nye internationale fiskeriorganisationer;

Udgiftsområde 3a

| 40. | minder om, at det har fremsat en kraftig opfordring til en passende og afbalanceret reaktion på de nuværende udfordringer inden for indvandring og solidaritet med henblik på at styre den lovlige indvandring og bremse den ulovlige indvandring; anerkender, at alle medlemsstater har pligt til at overholde gældende EU-lovgivning, og understreger nødvendigheden af, at der stilles tilstrækkelige midler og støtteværktøjer til rådighed til at håndtere nødsituationer under fuld respekt for de interne beskyttelsesregler og menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater; opfordrer derfor til en afbalanceret forhøjelse af budgetbevillingerne i forhold til budgetforslaget, dels til Frontex og Det Europæiske Asylstøttekontor i betragtning af, at deres opgaver øges, og dels til Den Europæiske Flygtningefond; genopfører desuden forpligtelsesbevillingerne til både Den Europæiske Tilbagesendelsesfond og Fonden for de Ydre Grænser til niveauet i budgetforslaget; er af den klare overbevisning, at en passende forhøjelse af disse fonde er uomgængelig i betragtning af den aktuelle udvikling, navnlig i Middelhavsområdet, og udfordringerne i forbindelse med sikkerheden ved Unionens ydre grænser og styring af indvandringen; |
| --- | --- |

40.

minder om, at det har fremsat en kraftig opfordring til en passende og afbalanceret reaktion på de nuværende udfordringer inden for indvandring og solidaritet med henblik på at styre den lovlige indvandring og bremse den ulovlige indvandring; anerkender, at alle medlemsstater har pligt til at overholde gældende EU-lovgivning, og understreger nødvendigheden af, at der stilles tilstrækkelige midler og støtteværktøjer til rådighed til at håndtere nødsituationer under fuld respekt for de interne beskyttelsesregler og menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater; opfordrer derfor til en afbalanceret forhøjelse af budgetbevillingerne i forhold til budgetforslaget, dels til Frontex og Det Europæiske Asylstøttekontor i betragtning af, at deres opgaver øges, og dels til Den Europæiske Flygtningefond; genopfører desuden forpligtelsesbevillingerne til både Den Europæiske Tilbagesendelsesfond og Fonden for de Ydre Grænser til niveauet i budgetforslaget; er af den klare overbevisning, at en passende forhøjelse af disse fonde er uomgængelig i betragtning af den aktuelle udvikling, navnlig i Middelhavsområdet, og udfordringerne i forbindelse med sikkerheden ved Unionens ydre grænser og styring af indvandringen;

| 41. | beklager dybt de betydelige nedskæringer, Rådet har forelagt, for så vidt angår Frontex, Fonden for de Ydre Grænser og Den Europæiske Tilbagesendelsesfond; er af den klare overbevisning, at det er absolut uomgængeligt at styrke disse fonde i betragtning af den aktuelle udvikling, navnlig i Middelhavsområdet, og udfordringerne i forbindelse med sikkerheden ved Unionens ydre grænser og styring af indvandringen; |
| --- | --- |

41.

beklager dybt de betydelige nedskæringer, Rådet har forelagt, for så vidt angår Frontex, Fonden for de Ydre Grænser og Den Europæiske Tilbagesendelsesfond; er af den klare overbevisning, at det er absolut uomgængeligt at styrke disse fonde i betragtning af den aktuelle udvikling, navnlig i Middelhavsområdet, og udfordringerne i forbindelse med sikkerheden ved Unionens ydre grænser og styring af indvandringen;

| 42. | har ved at genopføre budgetforslagets bevillinger til forebyggelse af kriminalitet og forebyggelse af terrorisme i overensstemmelse med den finansielle programmering til hensigt at fremme det stadigt mere nødvendige samarbejde på områder som en europæisk cyber-sikkerhedsstrategi eller konfiskation af kriminelle organisationers aktiver yderligere; |
| --- | --- |

42.

har ved at genopføre budgetforslagets bevillinger til forebyggelse af kriminalitet og forebyggelse af terrorisme i overensstemmelse med den finansielle programmering til hensigt at fremme det stadigt mere nødvendige samarbejde på områder som en europæisk cyber-sikkerhedsstrategi eller konfiskation af kriminelle organisationers aktiver yderligere;

| 43. | mener, at Daphneprogrammet har været underfinansieret hidtil og vil sikre, at der afsættes tilstrækkelige midler til det for at opfylde erkendte behov i forbindelse med bekæmpelse af vold mod kvinder; |
| --- | --- |

43.

mener, at Daphneprogrammet har været underfinansieret hidtil og vil sikre, at der afsættes tilstrækkelige midler til det for at opfylde erkendte behov i forbindelse med bekæmpelse af vold mod kvinder;

Udgiftsområde 3b

| 44. | gentager, at bevillingerne til uddannelsesorienterede programmer, initiativer og organer bør øges på grund af deres bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer "Unge på vej" og "Innovation i EU"; agter navnlig at øge midlerne til "Aktive unge"-programmet; |
| --- | --- |

44.

gentager, at bevillingerne til uddannelsesorienterede programmer, initiativer og organer bør øges på grund af deres bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer "Unge på vej" og "Innovation i EU"; agter navnlig at øge midlerne til "Aktive unge"-programmet;

| 45. | er klar over vigtigheden af at inddrage borgerne i udviklingen af det civile samfund og politiske liv med et europæisk perspektiv, og finder det uheldigt, at udgifterne i forbindelse med EU-borgerskab er blevet nedskåret af Rådet; |
| --- | --- |

45.

er klar over vigtigheden af at inddrage borgerne i udviklingen af det civile samfund og politiske liv med et europæisk perspektiv, og finder det uheldigt, at udgifterne i forbindelse med EU-borgerskab er blevet nedskåret af Rådet;

| 46. | afviser yderligere nedskæringer i midlerne til det finansielle civilbeskyttelsesinstrument, eftersom budgetforslagets bevillinger allerede ligger under den finansielle programmering, og civilbeskyttelse er en af EU's nye beføjelser; genopfører derfor budgetforslagets beløb; |
| --- | --- |

46.

afviser yderligere nedskæringer i midlerne til det finansielle civilbeskyttelsesinstrument, eftersom budgetforslagets bevillinger allerede ligger under den finansielle programmering, og civilbeskyttelse er en af EU's nye beføjelser; genopfører derfor budgetforslagets beløb;

| 47. | mener i forbindelse med de europæiske offentlige rum, at en evalueringsrapport og et arbejdsprogram bør forelægges budgetmyndigheden i så god tid, at der kan tages hensyn til dem i budgetproceduren; beslutter at opføre en del af bevillingerne til kommunikation i reserven, indtil Kommissionen udviser vilje til at forbedre det interinstitutionelle samarbejde på dette område; |
| --- | --- |

47.

mener i forbindelse med de europæiske offentlige rum, at en evalueringsrapport og et arbejdsprogram bør forelægges budgetmyndigheden i så god tid, at der kan tages hensyn til dem i budgetproceduren; beslutter at opføre en del af bevillingerne til kommunikation i reserven, indtil Kommissionen udviser vilje til at forbedre det interinstitutionelle samarbejde på dette område;

| 48. | opretter en række reserver for at modtage særlige evalueringsrapporter og en officiel forpligtelse til øget interinstitutionelt samarbejde; |
| --- | --- |

48.

opretter en række reserver for at modtage særlige evalueringsrapporter og en officiel forpligtelse til øget interinstitutionelt samarbejde;

| 49. | glæder sig over bevillingerne til folkesundhedsprogrammet, som supplerer og giver merværdi til medlemsstaternes foranstaltninger inden for sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse; støtter Kommissionens bestræbelser på at fortsætte HELP-kampagnen for et liv uden tobak under folkesundhedsprogrammet; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over bevillingerne til folkesundhedsprogrammet, som supplerer og giver merværdi til medlemsstaternes foranstaltninger inden for sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse; støtter Kommissionens bestræbelser på at fortsætte HELP-kampagnen for et liv uden tobak under folkesundhedsprogrammet;

Udgiftsområde 4

| 50. | gentager, at udgiftsområde 4 i 2012-budgettet i år er endnu mere underfinansieret end tidligere, og at den disponible margen under det samme udgiftsområde er for lav til at håndtere de stigende politiske udfordringer i vore nabolande og på verdensplan; |
| --- | --- |

50.

gentager, at udgiftsområde 4 i 2012-budgettet i år er endnu mere underfinansieret end tidligere, og at den disponible margen under det samme udgiftsområde er for lav til at håndtere de stigende politiske udfordringer i vore nabolande og på verdensplan;

| 51. | glæder sig over styrkelsen af bevillingerne til naboskabsinstrumentet, som blev foreslået i ændringsskrivelse nr. 1/2012, der er i overensstemmelse med dets støtte til en klar og konsekvent EU-reaktion på den seneste politiske og sociale udvikling i det sydlige Middelhavsområde og giver merværdi til den eksterne dimension af Unionen politikker for indre anliggender og dets makroregionale strategier; gentager ikke desto mindre meget klart, at denne finansielle bistand på ingen måde må gennemføres på bekostning af de eksisterende prioriteringer; |
| --- | --- |

51.

glæder sig over styrkelsen af bevillingerne til naboskabsinstrumentet, som blev foreslået i ændringsskrivelse nr. 1/2012, der er i overensstemmelse med dets støtte til en klar og konsekvent EU-reaktion på den seneste politiske og sociale udvikling i det sydlige Middelhavsområde og giver merværdi til den eksterne dimension af Unionen politikker for indre anliggender og dets makroregionale strategier; gentager ikke desto mindre meget klart, at denne finansielle bistand på ingen måde må gennemføres på bekostning af de eksisterende prioriteringer;

| 52. | mener, at der for at lette en aftale i samråd med budgetmyndighedens anden part kan aftales nedskæringer i forpligtelsesbevillingerne for flere budgetposter og især for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, mener, for så vidt angår sidstnævnte, at niveauet for bevillinger, der vedtoges for 2011-budgettet er hensigtsmæssigt, og beslutter at ændre Rådets holdning i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

52.

mener, at der for at lette en aftale i samråd med budgetmyndighedens anden part kan aftales nedskæringer i forpligtelsesbevillingerne for flere budgetposter og især for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, mener, for så vidt angår sidstnævnte, at niveauet for bevillinger, der vedtoges for 2011-budgettet er hensigtsmæssigt, og beslutter at ændre Rådets holdning i overensstemmelse hermed;

| 53. | mener, at de øgede midler, som foreslås til Palæstina og UNRWA, er afgørende for bedre at sikre sikkerheden og levevilkårene for flygtninge og de nuværende bestræbelser på at sikre en levedygtig palæstinensisk stat; efterlyser på ny en klar strategi for Palæstina, hvorved Unionens finansielle bistand kobles sammen med en mere fremtrædende rolle for Unionen i fredsprocessen i forhold til konfliktens to parter; |
| --- | --- |

53.

mener, at de øgede midler, som foreslås til Palæstina og UNRWA, er afgørende for bedre at sikre sikkerheden og levevilkårene for flygtninge og de nuværende bestræbelser på at sikre en levedygtig palæstinensisk stat; efterlyser på ny en klar strategi for Palæstina, hvorved Unionens finansielle bistand kobles sammen med en mere fremtrædende rolle for Unionen i fredsprocessen i forhold til konfliktens to parter;

| 54. | minder om, at det stigende behov for samarbejde med Asien og Latinamerika bør anerkendes i 2012-budgettet; |
| --- | --- |

54.

minder om, at det stigende behov for samarbejde med Asien og Latinamerika bør anerkendes i 2012-budgettet;

| 55. | beklager, at alle behov og begrænsede prioriteringer, som er nøje identificeret af dets fagudvalg, ikke kunne være blevet finansieret inden for loftet i FFR for udgiftsområde 4, og mener, at dets behandling er det nødvendige minimum for Unionens troværdighed som global aktør; |
| --- | --- |

55.

beklager, at alle behov og begrænsede prioriteringer, som er nøje identificeret af dets fagudvalg, ikke kunne være blevet finansieret inden for loftet i FFR for udgiftsområde 4, og mener, at dets behandling er det nødvendige minimum for Unionens troværdighed som global aktør;

| 56. | foreslår i denne forbindelse budgetmyndighedens anden part, at der anvendes et beløb på 208,67 mio. EUR fra fleksibilitetsinstrumentet under udgiftsområde 4; |
| --- | --- |

56.

foreslår i denne forbindelse budgetmyndighedens anden part, at der anvendes et beløb på 208,67 mio. EUR fra fleksibilitetsinstrumentet under udgiftsområde 4;

Udgiftsområde 5

| 57. | afviser Rådets generelle holdning til udgifterne i udgiftsområde 5, der går ud på en samlet nedskæring på ca. 74 mio. EUR, herunder 33 mio. EUR til Kommissionen, der skyldes generelle nedskæringer i hver enkelt institutions budget; |
| --- | --- |

57.

afviser Rådets generelle holdning til udgifterne i udgiftsområde 5, der går ud på en samlet nedskæring på ca. 74 mio. EUR, herunder 33 mio. EUR til Kommissionen, der skyldes generelle nedskæringer i hver enkelt institutions budget;

| 58. | understreger, at en sådan restriktiv holdning, der samtidig resulterer i kortfristede besparelser for EU-budgettet og medlemsstaterne, truer gennemførelsen af Unionens politikker og programmer, hvilket i sidste ende er til skade for borgerne og får en udskudt negativ indvirkning på de nationale budgetter; understreger endvidere, at Kommissionen og de andre institutioner bør råde over tilstrækkelige ressourcer til at udføre deres opgaver, især efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF); |
| --- | --- |

58.

understreger, at en sådan restriktiv holdning, der samtidig resulterer i kortfristede besparelser for EU-budgettet og medlemsstaterne, truer gennemførelsen af Unionens politikker og programmer, hvilket i sidste ende er til skade for borgerne og får en udskudt negativ indvirkning på de nationale budgetter; understreger endvidere, at Kommissionen og de andre institutioner bør råde over tilstrækkelige ressourcer til at udføre deres opgaver, især efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF);

| 59. | bemærker, at denne nedskæring blev opnået gennem en forhøjelse af den såkaldte faste nedskæringssats for ansatte (ikke-finansierede stillinger), hvilket forhindrer visse forbedringer af besættelsesgraden for stillinger i de stillingsfortegnelser, der er godkendt af budgetmyndigheden (gennem dens direkte indvirkning på ansættelser); undrer sig i denne forbindelse over, hvordan Rådet er i stand til at vurdere de mulige personaleniveauer i Kommissionens tjenestegrene med større nøjagtighed end Kommissionen selv; afviser også de nedskæringer i de udgiftsposter, som Kommissionen allerede har foreslået nettobesparelser til i deres budgetforslag (f.eks. Publikationskontoret, undersøgelser og konsultationer, udstyr og inventar); |
| --- | --- |

59.

bemærker, at denne nedskæring blev opnået gennem en forhøjelse af den såkaldte faste nedskæringssats for ansatte (ikke-finansierede stillinger), hvilket forhindrer visse forbedringer af besættelsesgraden for stillinger i de stillingsfortegnelser, der er godkendt af budgetmyndigheden (gennem dens direkte indvirkning på ansættelser); undrer sig i denne forbindelse over, hvordan Rådet er i stand til at vurdere de mulige personaleniveauer i Kommissionens tjenestegrene med større nøjagtighed end Kommissionen selv; afviser også de nedskæringer i de udgiftsposter, som Kommissionen allerede har foreslået nettobesparelser til i deres budgetforslag (f.eks. Publikationskontoret, undersøgelser og konsultationer, udstyr og inventar);

| 60. | anerkender Kommissionens betydelige indsats for at fastfryse sine administrative udgifter i nominelle tal allerede i dets budgetforslag; beslutter at genopføre alle bevillinger i udgiftsområde 5 i sektion III til dette niveau; |
| --- | --- |

60.

anerkender Kommissionens betydelige indsats for at fastfryse sine administrative udgifter i nominelle tal allerede i dets budgetforslag; beslutter at genopføre alle bevillinger i udgiftsområde 5 i sektion III til dette niveau;

| 61. | opretter ikke desto mindre reserver for visse administrative budgetposter, som afventer særlige foranstaltninger, opfølgning samt forslag eller yderligere oplysninger fra Kommissionen; |
| --- | --- |

61.

opretter ikke desto mindre reserver for visse administrative budgetposter, som afventer særlige foranstaltninger, opfølgning samt forslag eller yderligere oplysninger fra Kommissionen;

Agenturer

| 62. | støtter generelt Kommissionens overslag over agenturernes budgetmæssige behov og afviser de principper, som har været grundlaget for Rådets vilkårlige og generelle nedskæringer sammenlignet med 2011; |
| --- | --- |

62.

støtter generelt Kommissionens overslag over agenturernes budgetmæssige behov og afviser de principper, som har været grundlaget for Rådets vilkårlige og generelle nedskæringer sammenlignet med 2011;

| 63. | mener faktisk, at enhver nedskæring i agenturernes budgetter i forbindelse med budgetproceduren bør være mere tæt forbundet med processen for agenturernes planlægning af deres arbejde og opgaver, medmindre der findes frem til nogle præcise kilder til effektivitetsgevinster; betragter i denne henseende nedskæringerne i Frontex, hvis mandat netop er blevet revideret, som et typisk eksempel på en fuldstændig frakobling fra Rådets side mellem agenturernes opgaver og aktiviteter - som er fastsat i de juridiske tekster og krav - og de budgetmæssige ressourcer, der afsættes til dem; |
| --- | --- |

63.

mener faktisk, at enhver nedskæring i agenturernes budgetter i forbindelse med budgetproceduren bør være mere tæt forbundet med processen for agenturernes planlægning af deres arbejde og opgaver, medmindre der findes frem til nogle præcise kilder til effektivitetsgevinster; betragter i denne henseende nedskæringerne i Frontex, hvis mandat netop er blevet revideret, som et typisk eksempel på en fuldstændig frakobling fra Rådets side mellem agenturernes opgaver og aktiviteter - som er fastsat i de juridiske tekster og krav - og de budgetmæssige ressourcer, der afsættes til dem;

| 64. | er generelt enig i, at agenturernes overskud bør tages i betragtning, når budgetforslaget udarbejdes, og at de skal fremgå på en klar og gennemsigtig måde; gentager dog, at overskud fra delvist selvfinansierende agenturer bør fritages for denne generelle regel for at tage hensyn til, at deres indtægter er uforudsigelige; |
| --- | --- |

64.

er generelt enig i, at agenturernes overskud bør tages i betragtning, når budgetforslaget udarbejdes, og at de skal fremgå på en klar og gennemsigtig måde; gentager dog, at overskud fra delvist selvfinansierende agenturer bør fritages for denne generelle regel for at tage hensyn til, at deres indtægter er uforudsigelige;

| 65. | beslutter desuden at forhøje bevillingerne i 2012-budgettet til de tre nye finansielle tilsynsmyndigheder, der er af afgørende betydning i den nuværende økonomiske og finansielle situation og for procedurerne for deres oprettelse; |
| --- | --- |

65.

beslutter desuden at forhøje bevillingerne i 2012-budgettet til de tre nye finansielle tilsynsmyndigheder, der er af afgørende betydning i den nuværende økonomiske og finansielle situation og for procedurerne for deres oprettelse;

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

| 66. | understreger, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som er vedtaget i et begrænset antal, er blevet grundigt undersøgt og evalueret, herunder også i lyset af den første evaluering, som Kommissionen udførte i juli 2011, med henblik på at undgå dobbeltfinansiering af foranstaltninger, der allerede er dækket af eksisterende EU-programmer; minder om, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger har til formål at formulere politiske prioriteringer og introducere nye initiativer, som kan udvikle sig til fremtidige EU-aktiviteter og -programmer; |
| --- | --- |

66.

understreger, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som er vedtaget i et begrænset antal, er blevet grundigt undersøgt og evalueret, herunder også i lyset af den første evaluering, som Kommissionen udførte i juli 2011, med henblik på at undgå dobbeltfinansiering af foranstaltninger, der allerede er dækket af eksisterende EU-programmer; minder om, at pilotprojekter og forberedende foranstaltninger har til formål at formulere politiske prioriteringer og introducere nye initiativer, som kan udvikle sig til fremtidige EU-aktiviteter og -programmer;

SEKTION I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX

Generel baggrund

| 67. | minder om sin holdning i sin ovennævnte beslutning af 6. april 2011, hvori der anmodes om, at alle institutioner skal udarbejde deres budgetter på grundlag af forsvarlig og effektiv forvaltning og søge efter besparelser, hvor det er muligt i overensstemmelse med kommissær Lewandowskis skrivelse af 3. februar 2011, hvori alle institutioner opfordres til at gøre, hvad de kan for at begrænse stigningen i udgifterne til under 1 % i forhold til 2011; |
| --- | --- |

67.

minder om sin holdning i sin ovennævnte beslutning af 6. april 2011, hvori der anmodes om, at alle institutioner skal udarbejde deres budgetter på grundlag af forsvarlig og effektiv forvaltning og søge efter besparelser, hvor det er muligt i overensstemmelse med kommissær Lewandowskis skrivelse af 3. februar 2011, hvori alle institutioner opfordres til at gøre, hvad de kan for at begrænse stigningen i udgifterne til under 1 % i forhold til 2011;

| 68. | anerkender den indsats, som blev gjort af alle institutioner, hvilket resulterede i reelle nedskæringer i deres egne budgetter; mener, at forhøjelsen af alle institutioners budgetudvikling er negativ i faste priser til trods for deres nye kompetencer, nye stillinger, aktioner og aktiviteter, der er skabt som følge af ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

68.

anerkender den indsats, som blev gjort af alle institutioner, hvilket resulterede i reelle nedskæringer i deres egne budgetter; mener, at forhøjelsen af alle institutioners budgetudvikling er negativ i faste priser til trods for deres nye kompetencer, nye stillinger, aktioner og aktiviteter, der er skabt som følge af ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten;

| 69. | bemærker, at budgettet for de administrative udgifter og driftsudgifter for alle institutioner udgør 5,59 % af det samlede EU-budget, hvoraf udgiftsområde 5 har en margen på 497,9 mio. EUR; |
| --- | --- |

69.

bemærker, at budgettet for de administrative udgifter og driftsudgifter for alle institutioner udgør 5,59 % af det samlede EU-budget, hvoraf udgiftsområde 5 har en margen på 497,9 mio. EUR;

| 70. | bekræfter, at besparelsesforanstaltninger ikke kan true udbetaling af løn og pensioner, vedligeholdelse af bygninger og sikkerhed, idet institutionerne skal have de minimale og nødvendige midler til deres drift, og at nedskæringerne skal være rimelige i det omfang, at de ikke straffer institutioner, som har opnået den maksimale grænse for besparelser og desuden at besparelserne skal være lovlige og bevare deres effektivitet i 2012; |
| --- | --- |

70.

bekræfter, at besparelsesforanstaltninger ikke kan true udbetaling af løn og pensioner, vedligeholdelse af bygninger og sikkerhed, idet institutionerne skal have de minimale og nødvendige midler til deres drift, og at nedskæringerne skal være rimelige i det omfang, at de ikke straffer institutioner, som har opnået den maksimale grænse for besparelser og desuden at besparelserne skal være lovlige og bevare deres effektivitet i 2012;

Sektion I -
     
  Europa-Parlamentet

Generel ramme

| 71. | påpeger, at den nuværende vedtagne forhøjelse af 2012-budgettet udgør 1,44 % i forhold til 2011(uden ændringsskrivelse vedrørende Kroatien); eftersom ændringsskrivelsen vedrørende Kroatien vil blive behandlet i samråd med Rådet; forventer, at de nødvendige udgifter til Kroatien vil blive tilføjet; forventer, at den endelige forhøjelse af 2012-budgettet følgelig vil være på 1,9 % (inklusive Kroatien) efter samrådet; påpeger, at 1,9 % er den laveste forhøjelse i 12 år og at den fraregnet udgifterne i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse og de 18 nye MEP’er efter Lissabontraktaten kun er på 0,8 %; henviser til, at 0,8 % er den laveste forhøjelse i mindst 15 år, og til, at den gennemsnitlige forhøjelse i de seneste 15 år har været 4,5 %; påpeger, at der som følge af den aktuelle inflation på 2,9 % er tale om en reel nedskæring af budgettet for 2012, og at Parlamentet på trods af nye beføjelser, nye stillinger, foranstaltninger og aktiviteter, som hidrører fra Lissabontraktaten, har foretaget reelle nedskæringer; |
| --- | --- |

71.

påpeger, at den nuværende vedtagne forhøjelse af 2012-budgettet udgør 1,44 % i forhold til 2011(uden ændringsskrivelse vedrørende Kroatien); eftersom ændringsskrivelsen vedrørende Kroatien vil blive behandlet i samråd med Rådet; forventer, at de nødvendige udgifter til Kroatien vil blive tilføjet; forventer, at den endelige forhøjelse af 2012-budgettet følgelig vil være på 1,9 % (inklusive Kroatien) efter samrådet; påpeger, at 1,9 % er den laveste forhøjelse i 12 år og at den fraregnet udgifterne i forbindelse med Kroatiens tiltrædelse og de 18 nye MEP’er efter Lissabontraktaten kun er på 0,8 %; henviser til, at 0,8 % er den laveste forhøjelse i mindst 15 år, og til, at den gennemsnitlige forhøjelse i de seneste 15 år har været 4,5 %; påpeger, at der som følge af den aktuelle inflation på 2,9 % er tale om en reel nedskæring af budgettet for 2012, og at Parlamentet på trods af nye beføjelser, nye stillinger, foranstaltninger og aktiviteter, som hidrører fra Lissabontraktaten, har foretaget reelle nedskæringer;

| 72. | påpeger, at det samlede 2012-budget for Parlamentet er på 1 710,1 mio. EUR (inklusive 18 MEP’er efter Lissabontraktaten), og at dette udgør en nettoreduktion på 14,5 mio. EUR i forhold til overslagene og 74,085 mio. EUR i forhold til de oprindelige budgetforslag forud for samrådet med Præsidiet; |
| --- | --- |

72.

påpeger, at det samlede 2012-budget for Parlamentet er på 1 710,1 mio. EUR (inklusive 18 MEP’er efter Lissabontraktaten), og at dette udgør en nettoreduktion på 14,5 mio. EUR i forhold til overslagene og 74,085 mio. EUR i forhold til de oprindelige budgetforslag forud for samrådet med Præsidiet;

| 73. | påpeger, at budgettet for 2012 er et konsolideringsbudget, med hvilket Parlamentet har gjort en maksimal indsats for at foretage besparelser uden at bringe arbejdets og lovgivningens kvalitet i fare; påpeger endvidere, at dette 2012-budget samt det kommende 2013-budget kommer til at udgøre referencen for den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

73.

påpeger, at budgettet for 2012 er et konsolideringsbudget, med hvilket Parlamentet har gjort en maksimal indsats for at foretage besparelser uden at bringe arbejdets og lovgivningens kvalitet i fare; påpeger endvidere, at dette 2012-budget samt det kommende 2013-budget kommer til at udgøre referencen for den næste flerårige finansielle ramme;

| 74. | gentager, at de besparelser, der forventes på budgetposterne for oversættelse og tolkning, ikke må bringe princippet om flersprogethed i Parlamentet og i forbindelse med dialogen med de andre institutioner i fare; påpeger, at besparelserne gennemføres, uden at der gås på kompromis med medlemmernes ret til at tale på deres modersmål på plenarmøder, udvalgsmøder, koordinatormøder og triloger, samt at medlemmernes ret til fortsat at skrive og læse på deres modersmål; |
| --- | --- |

74.

gentager, at de besparelser, der forventes på budgetposterne for oversættelse og tolkning, ikke må bringe princippet om flersprogethed i Parlamentet og i forbindelse med dialogen med de andre institutioner i fare; påpeger, at besparelserne gennemføres, uden at der gås på kompromis med medlemmernes ret til at tale på deres modersmål på plenarmøder, udvalgsmøder, koordinatormøder og triloger, samt at medlemmernes ret til fortsat at skrive og læse på deres modersmål;

| 75. | mener, at Parlamentet i tider med stigende finansielle vanskeligheder for mange europæere og konstante budgetstramninger bør vise et eksempel på tilbageholdenhed ved at reducere sine rejseudgifter; anmoder Præsidiet om at skabe betingelserne for at gennemføre besparelser på 5 % af alle former for rejseudgifter, herunder udvalgenes delegationer og de interparlamentariske delegationer, under fuldstændig overholdelse af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer og de dertil hørende gennemførelsesforanstaltninger; mener, at det ville bidrage til sådanne besparelser, hvis parlamentsmedlemmerne nedbragte antallet af flyvninger på business class; anmoder om, at 15 % af rejsebevillingen opføres i reserven i afventning af en rapport fra Parlamentets generalsekretær, som skal forelægges Præsidiet og Budgetudvalget senest den 31. marts 2012; opfordrer til, at denne rapport undersøger gennemførligheden af tiltag for at sikre størst mulig effektivitet i forbindelse med medlemmernes rejser med henblik på at komme med henstillinger om potentielle budgetbesparelser under hensyntagen til alle de forslag og beslutninger, Parlamentet allerede har vedtaget om dette spørgsmål, ved at fremsætte forslag om at nedbringe antallet af flyvninger på business class og opfordre medlemmerne til at købe billetter på økonomiklasse eller ”economy flex”, sikre korrekt behandling af bonuspoint og ændre bestemmelserne om åbningstiderne for medlemmernes sekretariat, især om fredagen; forventer, at bevillingerne til rejser nedbringes i 2012 og de følgende år indtil valgperiodens udgang; foreslår, at der i forbindelse med besparelser på institutionelle besøg tages hensyn til, at pluralisme skal veje tungere end forholdsmæssighed, når delegationerne sammensættes; |
| --- | --- |

75.

mener, at Parlamentet i tider med stigende finansielle vanskeligheder for mange europæere og konstante budgetstramninger bør vise et eksempel på tilbageholdenhed ved at reducere sine rejseudgifter; anmoder Præsidiet om at skabe betingelserne for at gennemføre besparelser på 5 % af alle former for rejseudgifter, herunder udvalgenes delegationer og de interparlamentariske delegationer, under fuldstændig overholdelse af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer og de dertil hørende gennemførelsesforanstaltninger; mener, at det ville bidrage til sådanne besparelser, hvis parlamentsmedlemmerne nedbragte antallet af flyvninger på business class; anmoder om, at 15 % af rejsebevillingen opføres i reserven i afventning af en rapport fra Parlamentets generalsekretær, som skal forelægges Præsidiet og Budgetudvalget senest den 31. marts 2012; opfordrer til, at denne rapport undersøger gennemførligheden af tiltag for at sikre størst mulig effektivitet i forbindelse med medlemmernes rejser med henblik på at komme med henstillinger om potentielle budgetbesparelser under hensyntagen til alle de forslag og beslutninger, Parlamentet allerede har vedtaget om dette spørgsmål, ved at fremsætte forslag om at nedbringe antallet af flyvninger på business class og opfordre medlemmerne til at købe billetter på økonomiklasse eller ”economy flex”, sikre korrekt behandling af bonuspoint og ændre bestemmelserne om åbningstiderne for medlemmernes sekretariat, især om fredagen; forventer, at bevillingerne til rejser nedbringes i 2012 og de følgende år indtil valgperiodens udgang; foreslår, at der i forbindelse med besparelser på institutionelle besøg tages hensyn til, at pluralisme skal veje tungere end forholdsmæssighed, når delegationerne sammensættes;

| 76. | påpeger, at budgettet for 2012 omfatter udgifter som følge af yderligere 18 medlemmer efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse (10,6 mio. EUR); |
| --- | --- |

76.

påpeger, at budgettet for 2012 omfatter udgifter som følge af yderligere 18 medlemmer efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse (10,6 mio. EUR);

| 77. | fastholder, at en politik med fastlæggelse af besparelser, hvor disse er mulige, og en fortsat omstrukturering og omfordeling af eksisterende ressourcer er afgørende elementer i Parlamentets budgetpolitik, især i denne tid med økonomisk krise; mener derfor, at sådanne besparelser i 2012-budgettet bør foretages i en bredere sammenhæng med strukturelle ændringer, der har langsigtede virkninger, og at de nedskæringer, Parlamentet har accepteret, vil kræve strukturelle ændringer, som ikke må bringe den høje kvalitet af Parlamentets lovgivning i fare; mener, at målet er at fokusere på Parlamentets kernevirksomhed; mener, at besparelser på tolkning og oversættelse ikke bringer princippet om flersprogethed i fare, men er mulige gennem innovation, omstrukturering og nye arbejdsmetoder; |
| --- | --- |

77.

fastholder, at en politik med fastlæggelse af besparelser, hvor disse er mulige, og en fortsat omstrukturering og omfordeling af eksisterende ressourcer er afgørende elementer i Parlamentets budgetpolitik, især i denne tid med økonomisk krise; mener derfor, at sådanne besparelser i 2012-budgettet bør foretages i en bredere sammenhæng med strukturelle ændringer, der har langsigtede virkninger, og at de nedskæringer, Parlamentet har accepteret, vil kræve strukturelle ændringer, som ikke må bringe den høje kvalitet af Parlamentets lovgivning i fare; mener, at målet er at fokusere på Parlamentets kernevirksomhed; mener, at besparelser på tolkning og oversættelse ikke bringer princippet om flersprogethed i fare, men er mulige gennem innovation, omstrukturering og nye arbejdsmetoder;

| 78. | glæder sig over Budgetudvalgets gode samarbejde med Præsidiet, som var baseret på gensidig tillid; mener ikke, der bør sættes spørgsmålstegn ved den aftale, der blev indgået ved samrådet den 22. september 2011 og i forbindelse med overslagene (beslutning af 6. april 2011 vedtaget på plenarmødet med 479 stemmer for), og at ingen af aftalens elementer bør genåbnes, hvis nye forhold ikke gør sig gældende; |
| --- | --- |

78.

glæder sig over Budgetudvalgets gode samarbejde med Præsidiet, som var baseret på gensidig tillid; mener ikke, der bør sættes spørgsmålstegn ved den aftale, der blev indgået ved samrådet den 22. september 2011 og i forbindelse med overslagene (beslutning af 6. april 2011 vedtaget på plenarmødet med 479 stemmer for), og at ingen af aftalens elementer bør genåbnes, hvis nye forhold ikke gør sig gældende;

| 79. | bemærker, at den generelle udgiftsgodtgørelse er fastfrosset på niveauet fra 2011; opfordrer Præsidiet til ikke at indeksregulere nogen af medlemmernes rejse- og opholdsudgifter (herunder "dagpengene"); |
| --- | --- |

79.

bemærker, at den generelle udgiftsgodtgørelse er fastfrosset på niveauet fra 2011; opfordrer Præsidiet til ikke at indeksregulere nogen af medlemmernes rejse- og opholdsudgifter (herunder "dagpengene");

| 80. | gentager, at der er blevet foreslået en række reserver i forbindelse med Parlamentets budgetforhandlinger; henstiller, uden at dette berører det kompromis, der er indgået mellem Budgetudvalget og Præsidiet under samrådet, at de bagvedliggende spørgsmål vedrørende disse reserver besvares, for så vidt angår Parlamentets budget, og opstilles på en gennemsigtig måde, således at de giver klar information om behovet for oversættelse og tolkning, forplejning, rengøring og vedligeholdelse samt tjenesteydelser og faciliteter i forbindelse med rejser, andre eksterne tjenesteydelser samt prisstrukturen og eventuelt anvendte subsidier til disse tjenesteydelser; |
| --- | --- |

80.

gentager, at der er blevet foreslået en række reserver i forbindelse med Parlamentets budgetforhandlinger; henstiller, uden at dette berører det kompromis, der er indgået mellem Budgetudvalget og Præsidiet under samrådet, at de bagvedliggende spørgsmål vedrørende disse reserver besvares, for så vidt angår Parlamentets budget, og opstilles på en gennemsigtig måde, således at de giver klar information om behovet for oversættelse og tolkning, forplejning, rengøring og vedligeholdelse samt tjenesteydelser og faciliteter i forbindelse med rejser, andre eksterne tjenesteydelser samt prisstrukturen og eventuelt anvendte subsidier til disse tjenesteydelser;

Menneskelige ressourcer

| 81. | godkender følgende ændringer til stillingsfortegnelsen:






  — | ændring af to midlertidige AST 3-stillinger til to faste AST 1-stillinger til Lægetjenesten |
| --- | --- | --- |

81.

godkender følgende ændringer til stillingsfortegnelsen:

—

ændring af to midlertidige AST 3-stillinger til to faste AST 1-stillinger til Lægetjenesten

| — | 30 opnormeringer af AD 5- til AD 7-stillinger for at tage hensyn resultaterne af de interne AD 7-udvælgelsesprøver |
| --- | --- |

—

30 opnormeringer af AD 5- til AD 7-stillinger for at tage hensyn resultaterne af de interne AD 7-udvælgelsesprøver

| — | ændring af 15 AST-stillinger (5 AST 3, 5 AST 5 and 5 AST 7) til AD 5-stillinger; |
| --- | --- |

—

ændring af 15 AST-stillinger (5 AST 3, 5 AST 5 and 5 AST 7) til AD 5-stillinger;

| 82. | beslutter at godkende internaliseringen af Sikkerhedstjenesten som foreslået i ændringsskrivelsen, og som en konsekvens heraf oprette 29 nye stillinger (26 AST 1- og 3 AD 5-stillinger) i stillingsfortegnelsen; |
| --- | --- |

82.

beslutter at godkende internaliseringen af Sikkerhedstjenesten som foreslået i ændringsskrivelsen, og som en konsekvens heraf oprette 29 nye stillinger (26 AST 1- og 3 AD 5-stillinger) i stillingsfortegnelsen;

| 83. | godkender følgende foranstaltninger i ændringsskrivelsen, som er blevet opvejet af andre besparelser:






  — | frigivelsen af bevillinger fra reserven til den nye sikkerhedspolitik |
| --- | --- | --- |

83.

godkender følgende foranstaltninger i ændringsskrivelsen, som er blevet opvejet af andre besparelser:

—

frigivelsen af bevillinger fra reserven til den nye sikkerhedspolitik

| — | modregning af CO2-emissioner, som skyldes administrative aktiviteter |
| --- | --- |

—

modregning af CO2-emissioner, som skyldes administrative aktiviteter

| — | forhøjelse af bevillingerne til kontraktansatte for at støtte gennemførelsen af Parlamentets ejendomspolitik |
| --- | --- |

—

forhøjelse af bevillingerne til kontraktansatte for at støtte gennemførelsen af Parlamentets ejendomspolitik

| — | forhøjelse af det årlige tilskud til EPA; |
| --- | --- |

—

forhøjelse af det årlige tilskud til EPA;

Bygninger og kommunikations- og informationspolitik

| 84. | mener, at Parlamentets bygningspolitik kræver en grundig analyse, og at administrationen fortsat bør udvikle bygningspolitik i samarbejde med Budgetudvalget; anmoder derfor om at blive holdt regelmæssigt underrettet om forløbet af byggeprojekter med en betydelig økonomisk indvirkning på budgettet, f.eks. Konrad Adenauer-Bygningen, "Huset for Europæisk Historie" samt bygge- og erhvervelsesprojekter på Parlamentets arbejdssteder; anmoder om at blive holdt underrettet om oprettelsen af eventuelle nye stillinger i forbindelse med GD INLO's treårsplan, inden de godkendes af administrationen; opfordrer administrationen til at indgå en aftale med Kommissionen og enhver anden institution, der måtte ønske at benytte faciliteterne i "Huset for Europæisk Historie", om levering af tjenesteydelser med henblik på at deles om nogle af driftsudgifterne; opfordrer EU-institutionerne til at samordne deres besøgsprogrammer bedre med henblik på at udnytte synergieffekter, øge tilfredsheden blandt de besøgende og deles om udgifterne; opfordrer administrationen til at forbedre forvaltningen af interinstitutionelle projekter; |
| --- | --- |

84.

mener, at Parlamentets bygningspolitik kræver en grundig analyse, og at administrationen fortsat bør udvikle bygningspolitik i samarbejde med Budgetudvalget; anmoder derfor om at blive holdt regelmæssigt underrettet om forløbet af byggeprojekter med en betydelig økonomisk indvirkning på budgettet, f.eks. Konrad Adenauer-Bygningen, "Huset for Europæisk Historie" samt bygge- og erhvervelsesprojekter på Parlamentets arbejdssteder; anmoder om at blive holdt underrettet om oprettelsen af eventuelle nye stillinger i forbindelse med GD INLO's treårsplan, inden de godkendes af administrationen; opfordrer administrationen til at indgå en aftale med Kommissionen og enhver anden institution, der måtte ønske at benytte faciliteterne i "Huset for Europæisk Historie", om levering af tjenesteydelser med henblik på at deles om nogle af driftsudgifterne; opfordrer EU-institutionerne til at samordne deres besøgsprogrammer bedre med henblik på at udnytte synergieffekter, øge tilfredsheden blandt de besøgende og deles om udgifterne; opfordrer administrationen til at forbedre forvaltningen af interinstitutionelle projekter;

| 85. | påpeger, at finansieringen af de nye kontraktansatte, der skal varetage gennemførelsen af Parlamentets ejendomspolitik, bør sikres i de kommende regnskabsår på en gennemskuelig måde; kræver endvidere at blive holdt underrettet om enhver plan om at oprette nye stillinger og om enhver forhøjelse af bevillingerne vedrørende DG INLO-politikker, inden de godkendes af administrationen; |
| --- | --- |

85.

påpeger, at finansieringen af de nye kontraktansatte, der skal varetage gennemførelsen af Parlamentets ejendomspolitik, bør sikres i de kommende regnskabsår på en gennemskuelig måde; kræver endvidere at blive holdt underrettet om enhver plan om at oprette nye stillinger og om enhver forhøjelse af bevillingerne vedrørende DG INLO-politikker, inden de godkendes af administrationen;

| 86. | mener, at projektet med "Huset for Europæisk Historie" kræver aktivt samarbejde med og økonomiske bidrag fra andre institutioner; glæder sig over det tilsagn, Kommissionens formand gav udtryk for i sin skrivelse af 28. september 2011, om at bidrage væsentligt til projektet og sikre støtte til driften af "Huset for Europæisk Historie"; minder om sin beslutning af 6. april 2011, hvori der anmodes om en driftsplan, der fastlægger husets langsigtede forretningsstrategi, og bemærker, at administrationen har tilvejebragt de ønskede oplysninger; gentager, at afgørelser vedrørende projektet bør underkastes en åben drøftelse og en frugtbar dialog og bør sikre en gennemsigtig beslutningsproces; anmoder om at blive underrettet snarest muligt om byggeprojektet i henhold til artikel 179, stk. 3, i finansforordningen; anmoder Præsidiet om at sikre, at den omkostningsplan, der indgår i driftsplanen, overholdes nøje; |
| --- | --- |

86.

mener, at projektet med "Huset for Europæisk Historie" kræver aktivt samarbejde med og økonomiske bidrag fra andre institutioner; glæder sig over det tilsagn, Kommissionens formand gav udtryk for i sin skrivelse af 28. september 2011, om at bidrage væsentligt til projektet og sikre støtte til driften af "Huset for Europæisk Historie"; minder om sin beslutning af 6. april 2011, hvori der anmodes om en driftsplan, der fastlægger husets langsigtede forretningsstrategi, og bemærker, at administrationen har tilvejebragt de ønskede oplysninger; gentager, at afgørelser vedrørende projektet bør underkastes en åben drøftelse og en frugtbar dialog og bør sikre en gennemsigtig beslutningsproces; anmoder om at blive underrettet snarest muligt om byggeprojektet i henhold til artikel 179, stk. 3, i finansforordningen; anmoder Præsidiet om at sikre, at den omkostningsplan, der indgår i driftsplanen, overholdes nøje;

| 87. | mener, at Parlamentets budget for at der kan foretages langsigtede besparelser, der gør organisationen mere moderne og effektiv, bør underkastes en komparativ undersøgelse med budgetterne i et repræsentativt udsnit af medlemsstater og med budgettet for USA’s kongres; |
| --- | --- |

87.

mener, at Parlamentets budget for at der kan foretages langsigtede besparelser, der gør organisationen mere moderne og effektiv, bør underkastes en komparativ undersøgelse med budgetterne i et repræsentativt udsnit af medlemsstater og med budgettet for USA’s kongres;

Miljørelaterede spørgsmål

| 88. | glæder sig over indførelsen af konkrete incitamenter til at gøre mere brug af mindre forurenende transportformer ved at indføre 50 %-Jobcardordningen i Bruxelles; påpeger, at reserven for de forskellige budgetposter til rejseudgifter også afhænger af resultatet af en rapport, som Præsidiet er blevet anmodet om, hvori man undersøger gennemførelsen af foranstaltninger for at sikre den størst mulige effektivitet af rejseudgifter og kommer med henstillinger til budgetbesparelser; |
| --- | --- |

88.

glæder sig over indførelsen af konkrete incitamenter til at gøre mere brug af mindre forurenende transportformer ved at indføre 50 %-Jobcardordningen i Bruxelles; påpeger, at reserven for de forskellige budgetposter til rejseudgifter også afhænger af resultatet af en rapport, som Præsidiet er blevet anmodet om, hvori man undersøger gennemførelsen af foranstaltninger for at sikre den størst mulige effektivitet af rejseudgifter og kommer med henstillinger til budgetbesparelser;

| 89. | opfordrer til, at der træffes yderligere foranstaltninger for at nedbringe forbruget af energi, vand og papir med henblik på at gennemføre besparelser i Parlamentets budget; |
| --- | --- |

89.

opfordrer til, at der træffes yderligere foranstaltninger for at nedbringe forbruget af energi, vand og papir med henblik på at gennemføre besparelser i Parlamentets budget;

Sektion IV -
     
  Domstolen

| 90. | påpeger, at de nedskæringer, som Rådet har foretaget, vil bevirke, at Domstolen ikke er i stand til at udføre sine kerneopgaver korrekt i den nuværende situation med en stigende mængde retligt arbejde; har derfor besluttet delvist at genopføre budgetforslaget, navnlig for så vidt angår medlems-, personale- og it-bevillinger; |
| --- | --- |

90.

påpeger, at de nedskæringer, som Rådet har foretaget, vil bevirke, at Domstolen ikke er i stand til at udføre sine kerneopgaver korrekt i den nuværende situation med en stigende mængde retligt arbejde; har derfor besluttet delvist at genopføre budgetforslaget, navnlig for så vidt angår medlems-, personale- og it-bevillinger;

Sektion V -
     
  Revisionsretten

| 91. | bemærker, at Revisionsretten gør en betydelig indsats for at omfordele personale fra servicefunktioner til revisionsaktiviteter for at imødekomme de stigende krav til institutionen og for at finde væsentlige besparelser på sine administrative udgifter; bemærker, at Rådet har nedskåret bevillingerne til lønninger som følge af en lav gennemførelsesgrad i 2010; forventer, at gennemførelsesgraden i 2011 bliver bedre og har derfor besluttet delvist at genopføre budgetforslaget; |
| --- | --- |

91.

bemærker, at Revisionsretten gør en betydelig indsats for at omfordele personale fra servicefunktioner til revisionsaktiviteter for at imødekomme de stigende krav til institutionen og for at finde væsentlige besparelser på sine administrative udgifter; bemærker, at Rådet har nedskåret bevillingerne til lønninger som følge af en lav gennemførelsesgrad i 2010; forventer, at gennemførelsesgraden i 2011 bliver bedre og har derfor besluttet delvist at genopføre budgetforslaget;

Sektion VI -
     
  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| 92. | påpeger, at nogle af de nedskæringer, Rådet har foretaget, vil bringe EØSU's kernefunktioner i fare og stille spørgsmålstegn ved dets evne til at opfylde dets retlige forpligtelser over for personalet; beslutter derfor at genopføre budgetforslaget for bevillingerne, der er til rådighed for EØSU's medlemmer til at udføre institutionens kerneaktivitet, nemlig at gøre det muligt for civilsamfundsorganisationer fra medlemsstaterne at give udtryk for deres holdninger på EU-plan, hvilket, når der tages højde for forsigtige skøn over inflationen, betyder en fastfrysning i faste priser, delvist at genopføre budgetforslaget for løn og godtgørelser til personale, således at det bliver muligt for EØSU at opfylde sine forpligtelser over for personalet, og delvist at genopføre budgetforslaget for tolkning, således at niveauet bringes tilbage til gennemførelsesniveauet i 2009, hvilket stadig i betragtning af de øgede satser for tolkning vil betyde en nedskæring i faste priser; |
| --- | --- |

92.

påpeger, at nogle af de nedskæringer, Rådet har foretaget, vil bringe EØSU's kernefunktioner i fare og stille spørgsmålstegn ved dets evne til at opfylde dets retlige forpligtelser over for personalet; beslutter derfor at genopføre budgetforslaget for bevillingerne, der er til rådighed for EØSU's medlemmer til at udføre institutionens kerneaktivitet, nemlig at gøre det muligt for civilsamfundsorganisationer fra medlemsstaterne at give udtryk for deres holdninger på EU-plan, hvilket, når der tages højde for forsigtige skøn over inflationen, betyder en fastfrysning i faste priser, delvist at genopføre budgetforslaget for løn og godtgørelser til personale, således at det bliver muligt for EØSU at opfylde sine forpligtelser over for personalet, og delvist at genopføre budgetforslaget for tolkning, således at niveauet bringes tilbage til gennemførelsesniveauet i 2009, hvilket stadig i betragtning af de øgede satser for tolkning vil betyde en nedskæring i faste priser;

Sektion VII -
     
  Regionsudvalget

| 93. | afviser delvist de nedskæringer, Rådet har indført; forhøjer de fleste af de berørte budgetposter, idet Rådet har nedskåret bevillingerne til et niveau, der ligger væsentligt under gennemførelsesniveauet i 2010 og 2011; beslutter derfor at genopføre budgetforslaget for at gøre det muligt for institutionen at fastholde 2011-niveauet for politiske aktiviteter; |
| --- | --- |

93.

afviser delvist de nedskæringer, Rådet har indført; forhøjer de fleste af de berørte budgetposter, idet Rådet har nedskåret bevillingerne til et niveau, der ligger væsentligt under gennemførelsesniveauet i 2010 og 2011; beslutter derfor at genopføre budgetforslaget for at gøre det muligt for institutionen at fastholde 2011-niveauet for politiske aktiviteter;

Sektion VIII -
     
  Den Europæiske Ombudsmand

| 94. | mener, at bevillingerne til denne institution allerede er blevet nedskåret betydeligt i de sidste to år; genopfører derfor budgetforslaget for de fleste budgetposter; |
| --- | --- |

94.

mener, at bevillingerne til denne institution allerede er blevet nedskåret betydeligt i de sidste to år; genopfører derfor budgetforslaget for de fleste budgetposter;

Sektion IX -
     
  Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 95. | har indtaget en anderledes holdning end Rådet og har accepteret oprettelsen af yderligere to faste stillinger (1 AD 9 og 1 AD 6-stilling) i EDPS' stillingsfortegnelse som følge af de nye opgaver, som denne institution er blevet tildelt i henhold til artikel 16 i TEUF, idet det er EDPS' opgave overvåge og sikre, at alle EU-institutioner og -organer respekterer de grundlæggende rettigheder til privatlivets fred og beskyttelse af personlige oplysninger); accepterer for at overholde de retlige forpligtelser opnormering af institutionens direktør fra AD 14 til AD 15, selv om der samlet er 43 ansatte i EDPS; |
| --- | --- |

95.

har indtaget en anderledes holdning end Rådet og har accepteret oprettelsen af yderligere to faste stillinger (1 AD 9 og 1 AD 6-stilling) i EDPS' stillingsfortegnelse som følge af de nye opgaver, som denne institution er blevet tildelt i henhold til artikel 16 i TEUF, idet det er EDPS' opgave overvåge og sikre, at alle EU-institutioner og -organer respekterer de grundlæggende rettigheder til privatlivets fred og beskyttelse af personlige oplysninger); accepterer for at overholde de retlige forpligtelser opnormering af institutionens direktør fra AD 14 til AD 15, selv om der samlet er 43 ansatte i EDPS;

| 96. | beslutter af samme årsag at genopføre bevillingerne i de andre budgetposter til niveauet i budgetforslaget; |
| --- | --- |

96.

beslutter af samme årsag at genopføre bevillingerne i de andre budgetposter til niveauet i budgetforslaget;

Sektion X -
     
  Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

| 97. | bemærker, at EU-Udenrigstjenesten som en ny organisation med store europæiske ambitioner nødvendigvis må have tildelt tilstrækkelige midler; mener, at det i forbindelse med bevillinger til personalets lønninger i 2012 er nødvendigt at tage højde for det faktiske antal ubesatte stillinger i efteråret 2011; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udøve tilbageholdenhed, når det handler om den kommende etablering af højtstående stillinger; mener, at en måde at opnå dette kan være gradvist at erstatte stillinger som udstationeret national ekspert med permanente stillinger for medlemsstaternes embedsmænd; bemærker, at udstationerede nationale eksperter ikke medregnes i den tredjedel af EU-Udenrigstjenestens personale, der er på AD-niveau; minder ikke desto mindre om Rådets afgørelse, der fastsætter EU-Udenrigstjenestens tilrettelæggelse og funktionsmåde, hvoraf det fremgår, at "ved udløbet af kontrakten for en udsendt national ekspert, der er overført til EU-Udenrigstjenesten i henhold til artikel 7, vil funktionen blive konverteret til en stilling som midlertidigt ansat i tilfælde, hvor den funktion, som den udsendte nationale ekspert udførte, svarer til en funktion, der normalt udføres af personale på AD-niveau, forudsat at den nødvendige stilling er til rådighed i stillingsfortegnelsen."; understreger desuden, at det er nødvendigt at finansiere de operationelle krav til etableringen af EU-Udenrigstjenesten med egne it-systemer i en ny bygning; |
| --- | --- |

97.

bemærker, at EU-Udenrigstjenesten som en ny organisation med store europæiske ambitioner nødvendigvis må have tildelt tilstrækkelige midler; mener, at det i forbindelse med bevillinger til personalets lønninger i 2012 er nødvendigt at tage højde for det faktiske antal ubesatte stillinger i efteråret 2011; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udøve tilbageholdenhed, når det handler om den kommende etablering af højtstående stillinger; mener, at en måde at opnå dette kan være gradvist at erstatte stillinger som udstationeret national ekspert med permanente stillinger for medlemsstaternes embedsmænd; bemærker, at udstationerede nationale eksperter ikke medregnes i den tredjedel af EU-Udenrigstjenestens personale, der er på AD-niveau; minder ikke desto mindre om Rådets afgørelse, der fastsætter EU-Udenrigstjenestens tilrettelæggelse og funktionsmåde, hvoraf det fremgår, at "ved udløbet af kontrakten for en udsendt national ekspert, der er overført til EU-Udenrigstjenesten i henhold til artikel 7, vil funktionen blive konverteret til en stilling som midlertidigt ansat i tilfælde, hvor den funktion, som den udsendte nationale ekspert udførte, svarer til en funktion, der normalt udføres af personale på AD-niveau, forudsat at den nødvendige stilling er til rådighed i stillingsfortegnelsen."; understreger desuden, at det er nødvendigt at finansiere de operationelle krav til etableringen af EU-Udenrigstjenesten med egne it-systemer i en ny bygning;

| 98. | tager de præciseringer, der er modtaget fra EU-Udenrigstjenesten i dennes skrivelse til Budgetudvalgets formand af 30. september 2011 om andelen af EU-tjenestemænd i stillingsfortegnelsen, i betragtning, som svarer til de tilsagn, der er givet af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant; beslutter derfor at genopføre EU-Udenrigstjenestens stillingsfortegnelse som foreslået i Kommissionens budgetforslag og mener, at alle reserver vedrørende rekrutteringen og etableringen af en EU-delegation i De Forenede Arabiske Emirater bør ophæves; |
| --- | --- |

98.

tager de præciseringer, der er modtaget fra EU-Udenrigstjenesten i dennes skrivelse til Budgetudvalgets formand af 30. september 2011 om andelen af EU-tjenestemænd i stillingsfortegnelsen, i betragtning, som svarer til de tilsagn, der er givet af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant; beslutter derfor at genopføre EU-Udenrigstjenestens stillingsfortegnelse som foreslået i Kommissionens budgetforslag og mener, at alle reserver vedrørende rekrutteringen og etableringen af en EU-delegation i De Forenede Arabiske Emirater bør ophæves;

| 99. | er bekymret over Rådets holdning med hensyn til at skære budgetforslaget for 2012 for EU-Udenrigstjenesten ned til + 2,25 %; har også indtaget en forsigtig holdning til forhøjelser i betragtning af den generelle finansielle kontekst og accepterer kun delvist EU-Udenrigstjenestens anmodninger; |
| --- | --- |

99.

er bekymret over Rådets holdning med hensyn til at skære budgetforslaget for 2012 for EU-Udenrigstjenesten ned til + 2,25 %; har også indtaget en forsigtig holdning til forhøjelser i betragtning af den generelle finansielle kontekst og accepterer kun delvist EU-Udenrigstjenestens anmodninger;

| 100. | accepterer de ændringer, der anmodes om til EU-Udenrigstjenestens stillingsfortegnelse, navnlig med henblik på at styrke delegationerne; vil imidlertid fortsat være årvågen med hensyn til sammensætningen af EU-Udenrigstjenestens personale og overholdelse af den lovgivningsmæssige forpligtelse til, at EU-tjenestemænd skal besætte mindst 60 % af EU-Udenrigstjenestens AD-stillinger; kræver, at EU-Udenrigstjenesten aflægger regelmæssige beretninger herom; bemærker, at EU-Udenrigstjenestens stigende budgetbehov er et resultat af en omfordeling af beføjelser, der tidligere blev udøvet Rådet og Kommissionen, og fremkomsten af undervurderede behov, såsom startomkostninger, nye forpligtelser og opgaver, der i øjeblikket udføres af Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

100.

accepterer de ændringer, der anmodes om til EU-Udenrigstjenestens stillingsfortegnelse, navnlig med henblik på at styrke delegationerne; vil imidlertid fortsat være årvågen med hensyn til sammensætningen af EU-Udenrigstjenestens personale og overholdelse af den lovgivningsmæssige forpligtelse til, at EU-tjenestemænd skal besætte mindst 60 % af EU-Udenrigstjenestens AD-stillinger; kræver, at EU-Udenrigstjenesten aflægger regelmæssige beretninger herom; bemærker, at EU-Udenrigstjenestens stigende budgetbehov er et resultat af en omfordeling af beføjelser, der tidligere blev udøvet Rådet og Kommissionen, og fremkomsten af undervurderede behov, såsom startomkostninger, nye forpligtelser og opgaver, der i øjeblikket udføres af Rådet og Kommissionen;

*

* *

| 101. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de øvrige berørte institutioner og de berørte organer. |
| --- | --- |

101.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de øvrige berørte institutioner og de berørte organer.

---

(1)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

(2)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0114.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0140.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0296.

(7)  Inklusive ændringsbudgetter nr. 1-3/2011.

(8)  Se f.eks. Parlamentets ovennævnte beslutning af 23. juni 2011 om mandatet til trepartsmødet om forslaget til budget for 2012.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/155

---

Onsdag den 26. oktober 2011Indgåelse og foreløbig anvendelse af samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge ***

P7_TA(2011)0462

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge (11114/2011 - C7-0184/2011 - 2011/0033(NLE))

2013/C 131 E/23

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11114/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11114/2011),

| — | der henviser til udkast til samarbejdsaftale om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge (06647/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til samarbejdsaftale om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge (06647/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 171 og 172 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 171 og 172 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0184/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 7, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 7, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0316/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0316/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Kongeriget Norges regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Kongeriget Norges regeringer og parlamenter.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/156

---

Onsdag den 26. oktober 2011Aftale mellem USA og EU om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer Galileo og GPS ***

P7_TA(2011)0463

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer, Galileo og GPS, samt tilhørende anvendelser mellem på den ene side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og på den anden side Amerikas Forenede Stater (11117/2011 - C7-0185/2011 - 2011/0054(NLE))

2013/C 131 E/24

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11117/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11117/2011),

| — | der henviser til udkast til aftale om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer, Galileo og GPS, samt tilhørende anvendelser mellem på den ene side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og på den anden side Amerikas Forenede Stater (11575/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale om fremme, tilrådighedsstillelse og brug af de satellitbaserede navigationssystemer, Galileo og GPS, samt tilhørende anvendelser mellem på den ene side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og på den anden side Amerikas Forenede Stater (11575/2011),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 171 og 172, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 171 og 172, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0185/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 7, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 7, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0332/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0332/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Amerikas Forenede Staters regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Amerikas Forenede Staters regeringer og parlamenter.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/156 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/156

---

Onsdag den 26. oktober 2011Fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater *

P7_TA(2011)0464

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2011 om forslag til Rådets direktiv om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (omarbejdning) (KOM(2010)0784 - C7-0030/2011 - 2010/0387(CNS))

2013/C 131 E/25

(Særlig lovgivningsprocedure - høring - omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0784), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0784),

| — | der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0030/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0030/2011),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

| — | der henviser til skrivelse af 25. marts 2011 fra Retsudvalget til Økonomi- og Valutaudvalget, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 25. marts 2011 fra Retsudvalget til Økonomi- og Valutaudvalget, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0314/2011),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv


  Betragtning 9 |
| (9) | I forbindelse med behandlingen af faste driftssteder kan der opstå behov for, at medlemsstaterne fastsætter betingelser og vedtager retsakter for at beskytte den nationale skatteindtægt og forhindre omgåelse af nationale love i overensstemmelse med traktatens principper og under hensyntagen til internationalt anerkendte skattemæssige regler. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 9

(9)

I forbindelse med behandlingen af faste driftssteder kan der opstå behov for, at medlemsstaterne fastsætter betingelser og vedtager retsakter for at beskytte den nationale skatteindtægt og forhindre omgåelse af nationale love i overensstemmelse med traktatens principper og under hensyntagen til internationalt anerkendte skattemæssige regler.

| (9) | I forbindelse med behandlingen af faste driftssteder kan der opstå behov for, at medlemsstaterne fastsætter betingelser og vedtager retsakter for at beskytte den nationale skatteindtægt og forhindre omgåelse af national lov
  og undgå ekstreme former for underbeskatning eller ikke-beskatning
  i overensstemmelse med traktatens principper og under hensyntagen til internationalt anerkendte skattemæssige regler. |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med behandlingen af faste driftssteder kan der opstå behov for, at medlemsstaterne fastsætter betingelser og vedtager retsakter for at beskytte den nationale skatteindtægt og forhindre omgåelse af national lov
  og undgå ekstreme former for underbeskatning eller ikke-beskatning
  i overensstemmelse med traktatens principper og under hensyntagen til internationalt anerkendte skattemæssige regler.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – litra a

| a) | enten undlade at beskatte dette overskud; eller |
| --- | --- |

a)

enten undlade at beskatte dette overskud; eller

| a) | enten undlade at beskatte dette overskud,
  hvis det er blevet beskattet i den stat, hvor datterselskabet hører til, med en lovbestemt selskabsskattesats, som ikke er lavere end 70 % af den gennemsnitlige lovbestemte selskabsskattesats i medlemsstaterne
  ; eller |
| --- | --- |

a)

enten undlade at beskatte dette overskud,
  hvis det er blevet beskattet i den stat, hvor datterselskabet hører til, med en lovbestemt selskabsskattesats, som ikke er lavere end 70 % af den gennemsnitlige lovbestemte selskabsskattesats i medlemsstaterne
  ; eller

Ændring 3

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1 – litra b

| b) | beskatte dette overskud, men give moderselskabet og det faste driftssted tilladelse til fra det skyldige skattebeløb at trække den del af den af datterselskabet og ethvert datterselskab på lavere niveau betalte selskabsskat, der vedrører dette overskud, op til det tilsvarende skyldige skattebeløb, på den betingelse, at hvert selskab og dets datterselskab på lavere niveau er omfattet af definitionerne i artikel 2 og opfylder kravene i artikel 3 på ethvert niveau. |
| --- | --- |

b)

beskatte dette overskud, men give moderselskabet og det faste driftssted tilladelse til fra det skyldige skattebeløb at trække den del af den af datterselskabet og ethvert datterselskab på lavere niveau betalte selskabsskat, der vedrører dette overskud, op til det tilsvarende skyldige skattebeløb, på den betingelse, at hvert selskab og dets datterselskab på lavere niveau er omfattet af definitionerne i artikel 2 og opfylder kravene i artikel 3 på ethvert niveau.

| b) | beskatte dette overskud
  med en lovbestemt selskabsskattesats, som ikke er lavere end 70 % af den gennemsnitlige lovbestemte selskabsskattesats i medlemsstaterne
  , men give moderselskabet og det faste driftssted tilladelse til fra det skyldige skattebeløb at trække den del af den af datterselskabet og ethvert datterselskab på lavere niveau betalte selskabsskat, der vedrører dette overskud, op til det tilsvarende skyldige skattebeløb, på den betingelse, at hvert selskab og dets datterselskab på lavere niveau er omfattet af definitionerne i artikel 2 og opfylder kravene i artikel 3 på ethvert niveau. |
| --- | --- |

b)

beskatte dette overskud
  med en lovbestemt selskabsskattesats, som ikke er lavere end 70 % af den gennemsnitlige lovbestemte selskabsskattesats i medlemsstaterne
  , men give moderselskabet og det faste driftssted tilladelse til fra det skyldige skattebeløb at trække den del af den af datterselskabet og ethvert datterselskab på lavere niveau betalte selskabsskat, der vedrører dette overskud, op til det tilsvarende skyldige skattebeløb, på den betingelse, at hvert selskab og dets datterselskab på lavere niveau er omfattet af definitionerne i artikel 2 og opfylder kravene i artikel 3 på ethvert niveau.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/158

---

Onsdag den 26. oktober 2011Finansielle regler vedrørende EU's årlige budget ***I

P7_TA(2011)0465

Europa-Parlamentets ændringer af 26. oktober 2011 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens årlige budget (KOM(2010)0815 - C7-0016/2011 - 2010/0395(COD)) (1)

2013/C 131 E/26

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 1 |
| (1) | Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget er flere gange blevet ændret på væsentlige punkter. Da der skal foretages yderligere ændringer, bl.a. for at tage hensyn til de ændringer, der indførtes med Lissabontraktaten, bør forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af klarhedshensyn erstattes af denne forordning. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

(1)

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget er flere gange blevet ændret på væsentlige punkter. Da der skal foretages yderligere ændringer, bl.a. for at tage hensyn til de ændringer, der indførtes med Lissabontraktaten, bør forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af klarhedshensyn erstattes af denne forordning.

| (1) | Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget er flere gange blevet ændret på væsentlige punkter. Da der skal foretages yderligere ændringer, bl.a. for at tage hensyn til de ændringer, der indførtes med Lissabontraktaten, bør forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af klarhedshensyn erstattes af denne forordning
  i henhold til Lissabontraktaten som vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab efter den almindelige lovgivningsprocedure
  . |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget er flere gange blevet ændret på væsentlige punkter. Da der skal foretages yderligere ændringer, bl.a. for at tage hensyn til de ændringer, der indførtes med Lissabontraktaten, bør forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af klarhedshensyn erstattes af denne forordning
  i henhold til Lissabontraktaten som vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab efter den almindelige lovgivningsprocedure
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| (2) | Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 fastlagde de budgetprincipper og finansielle regler, der bør overholdes i alle retsakter og af alle institutioner. Forordningens grundlæggende principper, udformning og struktur samt de grundlæggende regler for den budgetmæssige og økonomiske forvaltning bør opretholdes. Undtagelserne til disse grundlæggende principper bør revideres og så vidt muligt forenkles under hensyntagen til deres fortsatte relevans, deres nytteværdi for Unionens årlige budget (i det følgende betegnet"budgettet") og den byrde, de medfører for de implicerede parter. De centrale elementer i reformen af den finansielle forvaltning bør opretholdes og styrkes: de finansielle aktørers rolle, integreringen af kontrol i de operationelle tjenester, de interne revisorer, aktivitetsbaseret budgettering, moderniseringen af regnskabsprincipper og -regler og de grundlæggende principper for tilskud. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 fastlagde de budgetprincipper og finansielle regler, der bør overholdes i alle retsakter og af alle institutioner. Forordningens grundlæggende principper, udformning og struktur samt de grundlæggende regler for den budgetmæssige og økonomiske forvaltning bør opretholdes. Undtagelserne til disse grundlæggende principper bør revideres og så vidt muligt forenkles under hensyntagen til deres fortsatte relevans, deres nytteværdi for Unionens årlige budget (i det følgende betegnet"budgettet") og den byrde, de medfører for de implicerede parter. De centrale elementer i reformen af den finansielle forvaltning bør opretholdes og styrkes: de finansielle aktørers rolle, integreringen af kontrol i de operationelle tjenester, de interne revisorer, aktivitetsbaseret budgettering, moderniseringen af regnskabsprincipper og -regler og de grundlæggende principper for tilskud.

| (2) | (2) Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 fastlagde de budgetprincipper og finansielle regler, der bør overholdes i alle retsakter og af alle institutioner
  , og som gælder for udarbejdelsen og gennemførelsen af det almindelige budget, sikrer forsvarlig og effektiv forvaltning, kontrol og beskyttelse for så vidt angår Unionens finansielle interesser samt øger gennemsigtigheden
  . Forordningens grundlæggende principper, udformning og struktur samt de grundlæggende regler for den budgetmæssige og økonomiske forvaltning bør opretholdes. Undtagelserne til disse grundlæggende principper bør revideres og så vidt muligt forenkles under hensyntagen til deres fortsatte relevans, deres nytteværdi for Unionens årlige budget (herefter"budgettet") og den byrde, de medfører for de implicerede parter. De centrale elementer i reformen af den finansielle forvaltning bør opretholdes og styrkes: de finansielle aktørers rolle, integreringen af kontrol i de operationelle tjenester, de interne revisorer, aktivitetsbaseret budgettering, moderniseringen af regnskabsprincipper og -regler og de grundlæggende principper for tilskud. |
| --- | --- |

(2)

(2) Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 fastlagde de budgetprincipper og finansielle regler, der bør overholdes i alle retsakter og af alle institutioner
  , og som gælder for udarbejdelsen og gennemførelsen af det almindelige budget, sikrer forsvarlig og effektiv forvaltning, kontrol og beskyttelse for så vidt angår Unionens finansielle interesser samt øger gennemsigtigheden
  . Forordningens grundlæggende principper, udformning og struktur samt de grundlæggende regler for den budgetmæssige og økonomiske forvaltning bør opretholdes. Undtagelserne til disse grundlæggende principper bør revideres og så vidt muligt forenkles under hensyntagen til deres fortsatte relevans, deres nytteværdi for Unionens årlige budget (herefter"budgettet") og den byrde, de medfører for de implicerede parter. De centrale elementer i reformen af den finansielle forvaltning bør opretholdes og styrkes: de finansielle aktørers rolle, integreringen af kontrol i de operationelle tjenester, de interne revisorer, aktivitetsbaseret budgettering, moderniseringen af regnskabsprincipper og -regler og de grundlæggende principper for tilskud.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

FORSLAG TIL LOVGIVNINGSMÆSSIG BESLUTNING

ÆNDRING

| (4a) | For så vidt angår Unionens rammeprogrammer for forskning er der behov for en yderligere forenkling og harmonisering af regler og procedurer som påpeget i Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning (2) og i den endelige rapport fra ekspertgruppen om en foreløbig evaluering af det syvende rammeprogram, offentliggjort den 12. november 2010 på grundlag af artikel 7, stk. 2, i afgørelse nr. 1982/2006/EF. |
| --- | --- |

(4a)

For så vidt angår Unionens rammeprogrammer for forskning er der behov for en yderligere forenkling og harmonisering af regler og procedurer som påpeget i Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning (2) og i den endelige rapport fra ekspertgruppen om en foreløbig evaluering af det syvende rammeprogram, offentliggjort den 12. november 2010 på grundlag af artikel 7, stk. 2, i afgørelse nr. 1982/2006/EF.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5

| (5) | Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 begrænsede sig til at fastlægge hovedprincipperne og grundreglerne for hele det budgetområde, der er omfattet af traktaterne, mens bestemmelserne om anvendelsen var fastlagt i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for at sikre et bedre regelhierarki og således gøre forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 lettere at læse. Kommissionen kan i medfør af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt EUF-traktaten) få delegeret beføjelse til at vedtage retsakter
  om den almindelige anvendelse for at
  supplere eller ændre ikke-væsentlige elementer i
  retsakter
  . Som følge heraf bør visse af de bestemmelser, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 indarbejdes i denne forordning.
  De nærmere regler for anvendelsen af denne forordning, der vedtages af Kommissionen, bør begrænses til tekniske aspekter og gennemførelsesvilkår. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 begrænsede sig til at fastlægge hovedprincipperne og grundreglerne for hele det budgetområde, der er omfattet af traktaterne, mens bestemmelserne om anvendelsen var fastlagt i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for at sikre et bedre regelhierarki og således gøre forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 lettere at læse. Kommissionen kan i medfør af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt EUF-traktaten) få delegeret beføjelse til at vedtage retsakter
  om den almindelige anvendelse for at
  supplere eller ændre ikke-væsentlige elementer i
  retsakter
  . Som følge heraf bør visse af de bestemmelser, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 indarbejdes i denne forordning.
  De nærmere regler for anvendelsen af denne forordning, der vedtages af Kommissionen, bør begrænses til tekniske aspekter og gennemførelsesvilkår.

| (5) | Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 begrænsede sig til at fastlægge hovedprincipperne og grundreglerne for hele det budgetområde, der er omfattet af traktaterne, mens bestemmelserne om anvendelsen var fastlagt i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for at sikre et bedre regelhierarki og således gøre forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 lettere at læse. Kommissionen kan i medfør af
  artikel 290 i
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter"TEUF")
  ved en lovgivningsmæssig retsakt
  få delegeret beføjelse til at vedtage
  ikke-lovgivningsmæssige
  retsakter
  , der udelukkende skal
  supplere eller ændre ikke-væsentlige elementer i
  den lovgivningsmæssige retsakt
  . Som følge heraf bør visse af de bestemmelser, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 indarbejdes i denne forordning. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 begrænsede sig til at fastlægge hovedprincipperne og grundreglerne for hele det budgetområde, der er omfattet af traktaterne, mens bestemmelserne om anvendelsen var fastlagt i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for at sikre et bedre regelhierarki og således gøre forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 lettere at læse. Kommissionen kan i medfør af
  artikel 290 i
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter"TEUF")
  ved en lovgivningsmæssig retsakt
  få delegeret beføjelse til at vedtage
  ikke-lovgivningsmæssige
  retsakter
  , der udelukkende skal
  supplere eller ændre ikke-væsentlige elementer i
  den lovgivningsmæssige retsakt
  . Som følge heraf bør visse af de bestemmelser, der er fastlagt i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 indarbejdes i denne forordning.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 8

| (8) | Reglerne om renter, der hidrører fra forfinansiering, bør forenkles, da de forårsager en overdreven stor administrativ byrde for såvel modtagere af EU-midler som Kommissionens tjenestegrene og giver anledning til misforståelser mellem Kommissionens tjenestegrene og aktører og partnere. Af forenklingshensyn, navnlig overfor tilskudsmodtagere, og i tråd med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør
  der ikke længere være nogen forpligtelse
  til at skabe et renteafkast ved forfinansiering og inddrive sådanne renter. Det bør dog være muligt at indføje en sådan forpligtelse i et uddelegeringsinstrument for at gøre det muligt at genanvende renteafkast fra forfinansiering til de programmer, der forvaltes af visse befuldmægtigede, eller at inddrive renteafkastet. |
| --- | --- |

(8)

Reglerne om renter, der hidrører fra forfinansiering, bør forenkles, da de forårsager en overdreven stor administrativ byrde for såvel modtagere af EU-midler som Kommissionens tjenestegrene og giver anledning til misforståelser mellem Kommissionens tjenestegrene og aktører og partnere. Af forenklingshensyn, navnlig overfor tilskudsmodtagere, og i tråd med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør
  der ikke længere være nogen forpligtelse
  til at skabe et renteafkast ved forfinansiering og inddrive sådanne renter. Det bør dog være muligt at indføje en sådan forpligtelse i et uddelegeringsinstrument for at gøre det muligt at genanvende renteafkast fra forfinansiering til de programmer, der forvaltes af visse befuldmægtigede, eller at inddrive renteafkastet.

| (8) | Reglerne om renter, der hidrører fra forfinansiering, bør forenkles, da de forårsager en overdreven stor administrativ byrde for såvel modtagere af EU-midler som Kommissionens tjenestegrene og giver anledning til misforståelser mellem Kommissionens tjenestegrene og aktører og partnere. Af forenklingshensyn, navnlig overfor tilskudsmodtagere, og i tråd med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør
  forpligtelsen
  til at skabe et renteafkast ved forfinansiering og inddrive sådanne renter
  ved forfinansiering omgående ophæves
  . Det bør dog være muligt at indføje en sådan forpligtelse i et uddelegeringsinstrument for at gøre det muligt at genanvende renteafkast fra forfinansiering til de programmer, der forvaltes af visse befuldmægtigede, eller at inddrive renteafkastet. |
| --- | --- |

(8)

Reglerne om renter, der hidrører fra forfinansiering, bør forenkles, da de forårsager en overdreven stor administrativ byrde for såvel modtagere af EU-midler som Kommissionens tjenestegrene og giver anledning til misforståelser mellem Kommissionens tjenestegrene og aktører og partnere. Af forenklingshensyn, navnlig overfor tilskudsmodtagere, og i tråd med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør
  forpligtelsen
  til at skabe et renteafkast ved forfinansiering og inddrive sådanne renter
  ved forfinansiering omgående ophæves
  . Det bør dog være muligt at indføje en sådan forpligtelse i et uddelegeringsinstrument for at gøre det muligt at genanvende renteafkast fra forfinansiering til de programmer, der forvaltes af visse befuldmægtigede, eller at inddrive renteafkastet.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 11

| (11) | Det er fastsat i
  traktaten
  , at
  den flerårige finansielle ramme
  skal fastlægges
  ved en forordning
  . Det er derfor nødvendigt
  at indarbejde visse bestemmelser fra
  den flerårige finansielle ramme for 2007-2013
  i denne forordning. For at sikre budgetdisciplin er det især nødvendigt at etablere en forbindelse mellem den flerårige finansielle ramme og den årlige budgetprocedure. Det er desuden nødvendigt at indføje bestemmelser om Europa-Parlamentets og Rådets forpligtelse til at respektere de tildelinger af forpligtelsesbevillinger, der er fastsat i de grundlæggende retsakter vedrørende strukturforanstaltninger, udvikling af landdistrikter og Den Europæiske Fiskerifond. |
| --- | --- |

(11)

Det er fastsat i
  traktaten
  , at
  den flerårige finansielle ramme
  skal fastlægges
  ved en forordning
  . Det er derfor nødvendigt
  at indarbejde visse bestemmelser fra
  den flerårige finansielle ramme for 2007-2013
  i denne forordning. For at sikre budgetdisciplin er det især nødvendigt at etablere en forbindelse mellem den flerårige finansielle ramme og den årlige budgetprocedure. Det er desuden nødvendigt at indføje bestemmelser om Europa-Parlamentets og Rådets forpligtelse til at respektere de tildelinger af forpligtelsesbevillinger, der er fastsat i de grundlæggende retsakter vedrørende strukturforanstaltninger, udvikling af landdistrikter og Den Europæiske Fiskerifond.

| (11) | Ifølge
  traktaten
  vil
  den flerårige finansielle ramme
  fremover blive fastlagt
  ved en forordning
  , og den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning skal ændres i overensstemmelse dermed, hvorfor det er logisk
  at indarbejde visse bestemmelser fra
  den interinstitutionelle aftale
  i denne forordning. For at sikre budgetdisciplin er det især nødvendigt at etablere en forbindelse mellem den flerårige finansielle ramme og den årlige budgetprocedure. Det er desuden nødvendigt at indføje bestemmelser om Europa-Parlamentets og Rådets forpligtelse til at respektere de tildelinger af forpligtelsesbevillinger, der er fastsat i de grundlæggende retsakter vedrørende strukturforanstaltninger, udvikling af landdistrikter og Den Europæiske Fiskerifond. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge
  traktaten
  vil
  den flerårige finansielle ramme
  fremover blive fastlagt
  ved en forordning
  , og den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning skal ændres i overensstemmelse dermed, hvorfor det er logisk
  at indarbejde visse bestemmelser fra
  den interinstitutionelle aftale
  i denne forordning. For at sikre budgetdisciplin er det især nødvendigt at etablere en forbindelse mellem den flerårige finansielle ramme og den årlige budgetprocedure. Det er desuden nødvendigt at indføje bestemmelser om Europa-Parlamentets og Rådets forpligtelse til at respektere de tildelinger af forpligtelsesbevillinger, der er fastsat i de grundlæggende retsakter vedrørende strukturforanstaltninger, udvikling af landdistrikter og Den Europæiske Fiskerifond.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| (13a) | Indtægter, som ikke-statslige tredjeparter indkasserer i bestræbelserne på at nå EU's legitime mål, såsom bekæmpelsen af smugleri og forfalskning af cigaretter (f.eks. Phillip Morris-aftalen), bør behandles som formålsbestemte indtægter, især hvis disse er resultatet af aftaler indgået i forbindelse med alternative tvistbilæggelsesprocesser. |
| --- | --- |

(13a)

Indtægter, som ikke-statslige tredjeparter indkasserer i bestræbelserne på at nå EU's legitime mål, såsom bekæmpelsen af smugleri og forfalskning af cigaretter (f.eks. Phillip Morris-aftalen), bør behandles som formålsbestemte indtægter, især hvis disse er resultatet af aftaler indgået i forbindelse med alternative tvistbilæggelsesprocesser.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 16

| (16) | For så vidt angår bestemmelser om proportionalitet, bør begrebet acceptabel fejlrisiko indføres som led i den anvisningsberettigedes risikovurdering. Institutionerne bør kunne fravige den almindelige væsentlighedsgrænse på 2 %, som Revisionsrettens anvender for at træffe konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Niveauer for en acceptabel fejlrisiko udgør et mere hensigtsmæssigt grundlag for dechargemyndighedens vurdering af kvaliteten af Kommissionens risikoforvaltning. Europa-Parlamentet og Rådet bør derfor fastsætte niveauet for den acceptable fejlrisiko for hvert politikområde under hensyntagen til omkostningerne ved og udbyttet af kontrollen. |
| --- | --- |

(16)

For så vidt angår bestemmelser om proportionalitet, bør begrebet acceptabel fejlrisiko indføres som led i den anvisningsberettigedes risikovurdering. Institutionerne bør kunne fravige den almindelige væsentlighedsgrænse på 2 %, som Revisionsrettens anvender for at træffe konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Niveauer for en acceptabel fejlrisiko udgør et mere hensigtsmæssigt grundlag for dechargemyndighedens vurdering af kvaliteten af Kommissionens risikoforvaltning. Europa-Parlamentet og Rådet bør derfor fastsætte niveauet for den acceptable fejlrisiko for hvert politikområde under hensyntagen til omkostningerne ved og udbyttet af kontrollen.

| (16) | Med henblik på at vurdere fejlrisikoen under hensyntagen til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og passende kontrol og træffe foranstaltninger i overensstemmelse dermed bør der anvendes et forvaltningsredskab, som viser fejlrisikoen. |
| --- | --- |

(16)

Med henblik på at vurdere fejlrisikoen under hensyntagen til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og passende kontrol og træffe foranstaltninger i overensstemmelse dermed bør der anvendes et forvaltningsredskab, som viser fejlrisikoen.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| (16a) | Princippet om åbenhed i artikel 15 i TEUF, som kræver, at institutionerne arbejder så åbent som muligt, gør det i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget til et krav, at borgerne har mulighed for at vide, hvor og til hvilke formål Unionens midler anvendes. Sådanne oplysninger fremmer den demokratiske debat, bidrager til at inddrage borgerne i Unionens beslutningsproces og styrker den institutionelle kontrol med Unionens udgifter. Dette mål bør nås ved, at der, helst ved hjælp af moderne kommunikationsmidler, offentliggøres relevante oplysninger om de endelige kontrahenter og de endelige modtagere af EU-midler under hensyntagen til deres legitime interesse i fortrolighed og sikkerhed samt for fysiske personers vedkommende deres ret til, at deres privatliv respekteres og deres personoplysninger beskyttes. Institutionerne bør derfor anvende en selektiv fremgangsmåde i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Afgørelser om offentliggørelse bør baseres på relevante kriterier for at sikre, at oplysningerne er relevante. |
| --- | --- |

(16a)

Princippet om åbenhed i artikel 15 i TEUF, som kræver, at institutionerne arbejder så åbent som muligt, gør det i forbindelse med gennemførelsen af Unionens budget til et krav, at borgerne har mulighed for at vide, hvor og til hvilke formål Unionens midler anvendes. Sådanne oplysninger fremmer den demokratiske debat, bidrager til at inddrage borgerne i Unionens beslutningsproces og styrker den institutionelle kontrol med Unionens udgifter. Dette mål bør nås ved, at der, helst ved hjælp af moderne kommunikationsmidler, offentliggøres relevante oplysninger om de endelige kontrahenter og de endelige modtagere af EU-midler under hensyntagen til deres legitime interesse i fortrolighed og sikkerhed samt for fysiske personers vedkommende deres ret til, at deres privatliv respekteres og deres personoplysninger beskyttes. Institutionerne bør derfor anvende en selektiv fremgangsmåde i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Afgørelser om offentliggørelse bør baseres på relevante kriterier for at sikre, at oplysningerne er relevante.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| (23a) | For tilskud med lav og meget lav værdi kan der anvendes forenklede regnskabs- og godkendelsesprocedurer for at skabe en modtagerstyret tilgang. |
| --- | --- |

(23a)

For tilskud med lav og meget lav værdi kan der anvendes forenklede regnskabs- og godkendelsesprocedurer for at skabe en modtagerstyret tilgang.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 23 b (ny)

| (23b) | Der kan også ydes tilskud inden for grundforskning, hvor der ikke kan fremlægges resultater på grund af forskningsaktiviteten. |
| --- | --- |

(23b)

Der kan også ydes tilskud inden for grundforskning, hvor der ikke kan fremlægges resultater på grund af forskningsaktiviteten.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 24

| (24) | Erfaringerne med offentlig-private partnerskaber, der institutionaliseres som EU-organer i medfør af artikel 185 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, viser, at der er behov for yderligere alternativer for at øge udvalget af instrumenter og inddrage organer, hvis regler er mere fleksible og tilgængelige for private partnere end de regler, der gælder for Unionens institutioner. Sådanne alternativer bør operere under indirekte forvaltning. Et alternativ bør være et organ, der oprettes ved en basisretsakt og pålægges finansielle regler, der tager hensyn til de nødvendige principper for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler. Sådanne principper bør vedtages i en delegeret forordning og bygge på de principper, som tredjemand, der har fået overdraget budgetgennemførelse, skal efterleve.
  Et andet alternativ bør være gennemførelse af offentlig-private partnerskaber af organer, der er omfattet af privatretlige bestemmelser i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(24)

Erfaringerne med offentlig-private partnerskaber, der institutionaliseres som EU-organer i medfør af artikel 185 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, viser, at der er behov for yderligere alternativer for at øge udvalget af instrumenter og inddrage organer, hvis regler er mere fleksible og tilgængelige for private partnere end de regler, der gælder for Unionens institutioner. Sådanne alternativer bør operere under indirekte forvaltning. Et alternativ bør være et organ, der oprettes ved en basisretsakt og pålægges finansielle regler, der tager hensyn til de nødvendige principper for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler. Sådanne principper bør vedtages i en delegeret forordning og bygge på de principper, som tredjemand, der har fået overdraget budgetgennemførelse, skal efterleve.
  Et andet alternativ bør være gennemførelse af offentlig-private partnerskaber af organer, der er omfattet af privatretlige bestemmelser i en medlemsstat.

| (24) | Erfaringerne med offentlig-private partnerskaber, der institutionaliseres som EU-organer i medfør af artikel 185 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, viser, at der er behov for yderligere alternativer for at øge udvalget af instrumenter og inddrage organer, hvis regler er mere fleksible og tilgængelige for private partnere end de regler, der gælder for Unionens institutioner. Sådanne alternativer bør operere under indirekte forvaltning. Et alternativ bør være et organ, der oprettes ved en basisretsakt og pålægges finansielle regler, der tager hensyn til de nødvendige principper for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler. Sådanne principper bør vedtages i en delegeret forordning
  , i forbindelse med hvilken Revisionsretten bør høres,
  og bygge på de principper, som tredjemand, der har fået overdraget budgetgennemførelse, skal efterleve. |
| --- | --- |

(24)

Erfaringerne med offentlig-private partnerskaber, der institutionaliseres som EU-organer i medfør af artikel 185 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, viser, at der er behov for yderligere alternativer for at øge udvalget af instrumenter og inddrage organer, hvis regler er mere fleksible og tilgængelige for private partnere end de regler, der gælder for Unionens institutioner. Sådanne alternativer bør operere under indirekte forvaltning. Et alternativ bør være et organ, der oprettes ved en basisretsakt og pålægges finansielle regler, der tager hensyn til de nødvendige principper for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler. Sådanne principper bør vedtages i en delegeret forordning
  , i forbindelse med hvilken Revisionsretten bør høres,
  og bygge på de principper, som tredjemand, der har fået overdraget budgetgennemførelse, skal efterleve.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 25

| (25) | Af hensyn til EUF-traktatens artikel 317
  bør der i denne forordning indføres basale kontrol- og revisionsforpligtelser for medlemsstaterne, når de gennemfører budgettet indirekte i delt forvaltning, da disse for indeværende kun findes i sektorspecifikke forordninger. Det er således nødvendigt at indføje bestemmelser, der opstiller sammenhængende rammer for alle de pågældende politikområder, baseret på en harmoniseret administrativ struktur på nationalt plan, fælles forvaltnings- og kontrolforpligtelser for disse strukturer, en årlig forvaltningserklæring med en uafhængig revisionsudtalelse og en årlig erklæring fra medlemsstaterne om, at de påtager sig ansvaret for forvaltningen af de EU-midler, de har fået overdraget, regnskabsafslutning og suspensions- og korrektionsmekanismer i Kommissionens regi. De mere detaljerede bestemmelser bør forblive i de sektorspecifikke forordninger. |
| --- | --- |

(25)

Af hensyn til EUF-traktatens artikel 317
  bør der i denne forordning indføres basale kontrol- og revisionsforpligtelser for medlemsstaterne, når de gennemfører budgettet indirekte i delt forvaltning, da disse for indeværende kun findes i sektorspecifikke forordninger. Det er således nødvendigt at indføje bestemmelser, der opstiller sammenhængende rammer for alle de pågældende politikområder, baseret på en harmoniseret administrativ struktur på nationalt plan, fælles forvaltnings- og kontrolforpligtelser for disse strukturer, en årlig forvaltningserklæring med en uafhængig revisionsudtalelse og en årlig erklæring fra medlemsstaterne om, at de påtager sig ansvaret for forvaltningen af de EU-midler, de har fået overdraget, regnskabsafslutning og suspensions- og korrektionsmekanismer i Kommissionens regi. De mere detaljerede bestemmelser bør forblive i de sektorspecifikke forordninger.

| (25) | Af hensyn til
  artikel 317 og 290 i TEUF bør der i denne forordning indføres basale kontrol- og revisionsforpligtelser for medlemsstaterne, når de gennemfører budgettet indirekte i delt forvaltning, da disse for indeværende kun findes i sektorspecifikke forordninger. Det er således nødvendigt at indføje bestemmelser, der opstiller sammenhængende rammer for alle de pågældende politikområder, baseret på en harmoniseret administrativ struktur på nationalt plan,
  som ikke skaber nogen form for yderligere kontrolstrukturer, men tillader medlemsstaterne at godkende organer, der har til opgave at anvende EU-midler. Medlemsstaterne bør have beføjelser til at afgøre, hvilken enhed eller organisation der skal udføre godkendelsesmyndighedens funktioner, enten en enhed eller organisation på samme administrative niveau som det godkendte organ eller en enhed eller organisation, som allerede fører tilsyn med andre myndigheder for øjeblikket; dette bør ikke udelukke en medlemsstats valg af enhver anden struktur, forudsat at dette er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. Desuden bør
  fælles forvaltnings- og kontrolforpligtelser for disse strukturer, en årlig forvaltningserklæring med en uafhængig revisionsudtalelse og en årlig erklæring fra medlemsstaterne om, at de påtager sig ansvaret for forvaltningen af de EU-midler, de har fået overdraget, regnskabsafslutning og suspensions- og korrektionsmekanismer i Kommissionens regi
  være omfattet af denne forordning med henblik på at skabe en sammenhængende lovgivningsramme, som også forbedrer retssikkerheden i almindelighed og effektiviteten af kontrol- og korrektionsforanstaltninger samt beskyttelsen af Unionens finansielle interesser
  . De mere detaljerede bestemmelser bør forblive i de sektorspecifikke forordninger. |
| --- | --- |

(25)

Af hensyn til
  artikel 317 og 290 i TEUF bør der i denne forordning indføres basale kontrol- og revisionsforpligtelser for medlemsstaterne, når de gennemfører budgettet indirekte i delt forvaltning, da disse for indeværende kun findes i sektorspecifikke forordninger. Det er således nødvendigt at indføje bestemmelser, der opstiller sammenhængende rammer for alle de pågældende politikområder, baseret på en harmoniseret administrativ struktur på nationalt plan,
  som ikke skaber nogen form for yderligere kontrolstrukturer, men tillader medlemsstaterne at godkende organer, der har til opgave at anvende EU-midler. Medlemsstaterne bør have beføjelser til at afgøre, hvilken enhed eller organisation der skal udføre godkendelsesmyndighedens funktioner, enten en enhed eller organisation på samme administrative niveau som det godkendte organ eller en enhed eller organisation, som allerede fører tilsyn med andre myndigheder for øjeblikket; dette bør ikke udelukke en medlemsstats valg af enhver anden struktur, forudsat at dette er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning. Desuden bør
  fælles forvaltnings- og kontrolforpligtelser for disse strukturer, en årlig forvaltningserklæring med en uafhængig revisionsudtalelse og en årlig erklæring fra medlemsstaterne om, at de påtager sig ansvaret for forvaltningen af de EU-midler, de har fået overdraget, regnskabsafslutning og suspensions- og korrektionsmekanismer i Kommissionens regi
  være omfattet af denne forordning med henblik på at skabe en sammenhængende lovgivningsramme, som også forbedrer retssikkerheden i almindelighed og effektiviteten af kontrol- og korrektionsforanstaltninger samt beskyttelsen af Unionens finansielle interesser
  . De mere detaljerede bestemmelser bør forblive i de sektorspecifikke forordninger.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 33 a (ny)

| (33a) | Alle udkast til forslag, der indgives til den lovgivende myndighed, bør understøtte anvendelsen af brugervenlige informationsteknologier (e-forvaltning), og interoperabiliteten af data, som behandles i forbindelse med budgetforvaltningen, bør sikres med henblik på at øge effektiviteten. Der bør fastsættes ensartede standarder for dataoverførsel af data, der foreligger i elektronisk format. Der bør fastsættes en overgangsperiode til opnåelse af disse mål på to år fra denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(33a)

Alle udkast til forslag, der indgives til den lovgivende myndighed, bør understøtte anvendelsen af brugervenlige informationsteknologier (e-forvaltning), og interoperabiliteten af data, som behandles i forbindelse med budgetforvaltningen, bør sikres med henblik på at øge effektiviteten. Der bør fastsættes ensartede standarder for dataoverførsel af data, der foreligger i elektronisk format. Der bør fastsættes en overgangsperiode til opnåelse af disse mål på to år fra denne forordnings ikrafttræden.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 38 a (ny)

| (38a) | Faste beløb og enhedssatser bør anvendes på et frivilligt grundlag og kun, når det er hensigtsmæssigt. Den terminologi, der benyttes i forbindelse med faste beløb og enhedssatser, bør gøres mere klar. |
| --- | --- |

(38a)

Faste beløb og enhedssatser bør anvendes på et frivilligt grundlag og kun, når det er hensigtsmæssigt. Den terminologi, der benyttes i forbindelse med faste beløb og enhedssatser, bør gøres mere klar.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 38 b (ny)

| (38b) | Kommissionen bør foreslå en nærmere afklaring eller en rimelig definition af støtteberettigede omkostninger, da det ville sikre bedre overholdelse af princippet om angivelse af fuldstændige omkostninger, dvs. direkte og indirekte omkostninger, før og efter forskningsfasen. |
| --- | --- |

(38b)

Kommissionen bør foreslå en nærmere afklaring eller en rimelig definition af støtteberettigede omkostninger, da det ville sikre bedre overholdelse af princippet om angivelse af fuldstændige omkostninger, dvs. direkte og indirekte omkostninger, før og efter forskningsfasen.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 43 a (ny)

| (43a) | For at give de reviderede enheder tilstrækkelig tid til at behandle de af Revisionsrettens konstateringer, som kunne få indvirkning på den reviderede enheds endelige regnskaber eller de underliggende transaktioners lovlighed og/eller formelle rigtighed, sikrer Revisionsretten, at alle sådanne konstateringer fremsendes til den pågældende institution eller det pågældende organ i god tid. |
| --- | --- |

(43a)

For at give de reviderede enheder tilstrækkelig tid til at behandle de af Revisionsrettens konstateringer, som kunne få indvirkning på den reviderede enheds endelige regnskaber eller de underliggende transaktioners lovlighed og/eller formelle rigtighed, sikrer Revisionsretten, at alle sådanne konstateringer fremsendes til den pågældende institution eller det pågældende organ i god tid.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 44

| (44) | Bestemmelserne vedrørende de foreløbige og endelige regnskaber bør opdateres, navnlig for at tage højde for de rapporteringsoplysninger, der bør ledsage de regnskaber, der fremsendes til Kommissionens regnskabsfører med henblik på konsolidering. Der bør ligeledes henvises til den forvaltningserklæring, der ledsager de endelige regnskaber, som institutioner og organer, der finansieres over Unionens budget, fremsender til Revisionsretten samt til den forvaltningserklæring, der ledsager fremsendelsen af Unionens endelige konsoliderede regnskaber. Endelig bør der fastsættes en kortere frist for Revisionsrettens fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige regnskaber for andre institutioner end Kommissionen og for organer, der finansieres over budgettet, så de sættes i stand til at opstille deres endelige regnskaber under hensyntagen til Revisionsrettens bemærkninger. |
| --- | --- |

(44)

Bestemmelserne vedrørende de foreløbige og endelige regnskaber bør opdateres, navnlig for at tage højde for de rapporteringsoplysninger, der bør ledsage de regnskaber, der fremsendes til Kommissionens regnskabsfører med henblik på konsolidering. Der bør ligeledes henvises til den forvaltningserklæring, der ledsager de endelige regnskaber, som institutioner og organer, der finansieres over Unionens budget, fremsender til Revisionsretten samt til den forvaltningserklæring, der ledsager fremsendelsen af Unionens endelige konsoliderede regnskaber. Endelig bør der fastsættes en kortere frist for Revisionsrettens fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige regnskaber for andre institutioner end Kommissionen og for organer, der finansieres over budgettet, så de sættes i stand til at opstille deres endelige regnskaber under hensyntagen til Revisionsrettens bemærkninger.

| (44) | Bestemmelserne vedrørende de foreløbige og endelige regnskaber bør opdateres, navnlig for at tage højde for de rapporteringsoplysninger, der bør ledsage de regnskaber, der fremsendes til Kommissionens regnskabsfører med henblik på konsolidering. Der bør ligeledes henvises til den forvaltningserklæring, der ledsager de endelige regnskaber, som institutioner og organer, der finansieres over Unionens budget, fremsender til Revisionsretten samt til den forvaltningserklæring, der ledsager fremsendelsen af Unionens endelige konsoliderede regnskaber. Endelig bør der fastsættes en kortere frist for Revisionsrettens fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige regnskaber for andre institutioner end Kommissionen og for organer, der finansieres over budgettet, så de sættes i stand til at opstille deres endelige regnskaber under hensyntagen til Revisionsrettens bemærkninger.
  Med henblik på at afslutte dechargeproceduren i det år, der følger efter det kontrollerede år, vil der blive nedsat en arbejdsgruppe, der skal udarbejde forslag til afkortning af proceduren. |
| --- | --- |

(44)

Bestemmelserne vedrørende de foreløbige og endelige regnskaber bør opdateres, navnlig for at tage højde for de rapporteringsoplysninger, der bør ledsage de regnskaber, der fremsendes til Kommissionens regnskabsfører med henblik på konsolidering. Der bør ligeledes henvises til den forvaltningserklæring, der ledsager de endelige regnskaber, som institutioner og organer, der finansieres over Unionens budget, fremsender til Revisionsretten samt til den forvaltningserklæring, der ledsager fremsendelsen af Unionens endelige konsoliderede regnskaber. Endelig bør der fastsættes en kortere frist for Revisionsrettens fremsættelse af bemærkninger til de foreløbige regnskaber for andre institutioner end Kommissionen og for organer, der finansieres over budgettet, så de sættes i stand til at opstille deres endelige regnskaber under hensyntagen til Revisionsrettens bemærkninger.
  Med henblik på at afslutte dechargeproceduren i det år, der følger efter det kontrollerede år, vil der blive nedsat en arbejdsgruppe, der skal udarbejde forslag til afkortning af proceduren.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 45

| (45) | For så vidt angår de oplysninger, Kommissionen skal fremsende i tilknytning til decharge, bør Kommissionen især forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om Unionens finanser på grundlag af de opnåede resultater, jf. EUF-traktatens artikel 318. Der bør derfor indføres passende bestemmelser i denne forordning om en sådan rapport i forbindelse med andre eksisterende rapporteringsforpligtelser. |
| --- | --- |

(45)

For så vidt angår de oplysninger, Kommissionen skal fremsende i tilknytning til decharge, bør Kommissionen især forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om Unionens finanser på grundlag af de opnåede resultater, jf. EUF-traktatens artikel 318. Der bør derfor indføres passende bestemmelser i denne forordning om en sådan rapport i forbindelse med andre eksisterende rapporteringsforpligtelser.

| (45) | For så vidt angår de oplysninger, Kommissionen skal fremsende i tilknytning til decharge, bør Kommissionen især forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om Unionens finanser på grundlag af de opnåede resultater, jf. artikel 318 i TEUF. Der bør derfor indføres passende bestemmelser i denne forordning om en sådan rapport i forbindelse med andre eksisterende rapporteringsforpligtelser.
  Rapporten bør navnlig indeholde elementer vedrørende resultater inden for kønsaspekterne i personalepolitik. |
| --- | --- |

(45)

For så vidt angår de oplysninger, Kommissionen skal fremsende i tilknytning til decharge, bør Kommissionen især forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om Unionens finanser på grundlag af de opnåede resultater, jf. artikel 318 i TEUF. Der bør derfor indføres passende bestemmelser i denne forordning om en sådan rapport i forbindelse med andre eksisterende rapporteringsforpligtelser.
  Rapporten bør navnlig indeholde elementer vedrørende resultater inden for kønsaspekterne i personalepolitik.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 48

| (48) | Med hensyn til de specifikke bestemmelser for gennemførelsen af eksterne foranstaltninger er det nødvendigt, at de tilpasses de ændringer, der er foreslået vedrørende forvaltningsmetoder. |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til de specifikke bestemmelser for gennemførelsen af eksterne foranstaltninger er det nødvendigt, at de tilpasses de ændringer, der er foreslået vedrørende forvaltningsmetoder.

| (48) | Med hensyn til de specifikke bestemmelser for gennemførelsen af eksterne foranstaltninger er det nødvendigt, at de tilpasses de ændringer, der er foreslået vedrørende forvaltningsmetoder
  , og at foreslå en differentieret tilgang, når EU skal reagere på humanitære katastrofer, internationale kriser eller tredjelande, der befinder sig i en overgangsproces på vej mod demokrati
  . |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til de specifikke bestemmelser for gennemførelsen af eksterne foranstaltninger er det nødvendigt, at de tilpasses de ændringer, der er foreslået vedrørende forvaltningsmetoder
  , og at foreslå en differentieret tilgang, når EU skal reagere på humanitære katastrofer, internationale kriser eller tredjelande, der befinder sig i en overgangsproces på vej mod demokrati
  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 54 a (ny)

| (54a) | Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde med henblik på delegerede retsakter, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(54a)

Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde med henblik på delegerede retsakter, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 55

| (55) | Denne forordning bør kun revideres, når det er nødvendigt. For hyppige revisioner foranlediger uforholdsmæssigt store omkostninger i forbindelse med tilpasningen af de administrative strukturer og procedurer til de nye regler. Og endelig kan den tid, hvor de gældende bestemmelser er blevet anvendt, i visse tilfælde være for kort til, at der kan drages gyldige konklusioner. |
| --- | --- |

(55)

Denne forordning bør kun revideres, når det er nødvendigt. For hyppige revisioner foranlediger uforholdsmæssigt store omkostninger i forbindelse med tilpasningen af de administrative strukturer og procedurer til de nye regler. Og endelig kan den tid, hvor de gældende bestemmelser er blevet anvendt, i visse tilfælde være for kort til, at der kan drages gyldige konklusioner.

udgår

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 56 a (ny)

| (56a) | Denne forordnings læsbarhed bør forbedres ved at tilføje et indeks, som også omfatter titler på alle artikler samt en ordliste med finansielle udtryk. |
| --- | --- |

(56a)

Denne forordnings læsbarhed bør forbedres ved at tilføje et indeks, som også omfatter titler på alle artikler samt en ordliste med finansielle udtryk.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 1

Denne forordning fastsætter regler for opstilling og gennemførelse af
  Unionens årlige
  budget (i det følgende benævnt"budgettet") og for regnskabsaflæggelse og kontrol af regnskaber.

1.
     Denne forordning fastsætter regler for opstilling og gennemførelse af
  Den Europæiske Unions almindelige
  budget (herefter"budgettet") og for regnskabsaflæggelse og kontrol af regnskaber.

2.
     
  I denne forordning forstås ved:

| — | "institution" Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol og Den Europæiske Revisionsret, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (i det følgende benævnt "EU-Udenrigstjenesten") |
| --- | --- |

—

"institution" Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol og Den Europæiske Revisionsret, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (i det følgende benævnt "EU-Udenrigstjenesten")

| — | den Europæiske Centralbank anses ikke for at være en EU-institution. |
| --- | --- |

—

den Europæiske Centralbank anses ikke for at være en EU-institution.

Enhver henvisning til "Unionen" forstås som en henvisning til Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab.

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 2

Enhver bestemmelse vedrørende gennemførelsen af budgettets indtægter og udgifter, der findes i en anden retsakt, skal overholde
  de budgetprincipper, der er anført i afsnit II
  .

Enhver bestemmelse vedrørende gennemførelsen af budgettets indtægter og udgifter, der findes i en anden retsakt, skal overholde
  bestemmelserne i denne forordning og de detaljerede regler for gennemførelse af denne forordning i henhold til den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning
  .

Denne forordning finder anvendelse på Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions Domstol, Den Europæiske Revisionsret, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (i det følgende benævnt "institution(er)").

Ethvert forslag og enhver ændring af et forslag, som forelægges for lovgivningsmyndigheden, skal indeholde en klar henvisning til de bestemmelser, der indeholder undtagelser fra finansforordningen eller fra delegerede forordninger vedtaget i medfør af denne forordning, og de specifikke grunde til undtagelserne skal angives i begrundelsen til ethvert sådant forslag.

Denne forordning finder ikke anvendelse på Den Europæiske Centralbank.

Denne forordning finder anvendelse på gennemførelsen af administrationsudgifter i tilknytning til bevillinger i budgettet til Euratoms forsyningsagentur.

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 2 a (ny)

Artikel 2a

Beskyttelse af personoplysninger

Denne forordning berører ikke bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger eller i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger.

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 4 – stk. 1

1.   Budgettet
  er det dokument, der
  for hvert regnskabsår
  forudgående angiver og godkender de samlede
  indtægter og udgifter, der skønnes nødvendige for Unionen
  og Det Europæiske Atomenergifællesskab
  .

1.   
  Alle indtægter og udgifter skal inkluderes i
  budgettet
  og dets bilag, herunder,
  for hvert regnskabsår
  , overslag og samtlige godkendte
  indtægter og udgifter, der skønnes nødvendige for Unionen.

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 4 – stk. 2

2.   Unionens udgifter og indtægter omfatter:

2.   Unionens udgifter og indtægter omfatter:

| a) | Unionens udgifter og indtægter
  , herunder de administrationsudgifter for institutionerne, der følger af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Union om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og de aktionsudgifter, der følger af gennemførelsen af disse bestemmelser, såfremt de afholdes over budgettet, |
| --- | --- |

a)

Unionens udgifter og indtægter
  , herunder de administrationsudgifter for institutionerne, der følger af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Union om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og de aktionsudgifter, der følger af gennemførelsen af disse bestemmelser, såfremt de afholdes over budgettet,

| a) | Unionens udgifter og indtægter |
| --- | --- |

a)

Unionens udgifter og indtægter

| b) | Det Europæiske Atomenergifællesskabs udgifter og indtægter. |
| --- | --- |

b)

Det Europæiske Atomenergifællesskabs udgifter og indtægter.

| b) | de indtægter og udgifter, der opstår i forbindelse med gennemførelsen af den relevante Europæiske Udviklingsfond. |
| --- | --- |

b)

de indtægter og udgifter, der opstår i forbindelse med gennemførelsen af den relevante Europæiske Udviklingsfond.

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 4 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Unionens udgifter, som omhandlet i stk. 2, omfatter:

| a) | administrative udgifter, herunder de administrationsudgifter, institutionerne må afholde i henhold til bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og de aktionsudgifter, der følger af gennemførelsen af disse bestemmelser i de tilfælde, hvor de afholdes over budgettet, samt |
| --- | --- |

a)

administrative udgifter, herunder de administrationsudgifter, institutionerne må afholde i henhold til bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og de aktionsudgifter, der følger af gennemførelsen af disse bestemmelser i de tilfælde, hvor de afholdes over budgettet, samt

| b) | operationelle udgifter, der følger af gennemførelsen af disse bestemmelser i de tilfælde, hvor udgifterne afholdes over budgettet, herunder tilknyttede støtteudgifter. |
| --- | --- |

b)

operationelle udgifter, der følger af gennemførelsen af disse bestemmelser i de tilfælde, hvor udgifterne afholdes over budgettet, herunder tilknyttede støtteudgifter.

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 4 – stk. 2 b (nyt)

2b.
     
  På budgettet opføres også sikkerhedsstillelsen for Unionens lånoptagelses- og långivningstransaktioner i forbindelse med forvaltningen af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) og den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) samt betalinger til garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande.

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 5 – stk. 4

4.   Renter af midler, der er Unionens ejendom, tilkommer ikke Unionen, medmindre andet er bestemt i de aftaler, der er indgået med de opdragsenheder, der er opstillet i artikel 55, stk. 1, nr. ii)-viii)
  , og i beslutninger om ydelse af tilskud eller tilskudsaftaler indgået med modtagere
  . I de tilfælde anvendes sådanne renter på ny til det tilsvarende program eller indkasseres.

4.   Renter af midler, der er Unionens ejendom, tilkommer ikke Unionen, medmindre andet er bestemt i de aftaler, der er indgået med de opdragsenheder, der er opstillet i artikel 55, stk. 1, litra b, nr. ii)-viii). I de tilfælde anvendes sådanne renter på ny til det tilsvarende program
  og modregnes i den respektive modtagers fordringer
  eller
  , hvis dette er umuligt, upraktisk eller ineffektivt,
  indkasseres
  de
  .

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 5 a (ny)

Artikel 5a

Tidsfristens udløb

1.
     
  En tidsfrist fastsat i dage udløber ved udgangen af den sidste dag i perioden.

2.
     
  En tidsfrist fastsat i uger, måneder eller en periode omfattende mere end én måned – år, halvår, kvartal – udløber ved udgangen af dagen i den sidste uge eller den sidste måned, som ved sin betegnelse eller sit nummer svarer til den dag, hvor begivenheden eller tidspunktet indtræffer.

3.
     
  Såfremt den dag, på hvilken en tidsfrist, der er fastsat i måneder, vil udløbe, ikke forekommer i den sidste måned, udløber fristen ved udgangen af månedens sidste dag.

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 5 b (ny)

Artikel 5b

Forlængelse af tidsfristen

Hvis tidsfristen forlænges, beregnes den nye frist fra udløbet af den foregående frist.

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 5 c (ny)

Artikel 5c

Søn- og helligdag; lørdage

Hvis en handling skal finde sted på en bestemt dag eller inden for en frist, og hvis den pågældende dag eller den sidste dag inden fristens udløb er en søndag, en officielt anerkendt almindelig helligdag eller en lørdag, gælder den følgende arbejdsdag for denne dag.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 2 – litra a a (nyt)

| aa) | eller, i behørigt berettigede tilfælde, beløb til projekter vedrørende fast ejendom, som defineret i artikel 195, stk. 3, der endnu ikke er afsluttet, såfremt de forberedende etaper forud for indgåelsen af forpligtelsen endnu ikke er blevet afsluttet pr. 31. december og beløbene er nødvendige for, at arbejdet kan fremskyndes eller gæld kan tilbagebetales tidligt; der kan indgås forpligtelser for disse beløb indtil den 31. december det følgende år; samt |
| --- | --- |

aa)

eller, i behørigt berettigede tilfælde, beløb til projekter vedrørende fast ejendom, som defineret i artikel 195, stk. 3, der endnu ikke er afsluttet, såfremt de forberedende etaper forud for indgåelsen af forpligtelsen endnu ikke er blevet afsluttet pr. 31. december og beløbene er nødvendige for, at arbejdet kan fremskyndes eller gæld kan tilbagebetales tidligt; der kan indgås forpligtelser for disse beløb indtil den 31. december det følgende år; samt

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 2 – litra b a (nyt)

| ba) | beløb fra en ordning for egne indtægter. |
| --- | --- |

ba)

beløb fra en ordning for egne indtægter.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 4

4.   Ikke-opdelte bevillinger, der svarer til forpligtelser, som er behørigt indgået ved regnskabsårets afslutning, fremføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår.

4.   Ikke-opdelte bevillinger, der svarer til forpligtelser, som er behørigt indgået ved regnskabsårets afslutning, fremføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår.
  Dette gælder desuden for frigjorte og uudnyttede bevillinger (forpligtelser og betalinger), der ikke er omfattet af stk. 2 og 3, samt disponible, uudnyttede margener under det generelle loft i den flerårige finansielle ramme for hvert område, som udgør en samlet margen for den flerårige finansielle ramme og fordeles på forskellige områder i det følgende regnskabsår alt efter behov.

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 6

6.   Bevillinger opført under reserven og bevillinger til personaleudgifter kan ikke fremføres jf. dog artikel 10.

6.   Bevillinger opført under reserven og bevillinger til personaleudgifter kan ikke fremføres jf. dog artikel 10.
  For så vidt angår denne artikel, omfatter personaleudgifter løn og tillæg til medlemmer af og ansatte ved de institutioner, som personalevedtægterne er gældende for.

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 9 a (ny)

Artikel 9a

Uudnyttede bevillinger vedrørende både forpligtelser og betalinger samt frigjorte bevillinger for år n kan fremføres til budgettet for år n+1 eller til et fremtidigt budget inden for rammerne af den årlige budgetprocedure på baggrund af en beslutning fra budgetmyndigheden.

Senest den 1. oktober i år n fremlægger Kommissionen sit overslag over uudnyttede og frigjorte bevillinger for år n for både forpligtelser og betalinger for budgetmyndigheden.

Hver af budgetmyndighedens parter anviser, hvorledes uudnyttede bevillinger skal fordeles, enten i budgettet for år n+1 eller endda for efterfølgende år.

Beslutningen træffes i fællesskab af budgetmyndighedens to parter i overensstemmelse med proceduren efter artikel 314 i TEUF.

De uudnyttede og frigjorte bevillinger indføres i et af budgetterne uden at overskride loftet i den flerårige finansielle ramme.

Uudnyttede og frigjorte bevillinger kan enten fordeles på et konkret program eller indføres i et midlertidigt kapitel. I sådanne tilfælde opkræves der først midler fra medlemsstaterne efter budgetmyndighedens beslutning om det konkrete bestemmelsessted.

Hvis der efter vedtagelsen af det årlige budget er uudnyttede margener under de enkelte lofter i den finansielle ramme, kan budgetmyndigheden forud for procedurens afslutning beslutte at fremføre de uudnyttede margener under de enkelte lofter til et af de følgende år i den flerårige finansielle ramme. Det samlede beløb for den flerårige finansielle ramme forbliver uændret.

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 13 – stk. 3

3.   Hvis kontinuiteten i Unionens virksomhed eller forvaltningshensyn nødvendiggør det, kan Rådet med kvalificeret flertal på forslag fra Kommissionen bevilge to
  eller flere
  foreløbige tolvtedele til såvel forpligtelser som betalinger ud over dem, der automatisk er til rådighed i medfør af stk. 1 og 2. Det forelægger straks Europa-Parlamentet sin bevillingsafgørelse.

3.   Hvis kontinuiteten i Unionens virksomhed eller forvaltningshensyn nødvendiggør det, kan Rådet med kvalificeret flertal på forslag fra Kommissionen bevilge
  et udgiftsbeløb, der overstiger én foreløbig tolvtedel, men ikke overstiger den samlede sum af
  to foreløbige tolvtedele til såvel forpligtelser som betalinger ud over dem, der automatisk er til rådighed i medfør af stk. 1 og 2. Det forelægger straks Europa-Parlamentet sin bevillingsafgørelse.

Afgørelsen træder i kraft tredive dage efter vedtagelsen, hvis Europa-Parlamentet, der træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer, inden for denne frist ikke beslutter at reducere disse udgifter.

Afgørelsen træder i kraft tredive dage efter vedtagelsen, hvis Europa-Parlamentet, der træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer, inden for denne frist ikke beslutter at reducere disse udgifter.

Hvis Europa-Parlamentet beslutter at reducere disse udgifter,
  tager Rådet sin bevillingsafgørelse op til revision under hensyn til det beløb, som Europa-Parlamentet har vedtaget
  .

Hvis Europa-Parlamentet beslutter at reducere disse udgifter,
  er det reducerede beløb gældende
  .

De yderligere tolvtedele bevilges med en tolvtedels fulde beløb og kan ikke opdeles.

Hvis beløbet for to foreløbige tolvtedele, som er bevilget for et givent kapitel i henhold til første afsnit, ikke er tilstrækkeligt til at dække de udgifter, der er nødvendige for at undgå en afbrydelse af kontinuiteten i Unionens virksomhed på det område, det pågældende kapitel vedrører, kan der undtagelsesvist gives tilladelse til at overskride det bevillingsbeløb, der er opført under det tilsvarende kapitel på det foregående regnskabsårs budget. Budgetmyndigheden træffer afgørelse efter fremgangsmåden i dette stykke. Det samlede beløb for bevillingerne på det foregående regnskabsårs budget må dog under ingen omstændigheder overskrides.

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 15

Saldoen for regnskabsåret

Fremførsel af budgetsaldoen

1.   Saldoen for hvert regnskabsår opføres på budgettet for det følgende regnskabsår som indtægt, hvis der er tale om et overskud, eller som betalingsbevilling, hvis der er tale om et underskud.

1.   Saldoen for hvert regnskabsår
  efter fremførsler i henhold til artikel 9 og 10
  opføres på budgettet for det følgende regnskabsår som
  supplerende
  indtægt, hvis der er tale om et overskud, eller
  kun
  som betalingsbevilling, hvis der er tale om et underskud,
  i nøje overensstemmelse med artikel 7 i Rådets afgørelse om egne indtægter, men dette omfatter ikke en næsten automatisk tilpasning af medlemsstaternes bidrag til Unionens budget
  .

2.   Overslag over sådanne indtægter eller betalingsbevillinger opføres på budgettet under budgetbehandlingen ved forelæggelse af en ændringsskrivelse efter fremgangsmåden i artikel 35.
  De opstilles i overensstemmelse med Rådets forordning om gennemførelse af afgørelsen om Unionens egne indtægter.

2.   Overslag over sådanne indtægter eller betalingsbevillinger opføres på budgettet under budgetbehandlingen ved forelæggelse af en ændringsskrivelse efter fremgangsmåden i artikel 35.

3.   Efter fremlæggelsen af regnskabet for hvert regnskabsår opføres en eventuel difference i forhold til overslagene på budgettet for det følgende regnskabsår ved et ændringsbudget, der alene omhandler
  dette
  . I så fald forelægges forslaget til ændringsbudget af Kommissionen inden
  15 dage
  efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab.

3.   Efter fremlæggelsen af regnskabet for hvert regnskabsår opføres en eventuel difference i forhold til overslagene på budgettet for det følgende regnskabsår ved et ændringsbudget, der alene omhandler
  denne difference og, i tilfælde af et overskud, de tilsvarende supplerende bevillinger
  . I så fald forelægges forslaget til ændringsbudget af Kommissionen inden
  45 dage
  efter forelæggelsen af det foreløbige årsregnskab.

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

Artikel 15a

Reserve til betalinger og forpligtelser

Overskuddet og de uudnyttede forpligtelser fra de foregående regnskabsår under den aktuelle flerårige finansielle ramme samt frigjorte bevillinger opføres i reserven til betalinger og forpligtelser.

Reserven anvendes i første omgang til at dække eventuelle ekstra og/eller uforudsete behov samt til dækning af en eventuel negativ reserve; proceduren herfor er fastsat i artikel 44.

Beslutningen om at anvende reserven træffes i fællesskab af budgetmyndighedens to parter efter forslag fra Kommissionen.

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 16

Den flerårige finansielle ramme og budgettet opstilles og gennemføres i euro, og regnskaberne aflægges i euro.

Den flerårige finansielle ramme og budgettet opstilles og gennemføres i euro, og regnskaberne aflægges i euro.

Af hensyn til likviditetsstyringen som omhandlet i artikel 65 kan regnskabsføreren og, hvis der er tale om forskudskonti, forskudsbestyreren, og, i forbindelse med den administrative forvaltning af Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil
  (i det følgende benævnt "EU-Udenrigstjenesten")
  , den ansvarlige anvisningsberettigede, dog gennemføre transaktioner i nationale valutaer på nærmere vilkår, der fastsættes i den delegerede forordning som omhandlet i artikel 199.

Af hensyn til likviditetsstyringen som omhandlet i artikel 65 kan regnskabsføreren og, hvis der er tale om forskudskonti, forskudsbestyreren, og, i forbindelse med den administrative forvaltning af Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, den ansvarlige anvisningsberettigede, dog gennemføre transaktioner i nationale valutaer på nærmere vilkår, der fastsættes i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning.

Resultatet af sådanne valutatransaktioner opføres under et særskilt udgiftsområde i de respektive institutioners regnskaber; denne bestemmelse finder tilsvarende anvendelse på de i artikel 196b omhandlede organer.

Kommissionen sikrer gennem hensigtsmæssige midler, at valutaudsving i aflønningen og godtgørelser til Unionens personale udlignes mindst månedligt med henblik på at sikre lige behandling af transaktioner afregnet i euro og lønninger, der i sagens natur afregnes i andre valutaer. Dens beregninger sker på grundlag af Inforeuro-kursen.

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 18 – stk. 2 – litra e a (nyt)

| ea) | bøder pålagt i konkurrencesammenhæng, andre bødebeløb og tilgodehavender som resultat af udenretslig tvistbilæggelse, overenskomst eller enhver lignende aftale indgået med, eller udbetalinger udbetalt af, en ikke-statslig tredjepart |
| --- | --- |

ea)

bøder pålagt i konkurrencesammenhæng, andre bødebeløb og tilgodehavender som resultat af udenretslig tvistbilæggelse, overenskomst eller enhver lignende aftale indgået med, eller udbetalinger udbetalt af, en ikke-statslig tredjepart

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 18 – stk. 2 – afsnit 1 a (nyt)

I tilfælde som omhandlet i litra b) kan forpligtelsesbevillinger dog stilles til rådighed ved, at medlemsstaten undertegner en bidragsaftale angivet i euro. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 173, stk. 2, og artikel 175, stk. 2.

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 18 – stk. 3

3.   Følgende udgør interne formålsbestemte indtægter:

3.   Følgende udgør interne formålsbestemte indtægter:

| a) | indtægter fra tredjemand for levering af varer, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder udført på dennes anmodning |
| --- | --- |

a)

indtægter fra tredjemand for levering af varer, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder udført på dennes anmodning

| a) | indtægter fra tredjemand for levering af varer, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder udført på dennes anmodning |
| --- | --- |

a)

indtægter fra tredjemand for levering af varer, tjenesteydelser eller bygge- og anlægsarbejder udført på dennes anmodning

| b) | indtægter fra salg af køretøjer, materiel, installationer, materialer samt apparater til videnskabelige og tekniske formål, der skal udskiftes eller kasseres, når den bogførte værdi er helt afskrevet |
| --- | --- |

b)

indtægter fra salg af køretøjer, materiel, installationer, materialer samt apparater til videnskabelige og tekniske formål, der skal udskiftes eller kasseres, når den bogførte værdi er helt afskrevet

| b) | indtægter fra salg af køretøjer, materiel, installationer, materialer samt apparater til videnskabelige og tekniske formål, der skal udskiftes eller kasseres, når den bogførte værdi er helt afskrevet |
| --- | --- |

b)

indtægter fra salg af køretøjer, materiel, installationer, materialer samt apparater til videnskabelige og tekniske formål, der skal udskiftes eller kasseres, når den bogførte værdi er helt afskrevet

| c) | indtægter fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb |
| --- | --- |

c)

indtægter fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb

| c) | indtægter fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb
  i henhold til artikel 77 |
| --- | --- |

c)

indtægter fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb
  i henhold til artikel 77

| ca) | indtægter fra renter på forfinansiering i henhold til artikel 5 |
| --- | --- |

ca)

indtægter fra renter på forfinansiering i henhold til artikel 5

| d) | indtægter fra levering af varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, der udføres for andre tjenestegrene, institutioner eller organer, herunder sådanne institutioners og organers tilbagebetalinger af udlæg for tjenesterejser |
| --- | --- |

d)

indtægter fra levering af varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, der udføres for andre tjenestegrene, institutioner eller organer, herunder sådanne institutioners og organers tilbagebetalinger af udlæg for tjenesterejser

| d) | indtægter fra levering af varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, der udføres for andre tjenestegrene, institutioner eller organer, herunder sådanne institutioners og organers tilbagebetalinger af udlæg for tjenesterejser |
| --- | --- |

d)

indtægter fra levering af varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, der udføres for andre tjenestegrene, institutioner eller organer, herunder sådanne institutioners og organers tilbagebetalinger af udlæg for tjenesterejser

| e) | forsikringserstatninger |
| --- | --- |

e)

forsikringserstatninger

| e) | forsikringserstatninger |
| --- | --- |

e)

forsikringserstatninger

| f) | indtægter fra salg, udlejning eller andet kontraktforhold vedrørende rettigheder i tilknytning til fast ejendom |
| --- | --- |

f)

indtægter fra salg, udlejning eller andet kontraktforhold vedrørende rettigheder i tilknytning til fast ejendom

| f) | indtægter fra salg, udlejning
  , indfrielse
  eller andet kontraktforhold vedrørende rettigheder i tilknytning til fast ejendom |
| --- | --- |

f)

indtægter fra salg, udlejning
  , indfrielse
  eller andet kontraktforhold vedrørende rettigheder i tilknytning til fast ejendom

| g) | indtægter fra salg af publikationer og film, også på elektroniske medier. |
| --- | --- |

g)

indtægter fra salg af publikationer og film, også på elektroniske medier.

| g) | indtægter fra salg af publikationer og film, også på elektroniske medier. |
| --- | --- |

g)

indtægter fra salg af publikationer og film, også på elektroniske medier.

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 19 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Enkeltdonationer til Kommissionen på over 999 EUR eller samlede donationer fra samme giver, som overstiger dette beløb inden for et år, spores via en særlig hjemmeside.

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 20 – stk. 1

1.   
  Den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199, kan angive de tilfælde, hvor visse indtægter kan fratrækkes betalingsanmodninger, og hvor der i så fald udstedes betalingsanvisning på nettobeløbet.

1.   
  De følgende fradrag kan finde anvendelse på betalingsanmodninger, for hvilke der derefter udstedes betalingsanvisning på nettobeløbet:

| a) | sanktioner, der pålægges parterne i indkøbsaftaler eller modtagere af tilskud |
| --- | --- |

a)

sanktioner, der pålægges parterne i indkøbsaftaler eller modtagere af tilskud

| b) | prisnedslag, bonusser og rabatter fratrukket fakturaer og udgiftsopgørelser |
| --- | --- |

b)

prisnedslag, bonusser og rabatter fratrukket fakturaer og udgiftsopgørelser

| c) | renter fra forfinansieringsbetalinger |
| --- | --- |

c)

renter fra forfinansieringsbetalinger

| d) | justeringer for uretmæssigt betalte beløb. |
| --- | --- |

d)

justeringer for uretmæssigt betalte beløb.

De i første afsnit, litra d), omhandlede justeringer kan foretages i form af direkte fradrag mod en ny betaling af samme type til den samme modtager i henhold til det kapitel, den artikel og det regnskabsår, hvorunder den overskydende udbetaling er konteret, idet en sådan betaling enten kan være en mellemliggende betaling eller en saldobetaling.

Unionens regnskabsregler finder anvendelse på de i stk. 1, litra c) og d), omhandlede elementer.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 21 – stk. 1

1.   Bevillingerne fordeles på afsnit og kapitler; kapitlerne underinddeles i artikler og konti.

1.   Bevillingerne fordeles på afsnit og kapitler; kapitlerne underinddeles i artikler og konti.
  Driftsbevillinger og investeringer opføres særskilt.

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 21 – stk. 2

2.   Kommissionen kan inden for sin egen budgetsektion
  selv
  overføre bevillinger som omhandlet i artikel 23 eller anmoder om budgetmyndighedens godkendelse af bevillingsoverførsler i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 24.

2.   Kommissionen kan inden for sin egen budgetsektion overføre bevillinger som omhandlet i artikel 23;
  alternativt kan Kommissionen eller de øvrige institutioner anmode om budgetmyndighedens godkendelse af bevillingsoverførsler i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 24.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 21 – stk. 3

3.
     
  Der kan kun overføres bevillinger til budgetposter, hvorunder der på budgettet er opført en bevilling eller er anført et pro memoria (p.m.).

udgår

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 21 – stk. 4

4.
     
  Bevillinger, der modsvares af formålsbestemte indtægter, kan kun overføres, hvis disse indtægter bevarer deres oprindelige formål.

udgår

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 22 – stk. 3

3.   Alle institutioner undtagen Kommissionen kan inden for deres egen budgetsektion foreslå budgetmyndigheden, at der foretages overførsler fra et afsnit til et andet af over
  10 %
  af regnskabsårets bevillinger under den post, hvorfra overførslen foretages. Disse overførsler foretages efter proceduren i artikel 24.

3.   Alle institutioner undtagen Kommissionen kan inden for deres egen budgetsektion foreslå budgetmyndigheden, at der foretages overførsler fra et afsnit til et andet af over
  15 %
  af regnskabsårets bevillinger under den post, hvorfra overførslen foretages. Disse overførsler foretages efter proceduren i artikel 24.

Ændring 54 + 262 + 267 + 268

Forslag til forordning

Artikel 23

1.   Kommissionen kan inden for sin budgetsektion
  selv
  :

1.   Kommissionen kan inden for sin budgetsektion:

| a) | foretage overførsler af forpligtelsesbevillinger inden for hvert kapitel |
| --- | --- |

a)

foretage overførsler af forpligtelsesbevillinger inden for hvert kapitel

| a) | foretage overførsler af forpligtelsesbevillinger inden for hvert kapitel |
| --- | --- |

a)

foretage overførsler af forpligtelsesbevillinger inden for hvert kapitel

| b) | foretage overførsler af betalingsbevillinger inden for hvert afsnit |
| --- | --- |

b)

foretage overførsler af betalingsbevillinger inden for hvert afsnit

| b) | foretage overførsler af betalingsbevillinger inden for hvert afsnit
  efter forudgående underretning af Europa-Parlamentet og Rådet, såfremt ingen af disse gør indsigelse mod overførslen inden for tre uger |
| --- | --- |

b)

foretage overførsler af betalingsbevillinger inden for hvert afsnit
  efter forudgående underretning af Europa-Parlamentet og Rådet, såfremt ingen af disse gør indsigelse mod overførslen inden for tre uger

| c) | for så vidt angår personale- og driftsudgifter, der er fælles for flere afsnit, foretage overførsler fra et afsnit til et andet |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår personale- og driftsudgifter, der er fælles for flere afsnit, foretage overførsler fra et afsnit til et andet

| c) | for så vidt angår personale- og driftsudgifter, der er fælles for flere afsnit, foretage overførsler fra et afsnit til et andet
  , dog højst 15 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen foretages, og højst 30 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvortil overførslen foretages |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår personale- og driftsudgifter, der er fælles for flere afsnit, foretage overførsler fra et afsnit til et andet
  , dog højst 15 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen foretages, og højst 30 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvortil overførslen foretages

| d) | for så vidt angår aktionsudgifter foretage overførsler mellem kapitler inden for samme afsnit, dog inden for en grænse på i alt højst
  10 %
  af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen sker. |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår aktionsudgifter foretage overførsler mellem kapitler inden for samme afsnit, dog inden for en grænse på i alt højst
  10 %
  af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen sker.

| d) | for så vidt angår aktionsudgifter foretage overførsler mellem kapitler inden for samme afsnit, dog inden for en grænse på i alt højst
  15 %
  af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen sker |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår aktionsudgifter foretage overførsler mellem kapitler inden for samme afsnit, dog inden for en grænse på i alt højst
  15 %
  af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen sker

Tre uger før den foretager de i første afsnit, litra b), omhandlede overførsler, underretter Kommissionen budgetmyndigheden om sine intentioner i så henseende. Hvis der foreligger behørigt motiverede grunde, som en af budgetmyndighedens to parter har gjort opmærksom på inden for denne treugers periode, finder proceduren i artikel 24 anvendelse.

2.   Kommissionen kan inden for sin egen budgetsektion træffe beslutning om
  følgende overførselsbevillinger
  fra et afsnit til et andet
  , forudsat at den umiddelbart herefter underretter budgetmyndigheden om sin beslutning
  :

2.   Kommissionen kan inden for sin egen budgetsektion træffe beslutning om
  overførsel
  fra et afsnit til et andet
  af
  bevillinger fra afsnittet "reserver" som omhandlet i artikel 43, hvor den eneste betingelse for at frigøre reserven er vedtagelse af en basisretsakt efter den almindelige lovgivningsprocedure som omhandlet i artikel 294 i TEUF,
  forudsat at den umiddelbart herefter underretter budgetmyndigheden om sine intentioner i så henseende.

| a) | overføre
  bevillinger fra afsnittet "reserver" som omhandlet i artikel 43, hvor den eneste betingelse for at frigøre reserven er vedtagelse af en basisretsakt efter den almindelige lovgivningsprocedure som omhandlet i artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

a)

overføre
  bevillinger fra afsnittet "reserver" som omhandlet i artikel 43, hvor den eneste betingelse for at frigøre reserven er vedtagelse af en basisretsakt efter den almindelige lovgivningsprocedure som omhandlet i artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

| b) | i behørigt begrundede undtagelsestilfælde, hvor der er tale om internationale humanitære katastrofer og kriser, der indtræffer efter den 1. december i regnskabsåret, kan Kommissionen overføre uudnyttede budgetbevillinger for det løbende regnskabsår, der stadig er disponible under budgetafsnittene under udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme, til budgetafsnittene vedrørende bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger. |
| --- | --- |

b)

i behørigt begrundede undtagelsestilfælde, hvor der er tale om internationale humanitære katastrofer og kriser, der indtræffer efter den 1. december i regnskabsåret, kan Kommissionen overføre uudnyttede budgetbevillinger for det løbende regnskabsår, der stadig er disponible under budgetafsnittene under udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme, til budgetafsnittene vedrørende bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger.

2a.
     I behørigt begrundede undtagelsestilfælde, hvor der er tale om internationale humanitære katastrofer og kriser, der indtræffer efter den 1. december i regnskabsåret, kan Kommissionen overføre uudnyttede budgetbevillinger for det løbende regnskabsår, der stadig er disponible under budgetafsnittene under udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme, til budgetafsnittene vedrørende bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger.

Kommissionen underretter budgetmyndighedens to parter umiddelbart efter, at den har foretaget sådanne overførsler eller har anvendt bevillinger til det efterfølgende regnskabsår på denne måde.

2b.
     
  Kommissionen kan fremlægge oplysninger til begrundelse af overførslen i form af et arbejdsdokument fra sine tjenestegrene.

2c.
     
  Kommissionen kan inden for sin budgetsektion foreslå budgetmyndigheden andre overførsler end dem, der er omhandlet i stk. 1.

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 24 – overskrift

Overførsler, som
  Kommissionen
  foreslår budgetmyndigheden

Overførsler, som
  institutionerne
  foreslår budgetmyndigheden

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 24 – stk. 1

1.   
  Kommissionen
  forelægger
  sit
  forslag
  til overførsler
  for
  Europa-Parlamentet og Rådet
  samtidigt.

1.   
  Institutionerne
  forelægger
  deres
  forslag for
  budgetmyndighedens to parter
  samtidigt.

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 24 – stk. 2

2.   Budgetmyndigheden træffer afgørelse om bevillingsoverførsler efter
  stk. 3-6
  , jf. dog de undtagelser, der er omhandlet i afsnit I i anden del.

2.   Budgetmyndigheden træffer afgørelse om bevillingsoverførsler efter
  stk. 3, 4 og 6
  , jf. dog de undtagelser, der er omhandlet i afsnit I i anden del.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 24 – stk. 3

3.   Medmindre sagen er af hastende karakter, træffer Rådet, med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet for hver overførsel, som de får forelagt, afgørelse om
  Kommissionens
  forslag inden seks uger fra de to institutioners modtagelse af forslaget.

3.   Medmindre sagen er
  behørigt begrundet som værende
  af hastende karakter, træffer Rådet, med kvalificeret flertal, og Europa-Parlamentet for hver overførsel, som de får forelagt, afgørelse om
  institutionens
  forslag inden seks uger fra de to institutioners modtagelse af forslaget.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 24 – stk. 4

4.   Overførselsforslaget vedtages, hvis der inden for seksugersfristen sker følgende:

4.   Overførselsforslaget vedtages, hvis der inden for seksugersfristen sker følgende:

| a) | Europa-Parlamentet og Rådet
  vedtager det |
| --- | --- |

a)

Europa-Parlamentet og Rådet
  vedtager det

| — | begge budgetmyndighedens parter
  vedtager det |
| --- | --- |

—

begge budgetmyndighedens parter
  vedtager det

| b) | enten Europa-Parlamentet eller Rådet
  vedtager det, og den anden institution undlader at træffe afgørelse |
| --- | --- |

b)

enten Europa-Parlamentet eller Rådet
  vedtager det, og den anden institution undlader at træffe afgørelse

| — | den ene af budgetmyndighedens to parter
  vedtager det, og den anden undlader at træffe afgørelse |
| --- | --- |

—

den ene af budgetmyndighedens to parter
  vedtager det, og den anden undlader at træffe afgørelse

| c) | Europa-Parlamentet og Rådet
  undlader at træffe afgørelse eller træffer ikke en afgørelse, som går imod
  Kommissionens forslag
  . |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentet og Rådet
  undlader at træffe afgørelse eller træffer ikke en afgørelse, som går imod
  Kommissionens forslag
  .

| — | begge budgetmyndighedens to parter
  undlader at træffe afgørelse eller træffer ikke en afgørelse, som går imod
  overførselsforslaget
  . |
| --- | --- |

—

begge budgetmyndighedens to parter
  undlader at træffe afgørelse eller træffer ikke en afgørelse, som går imod
  overførselsforslaget
  .

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 24 – stk. 5

5.
     
  Den seksugersfrist, der er omhandlet i stk. 4, nedsættes til tre uger, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet anmoder om noget andet, når:

| a) | overførslen udgør mindre end 10 % af bevillingerne på den budgetpost, som den stammer fra, og ikke overstiger 5 mio. EUR, eller |
| --- | --- |

a)

overførslen udgør mindre end 10 % af bevillingerne på den budgetpost, som den stammer fra, og ikke overstiger 5 mio. EUR, eller

| b) | overførslen kun vedrører betalingsbevillinger, og den samlede overførsel ikke overstiger 100 mio. EUR. |
| --- | --- |

b)

overførslen kun vedrører betalingsbevillinger, og den samlede overførsel ikke overstiger 100 mio. EUR.

udgår

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 24 – stk. 6

6.   Hvis
  enten Europa-Parlamentet eller Rådet
  har ændret overførslen, og den anden har godkendt den eller undladt at træffe afgørelse, eller hvis
  Europa-Parlamentet og Rådet
  har ændret overførslen, betragtes det laveste beløb, som enten Europa-Parlamentet eller Rådet har accepteret, som godkendt, medmindre
  Kommissionen
  trækker sit forslag tilbage.

6.   Hvis
  en af budgetmyndighedens to parter
  har ændret overførslen, og den anden har godkendt den eller undladt at træffe afgørelse, eller hvis
  begge parter
  har ændret overførslen, betragtes det laveste beløb, som enten Europa-Parlamentet eller Rådet har accepteret, som godkendt, medmindre
  institutionen
  trækker sit forslag tilbage.

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 24 a (ny)

Artikel 24a

Specifikke regler for overførsler

1.
     
  Der kan kun overføres bevillinger til budgetposter, hvorunder der på budgettet er opført en bevilling eller et pro memoria (p.m.).

2.
     
  Bevillinger, der modsvares af formålsbestemte indtægter, kan kun overføres, hvis disse indtægter bevarer deres oprindelige formål.

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 25 – stk. 2

2.   Afgørelser om overførsler, der skal muliggøre anvendelse af nødhjælpsreserven, træffes af budgetmyndigheden på forslag af Kommissionen
  eller af Kommissionen for højst 10 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen sker
  .

2.   Afgørelser om overførsler, der skal muliggøre anvendelse af nødhjælpsreserven, træffes af budgetmyndigheden på forslag af Kommissionen.
  Der skal forelægges et særskilt overførselsforslag for hver enkelt transaktion.

Proceduren i artikel 24, stk. 3 og 4, finder anvendelse. Får Kommissionens forslag ikke tilslutning fra
  Europa-Parlamentet og Rådet
  , og fastlægges der ikke en fælles holdning med hensyn til anvendelsen af denne reserve, undlader
  Europa-Parlamentet og Rådet
  at træffe afgørelse om Kommissionens overførselsforslag.

Proceduren i artikel 24, stk. 3 og 4, finder anvendelse. Får Kommissionens forslag ikke tilslutning fra
  budgetmyndighedens to parter
  , og fastlægges der ikke en fælles holdning med hensyn til anvendelsen af denne reserve, undlader
  budgetmyndighedens to parter
  at træffe beslutning om Kommissionens overførselsforslag.

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 26 – stk. 3

3.   Der skal opstilles specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger for alle de aktivitetsområder, som budgettet omfatter. Det kontrolleres ved hjælp af resultatindikatorer fastsat for hver enkelt aktivitet, om disse målsætninger er opfyldt, og de administrative tjenester, som afholder udgiften, fremsender oplysninger til budgetmyndigheden. Disse oplysninger fremsendes snarest muligt hvert år og skal senest foreligge i de dokumenter, der ledsager det foreløbige budgetforslag.

3.   Der skal opstilles specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger for alle de aktivitetsområder, som budgettet omfatter. Det kontrolleres ved hjælp af resultatindikatorer fastsat for hver enkelt aktivitet, om disse målsætninger er opfyldt, og de administrative tjenester, som afholder udgiften, fremsender oplysninger til budgetmyndigheden. Disse oplysninger
  , der er omhandlet i artikel 34, stk. 2a, litra d),
  fremsendes hvert år og skal senest foreligge i de dokumenter, der ledsager budgetforslaget.

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 27 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Under budgetbehandlingen fremlægger Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for, at udviklingen i bevillingsbehovene kan sammenlignes med de oprindelige overslag i finansieringsoversigterne. Disse oplysninger omfatter de fremskridt, der er gjort, og hvilket stadie lovgivningsmyndigheden er nået til i behandlingen af de forelagte forslag. Bevillingsbehovene justeres om nødvendigt i takt med fremskridtene i forhandlingerne om basisretsakten.

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 27 – stk. 2

2.   For at mindske risikoen for svig og uregelmæssigheder skal den i stk. 1 omhandlede finansieringsoversigt indeholde oplysninger om det interne kontrolsystem, der indføres, en risikovurdering samt eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger.

2.   For at mindske risikoen for svig og uregelmæssigheder skal den i stk. 1 omhandlede finansieringsoversigt indeholde oplysninger om det interne kontrolsystem, der indføres,
  et overslag for omkostninger og fordele ved de kontroller, der er omfattet af sådanne systemer, og
  en risikovurdering samt eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 28 – stk. 2 – litra a a (nyt)

| aa) | præcise, konsekvente og gennemsigtige kontrolregler, der respekterer de berørte parters rettigheder |
| --- | --- |

aa)

præcise, konsekvente og gennemsigtige kontrolregler, der respekterer de berørte parters rettigheder

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 28 – stk. 2 – litra d

| d) | forebyggelse, afsløring og
  korrigering
  af svig og uregelmæssigheder |
| --- | --- |

d)

forebyggelse, afsløring og
  korrigering
  af svig og uregelmæssigheder

| d) | forebyggelse, afsløring og
  opfølgning på korrektion
  af svig og uregelmæssigheder,
  uden at dette indskrænker de opgaver, der påhviler de finansielle aktører, jf. kapitel 3 |
| --- | --- |

d)

forebyggelse, afsløring og
  opfølgning på korrektion
  af svig og uregelmæssigheder,
  uden at dette indskrænker de opgaver, der påhviler de finansielle aktører, jf. kapitel 3

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 28 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  En effektiv intern kontrol er baseret på bedste internationale praksis og omfatter bl.a.:

| a) | adskillelse af opgaver |
| --- | --- |

a)

adskillelse af opgaver

| b) | en passende strategi for risikoforvaltning og kontrol, herunder kontrol på modtagerniveau |
| --- | --- |

b)

en passende strategi for risikoforvaltning og kontrol, herunder kontrol på modtagerniveau

| c) | undgåelse af interessekonflikter |
| --- | --- |

c)

undgåelse af interessekonflikter

| d) | tilstrækkelige revisionsspor og dataintegritet i datasystemer |
| --- | --- |

d)

tilstrækkelige revisionsspor og dataintegritet i datasystemer

| e) | procedurer for overvågning af resultaterne og for opfølgning af konstaterede svagheder i den interne kontrol og undtagelser |
| --- | --- |

e)

procedurer for overvågning af resultaterne og for opfølgning af konstaterede svagheder i den interne kontrol og undtagelser

| f) | regelmæssig evaluering af, om det interne kontrolsystem fungerer, som det skal. |
| --- | --- |

f)

regelmæssig evaluering af, om det interne kontrolsystem fungerer, som det skal.

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 28 – stk. 2 b (nyt)

2b.
     
  En effektiv intern kontrol er baseret på følgende elementer:

| a) | gennemførelse af en hensigtsmæssig strategi for risikostyring og kontrol, som koordineres blandt relevante aktører i kontrolkæden |
| --- | --- |

a)

gennemførelse af en hensigtsmæssig strategi for risikostyring og kontrol, som koordineres blandt relevante aktører i kontrolkæden

| b) | tilgængeligheden af kontrolresultater for alle relevante aktører i kontrolkæden |
| --- | --- |

b)

tilgængeligheden af kontrolresultater for alle relevante aktører i kontrolkæden

| c) | tillid, hvor det er berettiget, til forvaltningserklæringer fra gennemførelsespartnere og uafhængige revisionserklæringer, såfremt kvaliteten af det arbejde, der ligger til grund herfor, er tilstrækkelig og acceptabel, og arbejdet er udført i overensstemmelse med aftalte standarder |
| --- | --- |

c)

tillid, hvor det er berettiget, til forvaltningserklæringer fra gennemførelsespartnere og uafhængige revisionserklæringer, såfremt kvaliteten af det arbejde, der ligger til grund herfor, er tilstrækkelig og acceptabel, og arbejdet er udført i overensstemmelse med aftalte standarder

| d) | rettidig anvendelse af korrigerende foranstaltninger, herunder i givet fald afskrækkende sanktioner |
| --- | --- |

d)

rettidig anvendelse af korrigerende foranstaltninger, herunder i givet fald afskrækkende sanktioner

| e) | klar og utvetydig lovgivning som grundlag for politikkerne |
| --- | --- |

e)

klar og utvetydig lovgivning som grundlag for politikkerne

| f) | afskaffelse af flere kontroller |
| --- | --- |

f)

afskaffelse af flere kontroller

| g) | princippet om at forbedre balancen mellem fordele og ulemper ved kontrol, under hensyntagen til den i artikel 29 omhandlede fejlrisiko. |
| --- | --- |

g)

princippet om at forbedre balancen mellem fordele og ulemper ved kontrol, under hensyntagen til den i artikel 29 omhandlede fejlrisiko.

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 29

Acceptabel
  fejlrisiko

Fejlrisiko

Lovgivningsmyndigheden træffer efter proceduren i EUF-traktatens artikel 322 beslutning om en acceptabel fejlrisiko for budgettets forskellige dele. Denne beslutning tages i betragtning ved den årlige dechargeprocedure i overensstemmelse med artikel 157, stk. 2.

Kommissionen skal ved fremlæggelsen af nye udgiftsforslag anslå udgifterne til administrations- og kontrolsystemer samt fejlrisikoniveauet ved den foreslåede lovgivning opgjort for hver enkelt udgiftstype og medlemsstat.

Den acceptable fejlrisiko skal baseres på en analyse af kontrollens omkostningseffektivitet. Medlemsstater, enheder og personer, der er omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b), indberetter på Kommissionens anmodning de udgifter, de har afholdt i tilknytning til kontrol, samt antallet af og omfanget af aktiviteter, der finansieres over budgettet.

Hvis fejlrisikoniveauet under gennemførelsen af programmet vedvarende er højt, skal Kommissionen udpege svaghederne i kontrolsystemerne, analysere omkostninger og fordele ved eventuelle korrigerende foranstaltninger og tage passende skridt i form af f.eks. forenkling af de gældende bestemmelser, ændring af programmets udformning, stramning af kontrollen eller om fornødent afslutning af aktiviteten.

Den acceptable fejlrisiko overvåges nøje og revideres, hvis kontrolomstændighederne ændrer sig væsentligt.

Forvaltningserklæringer om nationale forvaltnings- og kontrolsystemer fremsendt af de af medlemsstaterne godkendte organer er en forudsætning for disse systemers effektivitet.

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 29 a (ny)

Artikel 29a

Adskillelse af funktioner

Funktionerne som regnskabsfører og betalingsansvarlig holdes adskilt.

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 30 – stk. 2 – afsnit 3

Det konsoliderede årsregnskab og den beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning, som hver institution udarbejder, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Det konsoliderede årsregnskab og den beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning, som hver institution udarbejder, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende umiddelbart efter vedtagelsen
  .

Ændring 280

Forslag til forordning

Artikel 31 – stk. 2

2.   Kommissionen giver på en hensigtsmæssig måde adgang til
  de
  oplysninger om
  modtagerne
  af midler
  fra
  budgettet,
  som den ligger inde med
  , når budgettet gennemføres centralt
  og direkte af dens tjenestegrene eller af EU-delegationer i henhold til artikel 53, andet afsnit
  ,
  samt oplysningerne
  om modtagerne af midler fra de enheder, som opgaver i forbindelse med budgettets gennemførelse er uddelegeret til, når der er tale om andre forvaltningsmetoder.

2.   Kommissionen giver på en hensigtsmæssig måde adgang til oplysninger om
  kontrahenter og modtagere
  af midler
  og om den præcise art af og formålet med de foranstaltninger, der finansieres over
  budgettet, når budgettet gennemføres centralt, og
  til oplysninger
  om
  kontrahenter og modtagere af midler
  fra de enheder, som opgaver i forbindelse med budgettets gennemførelse er uddelegeret til, når der er tale om andre forvaltningsmetoder.

Denne forpligtelse gælder også for de øvrige institutioner for så vidt angår deres kontrahenter og eventuelle modtagere.

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 31 – stk. 3

3.   Disse oplysninger stilles til rådighed under behørig iagttagelse af
  fortrolighedskravene, især beskyttelse af personoplysninger
  som
  defineret
  i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001
  og af sikkerhedskravene under hensyn til de særlige forhold i forbindelse med hver af de i artikel 53 nævnte forvaltningsmetoder samt, hvor det er relevant, i overensstemmelse med de relevante sektorspecifikke bestemmelser
  .

3.   Disse oplysninger stilles til rådighed under behørig iagttagelse af
  kravene med hensyn til fortrolighed og sikkerhed samt for fysiske personers vedkommende deres ret til, at deres privatliv respekteres og deres personoplysninger beskyttes,
  som
  fastsat
  i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001.

For fysiske personers vedkommende offentliggøres kun kontrahentens eller modtagerens navn og tilhørssted, det tildelte beløb og formålet med tildelingen, og offentliggørelsen af disse oplysninger baseres på relevante kriterier som f.eks. den periodiske fordeling eller tildelingens art og omfang. Detaljeringsgraden af de offentliggjorte oplysninger afhænger af de særlige forhold, der gør sig gældende for den pågældende sektor og for hver af de i artikel 55 nævnte forvaltningsmetoder; detaljeringsgraden og kriterierne fastlægges i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning og i eventuelle relevante sektorspecifikke bestemmelser.

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 32 – stk. 1

Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Unions Domstol, Revisionsretten, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Ombudsmanden, den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse og EU-Udenrigstjenesten opstiller hver især et overslag over deres udgifter og indtægter, som de sender til Kommissionen hvert år inden den 1. juli.

Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Unions Domstol, Revisionsretten, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og EU-Udenrigstjenesten opstiller hver især et overslag over deres udgifter og indtægter, som de sender til Kommissionen
  og samtidig, til orientering, til budgetmyndigheden
  hvert år inden den 1. juli.

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 32 – stk. 3

Institutionerne sender også hvert år inden den 1. juli budgetmyndigheden overslagene til orientering.
  Kommissionen opstiller et overslag over sine egne udgifter og indtægter, som den også sender til budgetmyndigheden
  inden samme dato
  .

Kommissionen opstiller et overslag over sine egne udgifter og indtægter, som den også sender til budgetmyndigheden
  umiddelbart efter vedtagelse
  .

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 33

Hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 200, sender i overensstemmelse med retsakten om dets oprettelse hvert år
  inden
  den 31. marts Kommissionen og budgetmyndigheden et overslag over sine udgifter og indtægter, herunder en stillingsfortegnelse, samt sit udkast til arbejdsprogram.

Hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 200, sender i overensstemmelse med retsakten om dets oprettelse hvert år
  senest
  den 31. marts
  samtidigt
  Kommissionen og budgetmyndigheden et overslag over sine udgifter og indtægter, herunder en stillingsfortegnelse, samt sit udkast til arbejdsprogram.

Ændring 79

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 1 – afsnit 2

Budgetforslaget indeholder en samlet oversigt over Unionens udgifter og indtægter og sammenfatter de overslag, der er omhandlet i artikel 32.

Budgetforslaget indeholder en samlet oversigt over Unionens udgifter og indtægter
  , herunder en samlet oversigt over reserven til betalinger og forpligtelser,
  og sammenfatter de overslag, der er omhandlet i artikel 32.

Ændring 80

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 2 – afsnit 1

2.   Kommissionen knytter
  i givet fald
  en finansiel programmering for de følgende år til budgetforslaget.

2.   Kommissionen knytter en finansiel programmering for de følgende år til budgetforslaget.

Ændring 81

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Kommissionen vedlægger endvidere budgetforslaget:

| a) | en analyse af den økonomiske forvaltning i det forløbne regnskabsår samt af de uindfriede forpligtelser |
| --- | --- |

a)

en analyse af den økonomiske forvaltning i det forløbne regnskabsår samt af de uindfriede forpligtelser

| b) | hvis det er hensigtsmæssigt, en udtalelse om de øvrige institutioners overslag, der kan indeholde afvigende overslag, vedlagt begrundelser herfor |
| --- | --- |

b)

hvis det er hensigtsmæssigt, en udtalelse om de øvrige institutioners overslag, der kan indeholde afvigende overslag, vedlagt begrundelser herfor

| c) | alle relevante arbejdsdokumenter vedrørende institutionernes stillingsfortegnelser og de tilskud, som Kommissionen yder de i artikel 196b omhandlede organer samt Europaskolerne. Ethvert sådant arbejdsdokument, hvoraf den senest godkendte stillingsfortegnelse fremgår, skal redegøre for:










  i) | alt personale ansat af Unionen, herunder dens juridisk adskilte enheder, ordnet efter type af kontrakt |
| --- | --- | --- |

c)

alle relevante arbejdsdokumenter vedrørende institutionernes stillingsfortegnelser og de tilskud, som Kommissionen yder de i artikel 196b omhandlede organer samt Europaskolerne. Ethvert sådant arbejdsdokument, hvoraf den senest godkendte stillingsfortegnelse fremgår, skal redegøre for:

i)

alt personale ansat af Unionen, herunder dens juridisk adskilte enheder, ordnet efter type af kontrakt

| ii) | en redegørelse for politikken vedrørende stillinger og eksternt personale og for balancen mellem kønnene |
| --- | --- |

ii)

en redegørelse for politikken vedrørende stillinger og eksternt personale og for balancen mellem kønnene

| iii) | antallet af reelt besatte stillinger ved begyndelsen af det år, hvor budgetforslaget fremlægges, med angivelse af fordelingen efter indplacering og administrativ enhed |
| --- | --- |

iii)

antallet af reelt besatte stillinger ved begyndelsen af det år, hvor budgetforslaget fremlægges, med angivelse af fordelingen efter indplacering og administrativ enhed

| iv) | stillingernes fordeling på politikområder |
| --- | --- |

iv)

stillingernes fordeling på politikområder

| v) | det oprindeligt anslåede antal, for hver kategori af eksternt personale, af tilsvarende fuldtidsansatte på basis af de godkendte bevillinger såvel som antallet af personer, der reelt er til rådighed ved begyndelsen af det år, hvor budgetforslaget fremlægges, med angivelse af fordelingen af disse efter ansættelsesgruppe og, i hensigtsmæssigt omfang, lønklasse samt |
| --- | --- |

v)

det oprindeligt anslåede antal, for hver kategori af eksternt personale, af tilsvarende fuldtidsansatte på basis af de godkendte bevillinger såvel som antallet af personer, der reelt er til rådighed ved begyndelsen af det år, hvor budgetforslaget fremlægges, med angivelse af fordelingen af disse efter ansættelsesgruppe og, i hensigtsmæssigt omfang, lønklasse samt

| d) | årsberetningerne indeholdende:










  i) | oplysninger om opfyldelsen af alle de specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger, der tidligere er opstillet for de forskellige aktiviteter, samt de nye målsætninger, målt ved hjælp af indikatorer |
| --- | --- | --- |

d)

årsberetningerne indeholdende:

i)

oplysninger om opfyldelsen af alle de specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger, der tidligere er opstillet for de forskellige aktiviteter, samt de nye målsætninger, målt ved hjælp af indikatorer

| ii) | en fyldestgørende begrundelse og en cost-benefit-strategi for foreslåede ændringer i bevillingsniveauet |
| --- | --- |

ii)

en fyldestgørende begrundelse og en cost-benefit-strategi for foreslåede ændringer i bevillingsniveauet

| iii) | en klar redegørelse for baggrunden for intervention på EU-plan i overensstemmelse med bl.a. subsidiaritetsprincippet |
| --- | --- |

iii)

en klar redegørelse for baggrunden for intervention på EU-plan i overensstemmelse med bl.a. subsidiaritetsprincippet

| iv) | oplysninger om gennemførelsessatser for det foregående års aktiviteter og gennemførelsessatser for indeværende år. |
| --- | --- |

iv)

oplysninger om gennemførelsessatser for det foregående års aktiviteter og gennemførelsessatser for indeværende år.

Resultatet af evalueringerne behandles og bruges til at vise, hvilke fordele foreslåede budgetændringer vil kunne indebære.

Ændring 82

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 2 b (nyt)

2b.
     
  I tilfælde, hvor Kommissionen overdrager budgetgennemførelsen til offentlig-private partnerskaber, vedlægges budgetforslaget et arbejdsdokument indeholdende:

| a) | en årsberetning om de resultater, som eksisterende offentlig-private partnerskaber har opnået i det forløbne år |
| --- | --- |

a)

en årsberetning om de resultater, som eksisterende offentlig-private partnerskaber har opnået i det forløbne år

| b) | de fastsatte mål for det år, budgetforslaget omhandler, med angivelse af de specifikke budgetmæssige behov med henblik på opnåelse af disse mål |
| --- | --- |

b)

de fastsatte mål for det år, budgetforslaget omhandler, med angivelse af de specifikke budgetmæssige behov med henblik på opnåelse af disse mål

| c) | de administrative udgifter og det gennemførte projekt opgjort samlet og efter type, som defineret i artikel 196a, og efter hvert enkelt offentlig-privat partnerskab i det forløbne år |
| --- | --- |

c)

de administrative udgifter og det gennemførte projekt opgjort samlet og efter type, som defineret i artikel 196a, og efter hvert enkelt offentlig-privat partnerskab i det forløbne år

| d) | det beløb i finansielle tilskud, der er udbetalt fra Unionens budget, og værdien af bidrag i form af konkrete ydelser udbetalt af andre partnere inden for hvert offentlig-privat partnerskab |
| --- | --- |

d)

det beløb i finansielle tilskud, der er udbetalt fra Unionens budget, og værdien af bidrag i form af konkrete ydelser udbetalt af andre partnere inden for hvert offentlig-privat partnerskab

| e) | ved tilsvarende anvendelse af stk. 2a, litra c), stillingsfortegnelserne for de offentlig-private partnerskaber, hvor personalet aflønnes helt eller delvist med EU-midler; disse stillingsfortegnelser skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af arbejdsdokumentet, jf. stk. 2a, litra c). |
| --- | --- |

e)

ved tilsvarende anvendelse af stk. 2a, litra c), stillingsfortegnelserne for de offentlig-private partnerskaber, hvor personalet aflønnes helt eller delvist med EU-midler; disse stillingsfortegnelser skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af arbejdsdokumentet, jf. stk. 2a, litra c).

I de tilfælde, hvor offentlig-private partnerskaber anvender finansielle instrumenter, skal arbejdsdokumentet uanset stk. 2c opstille oplysningerne herom efter partnerskab og efter finansielt instrument.

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 2 c (nyt)

2c.
     
  I de tilfælde, hvor Kommissionen gør brug af finansielle instrumenter, vedlægges budgetforslaget et arbejdsdokument, der redegør for:

| a) | den kapital, der er udstedt i form af finansielle instrumenter og finansieret via EU-budgettet, og den samlede kapital, der er investeret pr. finansielt instrument, herunder af tredjeparter, opgjort samlet og, angivet som gearingsgrad for hvert finansielt instrument, som værdien af kapital- og kvasi-kapitalandele |
| --- | --- |

a)

den kapital, der er udstedt i form af finansielle instrumenter og finansieret via EU-budgettet, og den samlede kapital, der er investeret pr. finansielt instrument, herunder af tredjeparter, opgjort samlet og, angivet som gearingsgrad for hvert finansielt instrument, som værdien af kapital- og kvasi-kapitalandele

| b) | indtægter og tilbagebetalinger modtaget i det forløbne år og et overslag for det år, som budgetforslaget omhandler |
| --- | --- |

b)

indtægter og tilbagebetalinger modtaget i det forløbne år og et overslag for det år, som budgetforslaget omhandler

| c) | Unionens samlede antal eventualforpligtelser og udestående forpligtelser, der er afledt af anvendelsen af finansielle instrumenter i det foregående år, især opgjort efter:










  i) | alle eventuelle forpligtelser over for tredjeparter som følge af garantier |
| --- | --- | --- |

c)

Unionens samlede antal eventualforpligtelser og udestående forpligtelser, der er afledt af anvendelsen af finansielle instrumenter i det foregående år, især opgjort efter:

i)

alle eventuelle forpligtelser over for tredjeparter som følge af garantier

| ii) | alle eventuelle forpligtelser som følge af maksimal udnyttelse af en kreditramme stillet til rådighed for tredjeparter |
| --- | --- |

ii)

alle eventuelle forpligtelser som følge af maksimal udnyttelse af en kreditramme stillet til rådighed for tredjeparter

| iii) | alle eventuelle samlede tab af efterstillet gæld eller kapital- eller kvasi-kapitalandele, eller |
| --- | --- |

iii)

alle eventuelle samlede tab af efterstillet gæld eller kapital- eller kvasi-kapitalandele, eller

| iv) | enhver anden mulig forpligtelse eller eventualforpligtelse, såvel som enhver oplysning, der er eller kan være relevant for risikovurderingen |
| --- | --- |

iv)

enhver anden mulig forpligtelse eller eventualforpligtelse, såvel som enhver oplysning, der er eller kan være relevant for risikovurderingen

| d) | hensættelserne i budgettet til foregribelse af risici, såvel som uforudsete risici opgjort samlet og efter finansielt instrument |
| --- | --- |

d)

hensættelserne i budgettet til foregribelse af risici, såvel som uforudsete risici opgjort samlet og efter finansielt instrument

| e) | procentdel af og absolut antal tilfælde, hvor der er trukket på garantier, eller efterstillet gæld, kapital- eller kvasi-kapitalandele er gået tabt som følge af svækkelse eller konkurs, opgjort samlet og efter finansielt instrument for det forløbne år, samt den samlede tid, det pågældende finansielle instrument har været i anvendelse |
| --- | --- |

e)

procentdel af og absolut antal tilfælde, hvor der er trukket på garantier, eller efterstillet gæld, kapital- eller kvasi-kapitalandele er gået tabt som følge af svækkelse eller konkurs, opgjort samlet og efter finansielt instrument for det forløbne år, samt den samlede tid, det pågældende finansielle instrument har været i anvendelse

| f) | det gennemsnitlige tidsrum mellem betalingen af et finansielt instrument i form af efterstillet gældskapital (mezzanin) til modtagerne og tilbagetrækningen af denne kapital; i tilfælde, hvor dette tidsrum er længere end tre år, udarbejder Kommissionen en handlingsplan for minimering af tidsrummet inden for rammerne af den årlige dechargeprocedure |
| --- | --- |

f)

det gennemsnitlige tidsrum mellem betalingen af et finansielt instrument i form af efterstillet gældskapital (mezzanin) til modtagerne og tilbagetrækningen af denne kapital; i tilfælde, hvor dette tidsrum er længere end tre år, udarbejder Kommissionen en handlingsplan for minimering af tidsrummet inden for rammerne af den årlige dechargeprocedure

| g) | den geografiske fordeling af anvendelsen (absorptionen) af de finansielle instrumenter opgjort efter henholdsvis medlemsstat og finansielt instrument |
| --- | --- |

g)

den geografiske fordeling af anvendelsen (absorptionen) af de finansielle instrumenter opgjort efter henholdsvis medlemsstat og finansielt instrument

| h) | de administrative omkostninger ved enhver form for forvaltningsgebyrer, godtgørelser eller andre pengesummer, der afholdes til forvaltningen af finansielle instrumenter i de tilfælde, hvor denne opgave er overdraget til tredjepart, opstillet samlet og efter henholdsvis forvaltningspart og forvaltede finansielle instrument |
| --- | --- |

h)

de administrative omkostninger ved enhver form for forvaltningsgebyrer, godtgørelser eller andre pengesummer, der afholdes til forvaltningen af finansielle instrumenter i de tilfælde, hvor denne opgave er overdraget til tredjepart, opstillet samlet og efter henholdsvis forvaltningspart og forvaltede finansielle instrument

| i) | stillingsfortegnelserne, under tilsvarende anvendelse af stk. 2a, litra c), i tilfælde hvor personalet aflønnes helt eller delvist med EU-midler; disse stillingsfortegnelser skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af arbejdsdokumentet, jf. stk. 2a, litra c). |
| --- | --- |

i)

stillingsfortegnelserne, under tilsvarende anvendelse af stk. 2a, litra c), i tilfælde hvor personalet aflønnes helt eller delvist med EU-midler; disse stillingsfortegnelser skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af arbejdsdokumentet, jf. stk. 2a, litra c).

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 3

3.   Sammen med budgetforslaget forelægger Kommissionen også alle arbejdsdokumenter, som den mener kan understøtte budgetanmodningerne.

3.   Sammen med budgetforslaget forelægger Kommissionen også alle
  yderligere
  arbejdsdokumenter, som den mener kan understøtte budgetanmodningerne.

Ændring 85

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 4 – afsnit 2 – litra d

| d) | en detaljeret oversigt over samtlige ansatte i EU-delegationerne på tidspunktet for fremlæggelsen af budgetforslaget, herunder en oversigt opdelt efter geografisk område, land og mission, hvori der sondres mellem stillinger i stillingsfortegnelsen, kontraktansatte, lokalt ansatte og udsendte nationale eksperter, og bevillinger, der er anmodet om i budgetforslaget, til andre personaletyper, med dertil svarende overslag omregnet til antal fuldtidsbeskæftigede, som kan ansættes inden for rammerne af de bevillinger, der er anmodet om. |
| --- | --- |

d)

en detaljeret oversigt over samtlige ansatte i EU-delegationerne på tidspunktet for fremlæggelsen af budgetforslaget, herunder en oversigt opdelt efter geografisk område, land og mission, hvori der sondres mellem stillinger i stillingsfortegnelsen, kontraktansatte, lokalt ansatte og udsendte nationale eksperter, og bevillinger, der er anmodet om i budgetforslaget, til andre personaletyper, med dertil svarende overslag omregnet til antal fuldtidsbeskæftigede, som kan ansættes inden for rammerne af de bevillinger, der er anmodet om.

| d) | en detaljeret oversigt over samtlige ansatte i EU-delegationerne på tidspunktet for fremlæggelsen af budgetforslaget, herunder en oversigt opdelt efter geografisk område,
  køn,
  land og mission, hvori der sondres mellem stillinger i stillingsfortegnelsen, kontraktansatte, lokalt ansatte og udsendte nationale eksperter, og bevillinger, der er anmodet om i budgetforslaget, til andre personaletyper, med dertil svarende overslag omregnet til antal fuldtidsbeskæftigede, som kan ansættes inden for rammerne af de bevillinger, der er anmodet om. |
| --- | --- |

d)

en detaljeret oversigt over samtlige ansatte i EU-delegationerne på tidspunktet for fremlæggelsen af budgetforslaget, herunder en oversigt opdelt efter geografisk område,
  køn,
  land og mission, hvori der sondres mellem stillinger i stillingsfortegnelsen, kontraktansatte, lokalt ansatte og udsendte nationale eksperter, og bevillinger, der er anmodet om i budgetforslaget, til andre personaletyper, med dertil svarende overslag omregnet til antal fuldtidsbeskæftigede, som kan ansættes inden for rammerne af de bevillinger, der er anmodet om.

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  Kommissionen supplerer budgetforslaget med et forslag om at mobilisere reserven til betalinger og forpligtelser i forbindelse med eventuelle behov, som opstår, og som der ikke oprindeligt er taget højde for i det årlige budget eller forordningen, der fastsætter den flerårige finansielle ramme.

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 4 b (nyt)

4b.
     
  Sammen med budgetforslaget sender Kommissionen desuden Europa-Parlamentet og Rådet et arbejdsdokument om ejendomspolitikken udarbejdet af de enkelte institutioner og organer som omhandlet i artikel 196b med følgende oplysninger:

| a) | for hver enkelt bygning de udgifter og områder, der dækkes af bevillingerne under de tilsvarende budgetposter |
| --- | --- |

a)

for hver enkelt bygning de udgifter og områder, der dækkes af bevillingerne under de tilsvarende budgetposter

| b) | den forventede udvikling i den samlede programmering af områder og placeringer for de kommende år med beskrivelse af allerede kendte ejendomsprojekter i planlægningsfasen, som omhandlet i artikel 195, stk. 3, |
| --- | --- |

b)

den forventede udvikling i den samlede programmering af områder og placeringer for de kommende år med beskrivelse af allerede kendte ejendomsprojekter i planlægningsfasen, som omhandlet i artikel 195, stk. 3,

| c) | endelige betingelser og omkostninger samt relevante oplysninger vedrørende projektgennemførelsen for nye ejendomsprojekter, der tidligere er blevet forelagt budgetmyndigheden efter proceduren i artikel 195, stk. 3, men som ikke er medtaget i tidligere års arbejdsdokumenter |
| --- | --- |

c)

endelige betingelser og omkostninger samt relevante oplysninger vedrørende projektgennemførelsen for nye ejendomsprojekter, der tidligere er blevet forelagt budgetmyndigheden efter proceduren i artikel 195, stk. 3, men som ikke er medtaget i tidligere års arbejdsdokumenter

| d) | endelige betingelser og omkostninger for kontraktforlængelser, der ikke er omfattet af proceduren i artikel 195, stk. 3, men som indebærer en årlig belastning på over 500 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

endelige betingelser og omkostninger for kontraktforlængelser, der ikke er omfattet af proceduren i artikel 195, stk. 3, men som indebærer en årlig belastning på over 500 000 EUR.

Ændring 88

Forslag til forordning

Artikel 35

Indtil det forligsudvalg, der er omhandlet i EUF-traktatens artikel 314, indkaldes, kan Kommissionen
  på eget initiativ eller efter anmodning fra de øvrige institutioner for så vidt angår deres respektive sektioner samtidig forelægge Europa-Parlamentet og Rådet ændringsskrivelser til budgetforslaget
  på grundlag af nye faktorer, der ikke var kendt, da budgetforslaget blev fastlagt, herunder
  en ændringsskrivelse med ajourførte udgiftsoverslag for landbruget.

Kommissionen kan, på grundlag af nye oplysninger der ikke var til rådighed, da budgetforslaget blev opstillet,
  på eget initiativ eller efter anmodning fra de øvrige institutioner for så vidt angår deres respektive sektioner samtidig forelægge Europa-Parlamentet og Rådet ændringsskrivelser til budgetforslaget
  i god tid før indkaldelsen af det forligsudvalg, der er omhandlet i artikel 314 i TEUF
  .
  Dette kan omfatte
  en ændringsskrivelse med ajourførte udgiftsoverslag for landbruget.

Ændring 89

Forslag til forordning

Artikel 36

Artikel 36

Godkendelse af Forligsudvalgets resultat

udgår

Når Forligsudvalget er nået til enighed om et fælles udkast, bestræber Europa-Parlamentet og Rådet sig på at godkende Forligsudvalgets resultat snarest muligt i henhold til EUF-traktatens artikel 314, stk. 6, i overensstemmelse med deres respektive forretningsordener.

Ændring 90

Forslag til forordning

Artikel 38

1.   Kommissionen forelægger
  forslag til ændringsbudgetter for anvendelse af Den Europæiske Solidaritetsfond og forslag til ændringsbudget med henblik på hver af de følgende situationer:

| a) | overskud |
| --- | --- |

a)

overskud

| b) | revision af overslaget over traditionelle egne indtægter og moms og grundlag for bruttonationalindkomst |
| --- | --- |

b)

revision af overslaget over traditionelle egne indtægter og moms og grundlag for bruttonationalindkomst

| c) | forhøjelse af overslaget over indtægter og reduktion af betalingsbevillingerne |
| --- | --- |

c)

forhøjelse af overslaget over indtægter og reduktion af betalingsbevillingerne

1.   Kommissionen forelægger i tilfælde af uundgåelige, helt usædvanlige eller uforudsete omstændigheder forslag til ændringsbudget.

Kommissionen fremlægger
  i tilfælde af uundgåelige, helt usædvanlige eller uforudsete omstændigheder
  to yderligere
  forslag til ændringsbudget
  pr. år
  .

Anmodninger om ændringsbudget fra de øvrige institutioner i de samme tilfælde som i første afsnit sendes til Kommissionen.

Anmodninger om ændringsbudget fra de øvrige institutioner i de samme tilfælde som i første afsnit sendes til Kommissionen.

Før fremlæggelsen af et forslag til ændringsbudget undersøger Kommissionen og de øvrige institutioner, hvilket spillerum der er for reallokering af de relevante bevillinger under hensyn til en eventuel forventet underudnyttelse af bevillinger.

Før fremlæggelsen af et forslag til ændringsbudget undersøger Kommissionen og de øvrige institutioner, hvilket spillerum der er for reallokering af de relevante bevillinger under hensyn til en eventuel forventet underudnyttelse af bevillinger.

2.   Kommissionen forelægger
  samtidig
  Europa-Parlamentet og Rådet
  ethvert
  forslag til ændringsbudget
  senest den 1. september hvert år, medmindre ganske særlige omstændigheder gør sig gældende.
  Den kan lade anmodninger om ændringsbudgetter fra de øvrige institutioner ledsage af en udtalelse.

2.   
  Medmindre særlige behørigt begrundede omstændigheder gør sig gældende, eller Den Europæiske Solidaritetsfond finder anvendelse, i hvilket tilfælde der kan fremlægges budgetændringsforslag når som helst i årets løb,
  forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet
  sine
  forslag til ændringsbudget
  samtidigt i april og/eller august
  . Den kan lade anmodninger om ændringsbudgetter fra de øvrige institutioner ledsage af en udtalelse.

3.   Europa-Parlamentet og Rådet drøfter forslagene og tager i den forbindelse hensyn til, hvor meget sagen haster.

3.   Europa-Parlamentet og Rådet drøfter forslagene og tager i den forbindelse hensyn til, hvor meget sagen haster.

Ændring 91

Forslag til forordning

Artikel 40 – stk. 1 – litra a

| a) | en almindelig oversigt over indtægter og udgifter |
| --- | --- |

a)

en almindelig oversigt over indtægter og udgifter

| a) | en almindelig oversigt over indtægter og udgifter
  , idet der skelnes mellem drifts- og investeringsomkostninger |
| --- | --- |

a)

en almindelig oversigt over indtægter og udgifter
  , idet der skelnes mellem drifts- og investeringsomkostninger

Ændring 92

Forslag til forordning

Artikel 41 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Administrative udgifter klassificeres således:

| a) | udgifter vedrørende personale, der er godkendt i stillingsfortegnelsen: der anføres et bevillingsbeløb og et antal stillinger i fortegnelsen svarende til disse udgifter |
| --- | --- |

a)

udgifter vedrørende personale, der er godkendt i stillingsfortegnelsen: der anføres et bevillingsbeløb og et antal stillinger i fortegnelsen svarende til disse udgifter

| b) | udgifter til eksternt personale og øvrige udgifter omhandlet i artikel 23, stk. 1, litra c), som finansieres over udgiftsområdet "administration" under den flerårige finansielle ramme |
| --- | --- |

b)

udgifter til eksternt personale og øvrige udgifter omhandlet i artikel 23, stk. 1, litra c), som finansieres over udgiftsområdet "administration" under den flerårige finansielle ramme

| c) | udgifter vedrørende bygninger og hertil knyttede udgifter, herunder rengøring og vedligeholdelse, lejeudgifter, telekommunikation, vand, gas og elektricitet |
| --- | --- |

c)

udgifter vedrørende bygninger og hertil knyttede udgifter, herunder rengøring og vedligeholdelse, lejeudgifter, telekommunikation, vand, gas og elektricitet

| d) | eksternt personale og teknisk bistand direkte tilknyttet gennemførelsen af programmer. |
| --- | --- |

d)

eksternt personale og teknisk bistand direkte tilknyttet gennemførelsen af programmer.

De typer af Kommissionens administrative udgifter, der er fælles for flere afsnit, opføres i en separat oversigt, klassificeret efter type.

Ændring 93

Forslag til forordning

Artikel 41 – stk. 2 b (nyt)

2b.
     
  Artikler og konti skal i videst muligt og passende omfang svare til de individuelle transaktioner, der er foretaget inden for rammerne af en given særskilt aktivitet. Den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning fastlægger retningslinjerne for klassificering af artikler og konti med det formål at gøre budgettet så gennemsigtigt og kortfattet som muligt.

Ændring 94

Forslag til forordning

Artikel 44 – stk. 2

Reserven skal anvendes inden regnskabsårets udgang ved overførsel efter fremgangsmåden i artikel 21 og 23.

Reserven skal anvendes
  hurtigst muligt og
  inden regnskabsårets udgang
  , i første omgang ved hjælp af reserven til betalinger og forpligtelser som fastsat i artikel 15 (3a), eller
  ved overførsel efter fremgangsmåden i artikel 21 og 23.

Ændring 95 + 287

Forslag til forordning

Artikel 46 – stk. 1

1.   Budgettet viser:

1.   Budgettet viser:

| a) | i den almindelige oversigt over indtægter og udgifter: |
| --- | --- |

a)

i den almindelige oversigt over indtægter og udgifter:

| a) | i den almindelige oversigt over indtægter og udgifter: |
| --- | --- |

a)

i den almindelige oversigt over indtægter og udgifter:

| i) | overslag over Unionens indtægter i det pågældende regnskabsår |
| --- | --- |

i)

overslag over Unionens indtægter i det pågældende regnskabsår

| i) | overslag over Unionens indtægter i det pågældende regnskabsår |
| --- | --- |

i)

overslag over Unionens indtægter i det pågældende regnskabsår

| ii) | de anslåede indtægter i det foregående regnskabsår og indtægterne i regnskabsåret n - 2 |
| --- | --- |

ii)

de anslåede indtægter i det foregående regnskabsår og indtægterne i regnskabsåret n - 2

| ii) | de anslåede indtægter i det foregående regnskabsår og indtægterne i regnskabsåret n - 2 |
| --- | --- |

ii)

de anslåede indtægter i det foregående regnskabsår og indtægterne i regnskabsåret n - 2

| iii) | forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det pågældende regnskabsår |
| --- | --- |

iii)

forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det pågældende regnskabsår

| iii) | forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det pågældende regnskabsår |
| --- | --- |

iii)

forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det pågældende regnskabsår

| iv) | forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

iv)

forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det foregående regnskabsår

| iv) | forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

iv)

forpligtelses- og betalingsbevillingerne for det foregående regnskabsår

| v) | de indgåede udgiftsforpligtelser og de betalte udgifter i regnskabsåret n - 2 |
| --- | --- |

v)

de indgåede udgiftsforpligtelser og de betalte udgifter i regnskabsåret n - 2

| v) | de indgåede udgiftsforpligtelser og de betalte udgifter i regnskabsåret n - 2
  , sidstnævnte også anført som procentdel af budgettet |
| --- | --- |

v)

de indgåede udgiftsforpligtelser og de betalte udgifter i regnskabsåret n - 2
  , sidstnævnte også anført som procentdel af budgettet

| vi) | de relevante anmærkninger for hver underinddeling, jf. artikel 41, stk. 1 |
| --- | --- |

vi)

de relevante anmærkninger for hver underinddeling, jf. artikel 41, stk. 1

| vi) | de relevante anmærkninger for hver underinddeling, jf. artikel 41, stk. 1 |
| --- | --- |

vi)

de relevante anmærkninger for hver underinddeling, jf. artikel 41, stk. 1

| b) | i hver enkelt budgetsektion: indtægter og udgifter struktureret på samme måde som under litra b) |
| --- | --- |

b)

i hver enkelt budgetsektion: indtægter og udgifter struktureret på samme måde som under litra b)

| b) | i hver enkelt budgetsektion: indtægter og udgifter struktureret på samme måde som under litra b) |
| --- | --- |

b)

i hver enkelt budgetsektion: indtægter og udgifter struktureret på samme måde som under litra b)

| c) | for så vidt angår personale: |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår personale:

| c) | for så vidt angår personale: |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår personale:

| i) | en stillingsfortegnelse, der for hver budgetsektion angiver det antal faste og midlertidige stillinger i hver lønklasse inden for hver kategori og tjenestegruppe, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne |
| --- | --- |

i)

en stillingsfortegnelse, der for hver budgetsektion angiver det antal faste og midlertidige stillinger i hver lønklasse inden for hver kategori og tjenestegruppe, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne

| i) | en stillingsfortegnelse, der for hver budgetsektion
  giver en fyldestgørende redegørelse for samtlige menneskelige ressourcer og
  angiver det antal faste og midlertidige stillinger i hver lønklasse inden for hver kategori og tjenestegruppe, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne
  , suppleret af et dokument, som angiver antallet af fuldtidsækvivalenter af kontraktansatte og lokalt ansatte |
| --- | --- |

i)

en stillingsfortegnelse, der for hver budgetsektion
  giver en fyldestgørende redegørelse for samtlige menneskelige ressourcer og
  angiver det antal faste og midlertidige stillinger i hver lønklasse inden for hver kategori og tjenestegruppe, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne
  , suppleret af et dokument, som angiver antallet af fuldtidsækvivalenter af kontraktansatte og lokalt ansatte

| ii) | en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over bevillingerne til forskning og teknologisk udvikling med henblik på direkte foranstaltninger, og en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over de samme bevillinger med henblik på indirekte foranstaltninger; fortegnelserne er opdelt efter kategori og lønklasse og med en sondring mellem faste og midlertidige stillinger, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne |
| --- | --- |

ii)

en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over bevillingerne til forskning og teknologisk udvikling med henblik på direkte foranstaltninger, og en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over de samme bevillinger med henblik på indirekte foranstaltninger; fortegnelserne er opdelt efter kategori og lønklasse og med en sondring mellem faste og midlertidige stillinger, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne

| ii) | en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over bevillingerne til forskning og teknologisk udvikling med henblik på direkte foranstaltninger, og en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over de samme bevillinger med henblik på indirekte foranstaltninger; fortegnelserne er opdelt efter kategori og lønklasse og med en sondring mellem faste og midlertidige stillinger, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne |
| --- | --- |

ii)

en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over bevillingerne til forskning og teknologisk udvikling med henblik på direkte foranstaltninger, og en stillingsfortegnelse over det personale, der aflønnes over de samme bevillinger med henblik på indirekte foranstaltninger; fortegnelserne er opdelt efter kategori og lønklasse og med en sondring mellem faste og midlertidige stillinger, der godkendes inden for rammerne af budgetbevillingerne

| iii) | hvad angår videnskabeligt og teknisk personale kan opdelingen baseres på lønklassegrupper på betingelser fastsat i hvert enkelt budget; stillingsfortegnelsen skal angive antallet af højtkvalificerede videnskabelige og tekniske medarbejdere, der har ret til specielle fordele i henhold til de særlige bestemmelser i vedtægten |
| --- | --- |

iii)

hvad angår videnskabeligt og teknisk personale kan opdelingen baseres på lønklassegrupper på betingelser fastsat i hvert enkelt budget; stillingsfortegnelsen skal angive antallet af højtkvalificerede videnskabelige og tekniske medarbejdere, der har ret til specielle fordele i henhold til de særlige bestemmelser i vedtægten

| iii) | hvad angår videnskabeligt og teknisk personale kan opdelingen baseres på lønklassegrupper på betingelser fastsat i hvert enkelt budget; stillingsfortegnelsen skal angive antallet af højtkvalificerede videnskabelige og tekniske medarbejdere, der har ret til specielle fordele i henhold til de særlige bestemmelser i vedtægten |
| --- | --- |

iii)

hvad angår videnskabeligt og teknisk personale kan opdelingen baseres på lønklassegrupper på betingelser fastsat i hvert enkelt budget; stillingsfortegnelsen skal angive antallet af højtkvalificerede videnskabelige og tekniske medarbejdere, der har ret til specielle fordele i henhold til de særlige bestemmelser i vedtægten

| iv) | en stillingsfortegnelse, der for hvert af de i
  artikel 200
  omhandlede organer, som modtager tilskud over budgettet, angiver antallet af stillinger for hver lønklasse og for hver kategori. Stillingsfortegnelserne skal ud for det antal stillinger, der godkendes for det pågældende regnskabsår, vise antallet af godkendte stillinger for det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

iv)

en stillingsfortegnelse, der for hvert af de i
  artikel 200
  omhandlede organer, som modtager tilskud over budgettet, angiver antallet af stillinger for hver lønklasse og for hver kategori. Stillingsfortegnelserne skal ud for det antal stillinger, der godkendes for det pågældende regnskabsår, vise antallet af godkendte stillinger for det foregående regnskabsår

| iv) | en stillingsfortegnelse, der for hvert af de i
  artikel 196b
  omhandlede organer, som modtager tilskud over budgettet, angiver antallet af stillinger for hver lønklasse og for hver kategori. Stillingsfortegnelserne skal ud for det antal stillinger, der godkendes for det pågældende regnskabsår, vise antallet af godkendte stillinger for det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

iv)

en stillingsfortegnelse, der for hvert af de i
  artikel 196b
  omhandlede organer, som modtager tilskud over budgettet, angiver antallet af stillinger for hver lønklasse og for hver kategori. Stillingsfortegnelserne skal ud for det antal stillinger, der godkendes for det pågældende regnskabsår, vise antallet af godkendte stillinger for det foregående regnskabsår

| ca) | for så vidt angår finansiering til internationale organisationer, i et dokument som bilag til sektionen vedrørende Kommissionen: |
| --- | --- |

ca)

for så vidt angår finansiering til internationale organisationer, i et dokument som bilag til sektionen vedrørende Kommissionen:

| i) | en oversigt over alle bidrag, med en fordeling pr. EU-program/fond og pr. international organisation |
| --- | --- |

i)

en oversigt over alle bidrag, med en fordeling pr. EU-program/fond og pr. international organisation

| ii) | en begrundelse med forklaring på, hvorfor det var mere effektivt for Unionen at finansiere de internationale organisationer end at handle direkte. |
| --- | --- |

ii)

en begrundelse med forklaring på, hvorfor det var mere effektivt for Unionen at finansiere de internationale organisationer end at handle direkte.

| d) | for så vidt angår lånoptagelse og långivning: |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår lånoptagelse og långivning:

| d) | for så vidt angår lånoptagelse og långivning: |
| --- | --- |

d)

for så vidt angår lånoptagelse og långivning:

| i) | i den almindelige oversigt over indtægter: budgetposter, der svarer til de pågældende transaktioner og er bestemt til opførelse af eventuelle tilbagebetalinger fra modtagere, der i første omgang har misligholdt deres forpligtelser og derved gjort det nødvendigt at iværksætte opfyldelsesgarantien; disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.) og de relevante anmærkninger |
| --- | --- |

i)

i den almindelige oversigt over indtægter: budgetposter, der svarer til de pågældende transaktioner og er bestemt til opførelse af eventuelle tilbagebetalinger fra modtagere, der i første omgang har misligholdt deres forpligtelser og derved gjort det nødvendigt at iværksætte opfyldelsesgarantien; disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.) og de relevante anmærkninger

| i) | i den almindelige oversigt over indtægter: budgetposter, der svarer til de pågældende transaktioner
  , især anvendelsen af finansielle instrumenter (artikel 130, 131),
  og er bestemt til opførelse af eventuelle tilbagebetalinger fra modtagere, der i første omgang har misligholdt deres forpligtelser og derved gjort det nødvendigt at iværksætte opfyldelsesgarantien
  såvel som alle indtægter, der genereres ved anvendelsen af finansielle instrumenter
  ; disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.) og de relevante anmærkninger |
| --- | --- |

i)

i den almindelige oversigt over indtægter: budgetposter, der svarer til de pågældende transaktioner
  , især anvendelsen af finansielle instrumenter (artikel 130, 131),
  og er bestemt til opførelse af eventuelle tilbagebetalinger fra modtagere, der i første omgang har misligholdt deres forpligtelser og derved gjort det nødvendigt at iværksætte opfyldelsesgarantien
  såvel som alle indtægter, der genereres ved anvendelsen af finansielle instrumenter
  ; disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.) og de relevante anmærkninger

| ii) | i sektionen vedrørende Kommissionen: |
| --- | --- |

ii)

i sektionen vedrørende Kommissionen:

| ii) | i sektionen vedrørende Kommissionen: |
| --- | --- |

ii)

i sektionen vedrørende Kommissionen:

| — | budgetposter, der svarer til Unionens opfyldelsesgaranti i forbindelse med de pågældende transaktioner. Disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.), så længe der ikke herunder er opstået faktiske udgifter, der skal dækkes af endelige bevillinger |
| --- | --- |

—

budgetposter, der svarer til Unionens opfyldelsesgaranti i forbindelse med de pågældende transaktioner. Disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.), så længe der ikke herunder er opstået faktiske udgifter, der skal dækkes af endelige bevillinger

| — | budgetposter, der svarer til Unionens opfyldelsesgaranti
  og finansielle instrumenter
  i forbindelse med de pågældende transaktioner. Disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.), så længe der ikke herunder er opstået faktiske udgifter, der skal dækkes af endelige bevillinger |
| --- | --- |

—

budgetposter, der svarer til Unionens opfyldelsesgaranti
  og finansielle instrumenter
  i forbindelse med de pågældende transaktioner. Disse poster forsynes med et pro memoria (p.m.), så længe der ikke herunder er opstået faktiske udgifter, der skal dækkes af endelige bevillinger

| — | anmærkninger med henvisning til basisretsakt, omfang og varighed af de planlagte transaktioner samt den finansielle garanti, som Unionen stiller
  for gennemførelsen af
  transaktionerne |
| --- | --- |

—

anmærkninger med henvisning til basisretsakt, omfang og varighed af de planlagte transaktioner samt den finansielle garanti, som Unionen stiller
  for gennemførelsen af
  transaktionerne

| — | anmærkninger med henvisning til basisretsakt, omfang og varighed af de planlagte transaktioner samt den finansielle garanti, som Unionen stiller
  , eller andre finansielle instrumenter, som den anvender i forbindelse med
  transaktionerne |
| --- | --- |

—

anmærkninger med henvisning til basisretsakt, omfang og varighed af de planlagte transaktioner samt den finansielle garanti, som Unionen stiller
  , eller andre finansielle instrumenter, som den anvender i forbindelse med
  transaktionerne

| — | en komplet udregning af procenten af overordnede midler, der afsættes til finansielle instrumenter, i forhold til Unionens budget |
| --- | --- |

—

en komplet udregning af procenten af overordnede midler, der afsættes til finansielle instrumenter, i forhold til Unionens budget

| iii) | i et dokument som bilag til sektionen vedrørende Kommissionen, til orientering: |
| --- | --- |

iii)

i et dokument som bilag til sektionen vedrørende Kommissionen, til orientering:

| iii) | i et dokument som bilag til sektionen vedrørende Kommissionen, til orientering: |
| --- | --- |

iii)

i et dokument som bilag til sektionen vedrørende Kommissionen, til orientering:

| — | alle kapitalandele i form af finansielle instrumenter eller offentlig-private partnerskaber, som vedlægges specifikke anmærkninger om resultaterne heraf |
| --- | --- |

—

alle kapitalandele i form af finansielle instrumenter eller offentlig-private partnerskaber, som vedlægges specifikke anmærkninger om resultaterne heraf

| — | løbende kapitaltransaktioner og gældsforvaltning |
| --- | --- |

—

løbende kapitaltransaktioner og gældsforvaltning

| — | løbende kapitaltransaktioner og gældsforvaltning |
| --- | --- |

—

løbende kapitaltransaktioner og gældsforvaltning

| — | kapitaltransaktioner og gældsforvaltning i det pågældende regnskabsår |
| --- | --- |

—

kapitaltransaktioner og gældsforvaltning i det pågældende regnskabsår

| — | kapitaltransaktioner og gældsforvaltning i det pågældende regnskabsår |
| --- | --- |

—

kapitaltransaktioner og gældsforvaltning i det pågældende regnskabsår

| e) | de samlede udgifter vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) opføres under ét og samme kapitel i budgettet med overskriften FUSP og fordelt på specifikke artikler. Disse artikler omfatter FUSP's udgifter og indeholder
  specifikke budgetposter, der som minimum anfører de enkelte større missioner
  . |
| --- | --- |

e)

de samlede udgifter vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) opføres under ét og samme kapitel i budgettet med overskriften FUSP og fordelt på specifikke artikler. Disse artikler omfatter FUSP's udgifter og indeholder
  specifikke budgetposter, der som minimum anfører de enkelte større missioner
  .

| e) | de samlede udgifter vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) opføres under ét og samme kapitel i budgettet med overskriften FUSP og fordelt på specifikke artikler. Disse artikler omfatter FUSP's udgifter og indeholder
  en specifik budgetpost for hver enkelt mission
  . |
| --- | --- |

e)

de samlede udgifter vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) opføres under ét og samme kapitel i budgettet med overskriften FUSP og fordelt på specifikke artikler. Disse artikler omfatter FUSP's udgifter og indeholder
  en specifik budgetpost for hver enkelt mission
  .

| ea) | alle indtægter og udgifter under de respektive europæiske udviklingsfonde, som opføres under et særligt budgetudgiftsområde i Kommissionens budgetsektion. |
| --- | --- |

ea)

alle indtægter og udgifter under de respektive europæiske udviklingsfonde, som opføres under et særligt budgetudgiftsområde i Kommissionens budgetsektion.

Ændring 281

Forslag til forordning

Artikel 47 – stk. 1 – afsnit 2 – litra b

| b) | det samlede antal godkendte stillinger for hver stillingsfortegnelse må ikke overskrides
  . |
| --- | --- |

b)

det samlede antal godkendte stillinger for hver stillingsfortegnelse må ikke overskrides
  .

| b) | institutionen eller organet har deltaget i en benchmarking-undersøgelse med andre EU-organer og andre institutioner iværksæt gennem Kommissionens personalescreening
  . |
| --- | --- |

b)

institutionen eller organet har deltaget i en benchmarking-undersøgelse med andre EU-organer og andre institutioner iværksæt gennem Kommissionens personalescreening
  .

Ændring 96

Forslag til forordning

Artikel 49

Hvis gennemførelsen af en EU-retsakt vil medføre overskridelse af de disponible budgetbevillinger eller de beløb, der er afsat i den flerårige finansielle ramme, må den finansielle gennemførelse af en sådan retsakt først finde sted, når budgettet er blevet ændret, og den finansielle ramme eventuelt er blevet revideret på passende måde.

Hvis gennemførelsen af en EU-retsakt vil medføre overskridelse af de disponible budgetbevillinger eller de beløb, der er afsat i den flerårige finansielle ramme, må den finansielle gennemførelse af en sådan retsakt først finde sted, når budgettet er blevet ændret, og den finansielle ramme eventuelt er blevet revideret på passende måde.
  For så vidt angår denne artikel og uanset artikel 4, stk. 2, anses en EU-retsakt for at eksistere i de tilfælde, hvor lånoptagelses- eller långivningstransaktioner påvirker den samlede margen (artikel 9, stk. 4) for ethvert indeværende eller fremtidigt år, for hvilket den flerårige finansielle ramme er gældende.

Ændring 97

Forslag til forordning

Artikel 50 – stk. 2

2.   Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen, således at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.

2.   Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen, således at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning
  , og varetager deres kontrol- og revisionsforpligtelser i overensstemmelse med artikel 317 i TEUF
  .

Ændring 98

Forslag til forordning

Artikel 51 – stk. 1 – afsnit 2

Ved en basisretsakt forstås en retsakt, der giver et retligt grundlag for en foranstaltning og for afholdelsen af den dertil svarende udgift, der er opført på budgettet.

Ved en basisretsakt forstås en retsakt, der giver et retligt grundlag for en foranstaltning og for afholdelsen af den dertil svarende udgift, der er opført på budgettet.
  Artikel 2 finder anvendelse.

Ændring 99

Forslag til forordning

Artikel 51 – stk. 3

3.   Inden for anvendelsesområdet for afsnit V i EU-traktaten kan en basisretsakt have en af
  de
  former
  , som er anført i artikel 26, stk. 2, artikel 28, stk. 1, artikel 29, artikel 31, stk. 2, artikel 33 og artikel 37 i EU-traktaten
  .

3.   Inden for anvendelsesområdet for afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (herefter "TEU")
  kan en basisretsakt have en af
  følgende
  former:

| — | Rådets afgørelse, som er nødvendig for fastlæggelsen og iværksættelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (artikel 26, stk. 2, i TEU) |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse, som er nødvendig for fastlæggelsen og iværksættelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (artikel 26, stk. 2, i TEU)

| — | Rådets afgørelse, hvis en international situation kræver en operationel aktion (artikel 28, stk. 1, i TEU) |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse, hvis en international situation kræver en operationel aktion (artikel 28, stk. 1, i TEU)

| — | Rådets afgørelse, der fastlægger Unionens tilgang til et bestemt spørgsmål af geografisk eller tematisk karakter (artikel 29 i TEU) |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse, der fastlægger Unionens tilgang til et bestemt spørgsmål af geografisk eller tematisk karakter (artikel 29 i TEU)

| — | Rådets afgørelse, der fastlægger en EU-aktion eller EU-holdning eller iværksætter en EU-aktion eller EU-holdning (artikel 31, stk. 2, 1.-3. led, i TEU) eller vedrører udpegelse af en særlig repræsentant (artikel 31, stk. 2, 4. led, artikel 33, i TEU) |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse, der fastlægger en EU-aktion eller EU-holdning eller iværksætter en EU-aktion eller EU-holdning (artikel 31, stk. 2, 1.-3. led, i TEU) eller vedrører udpegelse af en særlig repræsentant (artikel 31, stk. 2, 4. led, artikel 33, i TEU)

| — | indgåelse af aftaler med en eller flere stater eller internationale organisationer (artikel 37 i TEU). |
| --- | --- |

—

indgåelse af aftaler med en eller flere stater eller internationale organisationer (artikel 37 i TEU).

Ændring 100

Forslag til forordning

Artikel 51 – stk. 5 – litra b – afsnit 2a og 2b (nye)

De samlede bevillinger til de pilotprojekter, der er omhandlet i litra a), må ikke overstige 40 mio. EUR pr. regnskabsår.

De samlede bevillinger til de nye forberedende foranstaltninger, der er omhandlet i første afsnit af denne litra, kan ikke overstige 50 mio. EUR pr. regnskabsår, og de samlede bevillinger, som der faktisk er indgået forpligtelser for til forberedende foranstaltninger, kan ikke overstige 100 mio. EUR.

Ændring 101

Forslag til forordning

Artikel 51 – stk. 5 – litra c

| c) | bevillinger til forberedende foranstaltninger inden for afsnit V i EU-traktaten. Disse foranstaltninger skal begrænses til en kort periode og skal have til formål at fastlægge betingelserne for Unionens indsats for at opfylde målene for FUSP og for vedtagelsen af de nødvendige juridiske instrumenter. |
| --- | --- |

c)

bevillinger til forberedende foranstaltninger inden for afsnit V i EU-traktaten. Disse foranstaltninger skal begrænses til en kort periode og skal have til formål at fastlægge betingelserne for Unionens indsats for at opfylde målene for FUSP og for vedtagelsen af de nødvendige juridiske instrumenter.

| c) | bevillinger til forberedende foranstaltninger inden for afsnit V i TEU (vedrørende almindelige bestemmelser om Unionens optræden udadtil og særlige bestemmelser om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik)
  . Disse foranstaltninger skal begrænses til en kort periode og skal have til formål at fastlægge betingelserne for Unionens indsats for at opfylde målene for FUSP og for vedtagelsen af de nødvendige juridiske instrumenter. |
| --- | --- |

c)

bevillinger til forberedende foranstaltninger inden for afsnit V i TEU (vedrørende almindelige bestemmelser om Unionens optræden udadtil og særlige bestemmelser om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik)
  . Disse foranstaltninger skal begrænses til en kort periode og skal have til formål at fastlægge betingelserne for Unionens indsats for at opfylde målene for FUSP og for vedtagelsen af de nødvendige juridiske instrumenter.

I forbindelse med Unionens krisestyringsoperationer har forberedende foranstaltninger bl.a. til formål at vurdere de operative behov, sikre en hurtig første anvendelse af ressourcerne eller skabe betingelserne på stedet for iværksættelse af operationen.

I forbindelse med Unionens krisestyringsoperationer har forberedende foranstaltninger bl.a. til formål at vurdere de operative behov, sikre en hurtig første anvendelse af ressourcerne eller skabe betingelserne på stedet for iværksættelse af operationen.

Forberedende foranstaltninger vedtages af Rådet
  på forslag fra EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik
  .

Forberedende foranstaltninger vedtages af Rådet
  i fuldt samarbejde med Kommissionen, og Europa-Parlamentet høres i god tid forud og informeres udførligt om de forberedende foranstaltninger, navnlig dem, der vedrører FUSP og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik
  .

For at sikre en hurtig gennemførelse af de forberedende foranstaltninger underretter den højtstående repræsentant hurtigst muligt Kommissionen om Rådets hensigt om at iværksætte en forberedende foranstaltning og især om de anslåede ressourcer, som er nødvendige til dette formål. I overensstemmelse med denne forordning træffer Kommissionen alle de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at midlerne udbetales hurtigt

For at sikre en hurtig gennemførelse af de forberedende foranstaltninger underretter EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik hurtigst muligt
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen om Rådets hensigt om at iværksætte en forberedende foranstaltning og især om de anslåede ressourcer, som er nødvendige til dette formål. I overensstemmelse med denne forordning træffer Kommissionen alle de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at midlerne udbetales hurtigt

Ændring 102

Forslag til forordning

Artikel 54 – stk. 1

1.   Det er forbudt de finansielle aktører og alle andre personer, der er beskæftiget med budgetgennemførelse
  ,
  forvaltning, revision eller kontrol, at foretage handlinger, der vil kunne medføre, at den pågældendes egne interesser kommer i konflikt med Unionens interesser. Hvis noget sådant skulle ske, har den pågældende pligt til at afholde sig fra at foretage handlingen og til at forelægge sagen for
  den kompetente myndighed
  .

1.   Det er forbudt de finansielle aktører og alle andre personer, der er beskæftiget med budgetgennemførelse
  og
  forvaltning,
  herunder forberedende foranstaltninger med henblik herpå,
  revision eller kontrol, at foretage handlinger, der vil kunne medføre, at den pågældendes egne interesser kommer i konflikt med Unionens interesser. Hvis noget sådant skulle ske, har den pågældende pligt til at afholde sig fra at foretage handlingen og til at forelægge sagen for
  sin nærmeste overordnede, som skriftligt fastslår, om der eksisterer en interessekonflikt
  .
  Hvis der konstateres en interessekonflikt, skal den person, hvis interesser er involveret, indstille alle sine aktiviteter vedrørende den pågældende sag. Den nærmeste overordnede træffer personligt alle eventuelle yderligere, hensigtsmæssige foranstaltninger.

Ændring 103

Forslag til forordning

Artikel 54 – stk. 2

2.   Der er tale om interessekonflikt, når en upartisk og objektiv udøvelse af de opgaver, der påhviler en finansiel aktør eller en anden person omhandlet i stk. 1, bringes i fare af familiemæssige, følelsesmæssige, politiske, nationale eller økonomiske grunde eller ethvert andet interessefællesskab med modtageren.

2.   Der er tale om interessekonflikt, når en upartisk og objektiv udøvelse af de opgaver, der påhviler en finansiel aktør eller en anden person omhandlet i stk. 1, bringes
  , eller af offentligheden kan opfattes som værende,
  i fare af familiemæssige, følelsesmæssige, politiske, nationale eller økonomiske grunde eller ethvert andet interessefællesskab med modtageren.

Handlinger, der ugyldiggøres af en interessekonflikt, kan blandt andet bestå i:

| a) | at indrømme sig selv eller en tredjepart, med hvem der består et blodslægtskab, en familierelation eller anden specifik relation, uberettigede direkte eller indirekte fordele |
| --- | --- |

a)

at indrømme sig selv eller en tredjepart, med hvem der består et blodslægtskab, en familierelation eller anden specifik relation, uberettigede direkte eller indirekte fordele

| b) | at afvise at indrømme en potentiel modtager, ansøger eller tilbudsgiver de rettigheder eller fordele, som vedkommende er berettiget til, eller at indrømme disse i overmål |
| --- | --- |

b)

at afvise at indrømme en potentiel modtager, ansøger eller tilbudsgiver de rettigheder eller fordele, som vedkommende er berettiget til, eller at indrømme disse i overmål

| c) | at udføre uberettigede eller uretmæssige handlinger eller undlade at udføre obligatoriske handlinger. |
| --- | --- |

c)

at udføre uberettigede eller uretmæssige handlinger eller undlade at udføre obligatoriske handlinger.

Der er tale om interessekonflikt, når en potentiel modtager, ansøger eller tilbudsgiver er medlem af det personale, der er omfattet af personalevedtægten, er kontraktansat, lokalt ansat eller udsendt national ekspert.

Ændring 104

Forslag til forordning

Artikel 55 – stk. 1 – litra a

| a) | af dens tjenestegrene eller af EU-delegationer i henhold til andet afsnit i artikel 53, eller gennem de gennemførelsesorganer, som omhandlet i artikel 59 |
| --- | --- |

a)

af dens tjenestegrene eller af EU-delegationer i henhold til andet afsnit i artikel 53, eller gennem de gennemførelsesorganer, som omhandlet i artikel 59

| a) | af dens tjenestegrene eller af
  dens personale ved
  EU-delegationer
  under ledelse af de respektive delegationschefer
  i henhold til andet afsnit i artikel 53, eller gennem de gennemførelsesorganer, som omhandlet i artikel 59 |
| --- | --- |

a)

af dens tjenestegrene eller af
  dens personale ved
  EU-delegationer
  under ledelse af de respektive delegationschefer
  i henhold til andet afsnit i artikel 53, eller gennem de gennemførelsesorganer, som omhandlet i artikel 59

Ændring 105

Forslag til forordning

Artikel 55 – stk. 1 – litra b

| b) | indirekte ved delt forvaltning med medlemsstaterne eller ved at overdrage opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til: |
| --- | --- |

b)

indirekte ved delt forvaltning med medlemsstaterne eller ved at overdrage opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til:

| b) | indirekte ved delt forvaltning med medlemsstaterne eller
  , i overensstemmelse med en særlig bestemmelse i basisretsakten, der undtagen for så vidt angår i) og iv) endvidere fastsætter typen af gennemførelsespartnere og typer af transaktioner,
  ved at overdrage
  visse specifikke
  opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til: |
| --- | --- |

b)

indirekte ved delt forvaltning med medlemsstaterne eller
  , i overensstemmelse med en særlig bestemmelse i basisretsakten, der undtagen for så vidt angår i) og iv) endvidere fastsætter typen af gennemførelsespartnere og typer af transaktioner,
  ved at overdrage
  visse specifikke
  opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til:

| i) | tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget |
| --- | --- |

i)

tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget

| i) | tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget |
| --- | --- |

i)

tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget

| ii) | internationale organisationer og deres organer |
| --- | --- |

ii)

internationale organisationer og deres organer

| ii) | internationale organisationer og deres organer |
| --- | --- |

ii)

internationale organisationer og deres organer

| iii) | finansielle institutioner, der har fået overdraget gennemførelsen af finansielle instrumenter i medfør af afsnit VIII |
| --- | --- |

iii)

finansielle institutioner, der har fået overdraget gennemførelsen af finansielle instrumenter i medfør af afsnit VIII

| iv) | Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond
  eller andre af bankens datterselskaber |
| --- | --- |

iv)

Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond
  eller andre af bankens datterselskaber

| iv) | Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond |
| --- | --- |

iv)

Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond

| v) | de organer, der er omhandlet i
  artikel 200 og 201 |
| --- | --- |

v)

de organer, der er omhandlet i
  artikel 200 og 201

| v) | de organer, der er omhandlet i
  artikel 196b og 196c |
| --- | --- |

v)

de organer, der er omhandlet i
  artikel 196b og 196c

| vi) | offentligretlige organer eller privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, forudsat at sidstnævnte stiller tilstrækkelige finansielle garantier |
| --- | --- |

vi)

offentligretlige organer eller privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, forudsat at sidstnævnte stiller tilstrækkelige finansielle garantier

| vi) | offentligretlige organer eller privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, forudsat at sidstnævnte stiller tilstrækkelige finansielle garantier |
| --- | --- |

vi)

offentligretlige organer eller privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, forudsat at sidstnævnte stiller tilstrækkelige finansielle garantier

| vii) | privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentligt-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier |
| --- | --- |

vii)

privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentligt-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier

| viii) | personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. nærværende forordnings artikel 51. |
| --- | --- |

viii)

personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. nærværende forordnings artikel 51.

| viii) | personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner
  inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik
  i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. nærværende forordnings artikel 51. |
| --- | --- |

viii)

personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner
  inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik
  i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. nærværende forordnings artikel 51.

Kommissionen forbliver ansvarlig for gennemførelsen af budgettet (jf. artikel 317 i TEUF) og underretter Europa-Parlamentet om de transaktioner, der udføres af de i nr. i)-viii) omhandlede enheder. Finansieringsoversigten (artikel 27) indeholder en udtømmende begrundelse for valget af en given enhed under nr. i)-viii).

Ændring 106

Forslag til forordning

Artikel 55 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Den finansielle beslutning, som knyttes til årsberetningen (artikel 63, stk. 9), specificerer det tilsigtede mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og finansieringsplanens samlede beløb. Den indeholder endvidere en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, og en angivelse af de dertil svarende finansieringsbeløb og en vejledende tidsplan for gennemførelsen.

I tilfælde af indirekte forvaltning skal den ligeledes anføre den valgte gennemførelsespartner, de anvendte kriterier og de opgaver, partneren har fået overdraget.

Ændring 107

Forslag til forordning

Artikel 55 – stk. 1 b (nyt)

1b.
     
  De enheder og personer, der er opregnet i stk. 1, litra b), nr. i)-viii), samarbejder i fuldt omfang om at beskytte Unionens finansielle interesser. Revisionsretten og OLAF skal i alle sager have ret til i fuld udstrækning at udøve deres i henhold til TEUF tillagte beføjelser i forbindelse med revision af de således forvaltede midler.

Kommissionen skal sikre, at gennemførelsesopgaver overdrages på betingelse af, at der er opstillet gennemsigtige, ikke-diskriminerende, effektive og virkningsfulde procedurer for domstolsprøvelse vedrørende den faktiske gennemførelse af disse opgaver eller resultatet af en handlingsplan til håndhævelse af sådanne procedurer.

Regnskabsføreren fører en liste over enheder og personer, der har fået overdraget visse specifikke gennemførelsesopgaver, og årsregnskaberne vedlægges denne liste. Alle aftaler indgået med sådanne enheder og personer stilles på budgetmyndighedens anmodning til rådighed for denne.

De i stk. 1, litra b), nr. i)-viii), omhandlede enheder og personer, som får overdraget gennemførelsesopgaver, skal i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2, sikre en passende årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af midler fra budgettet. Kommissionen underrettes om de trufne foranstaltninger.

Ændring 108

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 1

Ansvar for budgetgennemførelse ved delt forvaltning

1.   Medlemsstaterne overholder principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, klarhed og åbenhed samt ikke-forskelsbehandling og sikrer Unionens synlighed, når de forvalter EU-midler. Medlemsstaterne opfylder med dette for øje deres kontrol- og revisionsforpligtelser og påtager sig det deraf følgende ansvar i medfør af denne forordning. Yderligere forskrifter
  kan
  fastlægges i sektorspecifikke regler.

1.   
  Når Kommissionen gennemfører budgettet ved delt forvaltning, overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne.
  Medlemsstaterne overholder principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, klarhed og åbenhed samt ikke-forskelsbehandling og sikrer Unionens synlighed, når de forvalter EU-midler.
  Kommissionen og
  medlemsstaterne opfylder med dette for øje deres
  respektive
  kontrol- og revisionsforpligtelser og påtager sig det deraf følgende ansvar i medfør af denne forordning. Yderligere forskrifter fastlægges i sektorspecifikke regler.

Ændring 109

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 2

Medlemsstaternes specifikke opgaver

2.   Medlemsstaterne
  forebygger, opdager og korrigerer
  uregelmæssigheder og svig
  i udførelsen af deres opgaver i tilknytning til gennemførelsen af budgettet. I denne henseende udfører de forudgående og efterfølgende kontrol, om nødvendigt på stedet, for at sikre at de foranstaltninger, der finansieres over budgettet, udføres og gennemføres korrekt, inddriver uretmæssigt udbetalte beløb og indleder retsforfølgning, hvis det er nødvendigt.

2.   Medlemsstaterne
  træffer ved udførelsen af deres opgaver i tilknytning til gennemførelsen af budgettet alle lovgivningsmæssige og administrative eller andre foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser, navnlig sørger de for at

| a) | forsikre sig om, at foranstaltninger, der finansieres over budgettet, rent faktisk gennemføres, sikre, at de gennemføres korrekt, og med henblik herpå godkende og overvåge de organer, der skal være ansvarlige for forvaltningen af og kontrollen med EU-midler. |
| --- | --- |

a)

forsikre sig om, at foranstaltninger, der finansieres over budgettet, rent faktisk gennemføres, sikre, at de gennemføres korrekt, og med henblik herpå godkende og overvåge de organer, der skal være ansvarlige for forvaltningen af og kontrollen med EU-midler.

| b) | forebygge, opdage og korrigere
  uregelmæssigheder og svig
  . |
| --- | --- |

b)

forebygge, opdage og korrigere
  uregelmæssigheder og svig
  .

Med henblik herpå udfører de i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og med stk. 2, litra a, stk. 3-5, samt med de relevante sektorspecifikke regler forudgående og efterfølgende kontrol, om nødvendigt på stedet af repræsentative stikprøver af transaktioner. De inddriver endvidere uretmæssigt udbetalte beløb og indleder retsforfølgning, hvis det er nødvendigt. Kommissionen kan foretage en vurdering af de systemer, medlemsstaterne har etableret, på basis af sin egen risikoanalyse eller under anvendelse af sektorspecifikke regler.

I det omfang medlemsstaterne øjeblikkeligt underretter Kommissionen om de fejl og/eller uregelmæssigheder, de opdager, og afhjælper disse, f.eks. ved at inddrive beløb, som er uretmæssigt udbetalt, fritages de for finansielle korrektioner i forbindelse med disse fejl og/eller uregelmæssigheder indtil tidspunktet for opdagelsen.

Medlemsstaterne pålægger modtagerne
  de i de sektorspecifikke regler og i national lovgivning fastlagte
  tvangsbøder, der er effektive, står i et rimeligt forhold til situationen og har afskrækkende virkning.

Medlemsstaterne pålægger modtagerne tvangsbøder, der er effektive, står i et rimeligt forhold til situationen og har afskrækkende virkning
  , når det er påkrævet i henhold til sektorspecifikke regler og specifikke bestemmelser i national lovgivning
  .

Ændring 110

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 3

Godkendelsesmyndighedens rolle og kompetenceområder

3.   Medlemsstaterne godkender i overensstemmelse med de sektorspecifikke regler
  et eller flere
  organer
  i den offentlige sektor
  , som
  alene
  har ansvaret for
  en korrekt
  forvaltning og kontrol af de
  midler
  , som godkendelsen vedrører. Dette berører ikke sådanne organers mulighed for at udføre opgaver uden tilknytning til forvaltningen af EU-midler eller at overdrage visse af deres opgaver til andre organer.

3.   Medlemsstaterne godkender i overensstemmelse med
  de kriterier og procedurer, der er fastlagt i
  de sektorspecifikke regler
  ,
  organer, som har ansvaret for forvaltning og
  intern
  kontrol af de
  EU-midler
  , som godkendelsen vedrører. Dette berører ikke sådanne organers mulighed for at udføre opgaver uden tilknytning til forvaltningen af EU-midler eller at overdrage visse af deres opgaver til andre organer.
  Godkendelsesmyndigheden fører desuden tilsyn med, at de godkendte organer opfylder godkendelseskriterierne, på baggrund af de foreliggende revisioner og kontrolresultater. Den træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at eventuelle mangler ved de godkendte organers gennemførelse af de opgaver, de har fået overdraget, herunder midlertidig ophævelse eller endelig tilbagetrækning af godkendelsen, afhjælpes. Kommissionens rolle i forbindelse med den godkendelsesproces, som stk. 2 finder anvendelse på, fastlægges yderligere i de sektorspecifikke regler under hensyntagen til de risici, der forekommer på det pågældende politikområde.

Godkendelsen udstedes af en myndighed i medlemsstaten i overensstemmelse med de sektorspecifikke regler, idet det sikres, at organet er i stand til at forvalte midlerne på behørig vis. De sektorspecifikke regler kan også tildele Kommissionen en rolle i godkendelsesforløbet.

Den myndighed, der udsteder godkendelsen, er ansvarlig for tilsynet med organet og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at afbøde eventuelle mangler i udførelsen af organets opgaver, herunder midlertidig ophævelse eller endelig tilbagetrækning af godkendelsen.

Ændring 111

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 4

Det godkendte organs rolle og kompetenceområder

4.   Organer, der er godkendt i medfør af denne artikels stk. 3
  skal
  :

4.   
  Medlemsstaterne skal på passende niveau og ved hjælp af
  organer, der er godkendt i medfør af stk. 3:

| a) | indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol |
| --- | --- |

a)

indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol

| a) | indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol |
| --- | --- |

a)

indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol

| b) | anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger |
| --- | --- |

b)

anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger

| b) | anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger |
| --- | --- |

b)

anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger

| c) | underlægges en uafhængig ekstern revision, der udføres i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder af en revisionstjeneste, der funktionelt er uafhængig af det godkendte organ |
| --- | --- |

c)

underlægges en uafhængig ekstern revision, der udføres i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder af en revisionstjeneste, der funktionelt er uafhængig af det godkendte organ

| c) | fremskaffe de nødvendige data og oplysninger i overensstemmelse med stk. 5 |
| --- | --- |

c)

fremskaffe de nødvendige data og oplysninger i overensstemmelse med stk. 5

| d) | i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2,
  sikre en årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler |
| --- | --- |

d)

i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2,
  sikre en årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler

| d) | sikre efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler
  i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2.
  Enhver behandling af personoplysninger skal overholde de nationale bestemmelser for anvendelse af direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

d)

sikre efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler
  i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2.
  Enhver behandling af personoplysninger skal overholde de nationale bestemmelser for anvendelse af direktiv 95/46/EF.

| f) | sikre beskyttelse af personoplysninger, der opfylder kravene i direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

f)

sikre beskyttelse af personoplysninger, der opfylder kravene i direktiv 95/46/EF.

Ændring 112

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 5

Indhold, tidsplan og revision vedrørende data, som indberettes af de godkendte organer

5.   Organer godkendt i henhold til denne artikels stk. 3 sender senest den
  1. februar
  i det følgende regnskabsår følgende til Kommissionen:

5.   Organer godkendt i henhold til stk. 3 sender senest den
  1. marts
  i det følgende regnskabsår følgende til Kommissionen:

| a) | deres regnskaber
  for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver |
| --- | --- |

a)

deres regnskaber
  for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver

| a) | de godkendte organers årsregnskaber
  for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver
  og forelagt Kommissionen med henblik på godtgørelse, herunder acontobeløb og udbetalte beløb, for hvilke inddrivelsesprocedurer er indledt eller afsluttet. Disse oplysninger skal suppleres med en erklæring om forvaltningsansvar, som efter de for forvaltning af midlerne ansvarlige personers opfattelse bekræfter, at: |
| --- | --- |

a)

de godkendte organers årsregnskaber
  for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver
  og forelagt Kommissionen med henblik på godtgørelse, herunder acontobeløb og udbetalte beløb, for hvilke inddrivelsesprocedurer er indledt eller afsluttet. Disse oplysninger skal suppleres med en erklæring om forvaltningsansvar, som efter de for forvaltning af midlerne ansvarlige personers opfattelse bekræfter, at:

| — | oplysningerne er korrekt udformet, fuldstændige og nøjagtige |
| --- | --- |

—

oplysningerne er korrekt udformet, fuldstændige og nøjagtige

| — | udgifterne er anvendt til de tilsigtede formål som fastlagt i de sektorspecifikke regler |
| --- | --- |

—

udgifterne er anvendt til de tilsigtede formål som fastlagt i de sektorspecifikke regler

| — | de eksisterende kontrolprocedurer giver den nødvendige garanti for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed; i et bilag til udtalelsen anføres fejlraten for de enkelte udgiftstyper og en fejlanalyse samt eventuelle forbehold |
| --- | --- |

—

de eksisterende kontrolprocedurer giver den nødvendige garanti for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed; i et bilag til udtalelsen anføres fejlraten for de enkelte udgiftstyper og en fejlanalyse samt eventuelle forbehold

| b) | en oversigt over
  resultatet af
  de
  foreliggende revisioner
  og udførte kontroller, herunder en analyse af
  systematiske eller
  tilbagevendende svagheder samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt |
| --- | --- |

b)

en oversigt over
  resultatet af
  de
  foreliggende revisioner
  og udførte kontroller, herunder en analyse af
  systematiske eller
  tilbagevendende svagheder samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt

| b) | en oversigt over de
  endelige revisionsberetninger
  og
  en oversigt over
  udførte kontroller, herunder en analyse af tilbagevendende
  eller systembetingede
  svagheder, samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt
  , og resultaterne deraf
  . |
| --- | --- |

b)

en oversigt over de
  endelige revisionsberetninger
  og
  en oversigt over
  udførte kontroller, herunder en analyse af tilbagevendende
  eller systembetingede
  svagheder, samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt
  , og resultaterne deraf
  .

| c) | en forvaltningserklæring om regnskabernes fuldstændighed, nøjagtighed og pålidelighed og rigtighed, de interne kontrolsystemers korrekte funktionsmåde samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed og overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning |
| --- | --- |

c)

en forvaltningserklæring om regnskabernes fuldstændighed, nøjagtighed og pålidelighed og rigtighed, de interne kontrolsystemers korrekte funktionsmåde samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed og overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning

De i litra a) omhandlede årsregnskaber og den i litra b) omhandlede oversigt ledsages af en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan udarbejdet i overensstemmelse med internationalt anerkendte revisionsstandarder om, hvorvidt oplysningerne i regnskaberne giver et retvisende billede, hvorvidt udgifter, for hvilke der er anmodet om godtgørelse fra Kommissionen, er lovlige og formelt rigtige, og hvorvidt de anvendte kontrolsystemer fungerer korrekt. Det skal fremgå af denne udtalelse, hvis undersøgelsen rejser tvivl om de påstande, der er fremsat i erklæringen om forvaltningsansvar. I et bilag til udtalelsen anføres fejlraten for de enkelte udgiftstyper og en fejlanalyse samt forbehold.

| d) | en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan vedrørende samtlige elementer i den forvaltningserklæring, der er omhandlet i litra c) i dette stykke. |
| --- | --- |

d)

en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan vedrørende samtlige elementer i den forvaltningserklæring, der er omhandlet i litra c) i dette stykke.

Hvis en medlemsstat har godkendt mere end et organ
  per politikområde
  , sender medlemsstaten senest den
  15. februar
  i det følgende regnskabsår Kommissionen en sammenfattende rapport i form af en oversigt på nationalt plan over samtlige forvaltningserklæringer med tilhørende revisionsudtalelser for hvert enkelt politikområde.

Hvis en medlemsstat
  per politikområde
  har godkendt mere end et organ
  med ansvar for forvaltningen af midler
  sender medlemsstaten senest den
  15. marts
  i det følgende regnskabsår Kommissionen en sammenfattende rapport i form af en oversigt på nationalt plan over samtlige forvaltningserklæringer med tilhørende revisionsudtalelser for hvert enkelt politikområde.

Medlemsstaterne offentliggør disse oplysninger på rette niveau senest seks måneder efter, at disse dokumenter er fremsendt til Kommissionen.

Ændring 113

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 6

Kommissionens specifikke opgaver

6.   Kommissionen:

6.   
  For at sikre, at midlerne anvendes i overensstemmelse med de gældende regler, skal
  Kommissionen:

| -a) | overvåge, hvordan medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser, navnlig ved at foretage revisioner under programgennemførelsen |
| --- | --- |

-a)

overvåge, hvordan medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser, navnlig ved at foretage revisioner under programgennemførelsen

| a) | anvender
  procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for de godkendte organer og
  sikrer
  , at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, samt gør det muligt at afslutte tilfælde af uregelmæssigheder rettidigt |
| --- | --- |

a)

anvender
  procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for de godkendte organer og
  sikrer
  , at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, samt gør det muligt at afslutte tilfælde af uregelmæssigheder rettidigt

| a) | anvende
  procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for de godkendte organer
  ,
  og
  fastslå, om
  regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende |
| --- | --- |

a)

anvende
  procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for de godkendte organer
  ,
  og
  fastslå, om
  regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende

| b) | udelukker
  udbetalinger, der er foretaget i strid med EU-lovgivningen, fra Unionens udgiftsfinansiering. |
| --- | --- |

b)

udelukker
  udbetalinger, der er foretaget i strid med EU-lovgivningen, fra Unionens udgiftsfinansiering.

| b) | udelukke
  udbetalinger, der er foretaget i strid med EU-lovgivningen, fra Unionens udgiftsfinansiering. |
| --- | --- |

b)

udelukke
  udbetalinger, der er foretaget i strid med EU-lovgivningen, fra Unionens udgiftsfinansiering.

| ba) | afbryde betalingsfrister eller suspendere betalinger i tilfælde af alvorlige mangler ved en medlemsstats overvågning eller ved driften af et organ, der er godkendt i medfør af stk. 3, såfremt der ikke straks træffes de nødvendige forholdsregler. |
| --- | --- |

ba)

afbryde betalingsfrister eller suspendere betalinger i tilfælde af alvorlige mangler ved en medlemsstats overvågning eller ved driften af et organ, der er godkendt i medfør af stk. 3, såfremt der ikke straks træffes de nødvendige forholdsregler.

Sektorspecifikke regler fastlægger de betingelser, der gælder for Kommissionens suspendering eller for den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes afbrydelser af betalinger til medlemsstaterne.

Kommissionen kan beslutte fuldstændigt eller delvist at ophæve afbrydelsen eller suspenderingen af betalinger, når en medlemsstat har fremsat sine bemærkninger. Årsberetningen fra Kommissionens ved delegation bemyndigede kompetente anvisningsberettigede skal behandle alle de i dette stykke omhandlede forpligtelser.

Ændring 114

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 6 a (nyt)

Særlig bestemmelse om europæisk territorialt samarbejde

6a.
     
  Sektorspecifikke regler skal tage hensyn til EU-programmerne for europæisk territorialt samarbejde, navnlig hvad angår indholdet af den årlige forvaltningserklæring, godkendelsesprocessen og revisionsfunktionen.

Ændring 115

Forslag til forordning

Artikel 56 – stk. 6 b (nyt)

Nationale erklæringer

6b.
     
  Medlemsstaterne udarbejder en national erklæring om udgifterne under ordningen med delt forvaltning. Denne erklæring underskrives på det passende politiske plan og baseres på de oplysninger, der skal fremsendes i medfør af stk. 5, litra c), og dækker som minimum de anvendte interne kontrolsystemers funktion og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den skal forelægges et uafhængigt revisionsorgan til udtalelse og fremsendes til Kommissionen senest den 15. marts i det år, der følger det pågældende regnskabsår.

Revisionsretten og Kontaktkomitéen for de Overordnede Revisionsorganer i Den Europæiske Union høres om retningslinjerne for udarbejdelsen af disse nationale erklæringer.

En national erklæring udarbejdet af en medlemsstat i medfør af dette stykke tages i betragtning ved fastlæggelsen af Kommissionens revisions- og kontrolstrategier i henhold til stk. 6 i denne artikel og vurderingen af risikoen på medlemsstatsniveau i overensstemmelse med artikel 29. Den fremsendes til budgetmyndigheden, idet artikel 63, stk. 9, finder tilsvarende anvendelse.

Ændring 116

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 1

1.   Enheder og personer, der har fået overdraget budgetgennemførelsesopgaver i henhold til artikel 55, stk. 1, litra b), overholder principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, klarhed og åbenhed og ikke-forskelsbehandling og sikrer Unionens synlighed, når de forvalter EU-midler. De sikrer et niveau for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser svarende til kravene i denne forordning, når de forvalter EU-midler, under behørig hensyntagen til:

1.   Enheder og personer
  bortset fra medlemsstaterne
  , der har fået overdraget budgetgennemførelsesopgaver i henhold til artikel 55, stk. 1, litra b), overholder principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, klarhed og åbenhed og ikke-forskelsbehandling og sikrer Unionens synlighed, når de forvalter EU-midler. De sikrer et niveau for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser svarende til kravene i denne forordning, når de forvalter EU-midler, under behørig hensyntagen til:

| a) | karakteren af de overdragne opgaver og de pågældende beløb |
| --- | --- |

a)

karakteren af de overdragne opgaver og de pågældende beløb

| a) | karakteren af de overdragne opgaver og de pågældende beløb |
| --- | --- |

a)

karakteren af de overdragne opgaver og de pågældende beløb

| b) | den finansielle risiko |
| --- | --- |

b)

den finansielle risiko

| b) | den finansielle risiko |
| --- | --- |

b)

den finansielle risiko

| c) | overensstemmelse mellem deres systemer, regler og procedurer og de foranstaltninger, som Kommissionen træffer med henblik på at overvåge og understøtte gennemførelsen af de overdragne opgaver. |
| --- | --- |

c)

overensstemmelse mellem deres systemer, regler og procedurer og de foranstaltninger, som Kommissionen træffer med henblik på at overvåge og understøtte gennemførelsen af de overdragne opgaver.

| c) | overensstemmelse mellem deres systemer, regler og procedurer og de foranstaltninger, som Kommissionen træffer med henblik på at overvåge og understøtte gennemførelsen af de overdragne opgaver. |
| --- | --- |

c)

overensstemmelse mellem deres systemer, regler og procedurer og de foranstaltninger, som Kommissionen træffer med henblik på at overvåge og understøtte gennemførelsen af de overdragne opgaver.

Ændring 117 + 282

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 2

2.   De enheder og personer, der er omhandlet i stk. 1, sørger i denne henseende for at:

2.   De enheder og personer, der er omhandlet i stk. 1, sørger i denne henseende
  for i overensstemmelse med standarder svarende til Unionens standarder eller, hvor sådanne ikke findes, internationalt anerkendte standarder, der er defineret i aftalen om overdragelse af bestemte gennemførelsesopgaver,
  at:

| a) | indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol |
| --- | --- |

a)

indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol

| a) | indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol |
| --- | --- |

a)

indføre og sikre driften af et effektivt og produktivt system til intern kontrol

| b) | anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger |
| --- | --- |

b)

anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger

| b) | anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger |
| --- | --- |

b)

anvende et årsregnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger

| c) | underlægge sig en uafhængig ekstern revision, der udføres i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder af en revisionstjeneste, der funktionelt er uafhængig af den pågældende enhed eller person |
| --- | --- |

c)

underlægge sig en uafhængig ekstern revision, der udføres i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder af en revisionstjeneste, der funktionelt er uafhængig af den pågældende enhed eller person

| c) | underlægge sig en uafhængig ekstern revision, der udføres i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder af en revisionstjeneste, der funktionelt er uafhængig af den pågældende enhed eller person |
| --- | --- |

c)

underlægge sig en uafhængig ekstern revision, der udføres i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder af en revisionstjeneste, der funktionelt er uafhængig af den pågældende enhed eller person

| d) | anvende hensigtsmæssige regler og procedurer for tilvejebringelse af finansiering ved hjælp af EU-midler gennem tilskud, udbud og finansielle instrumenter |
| --- | --- |

d)

anvende hensigtsmæssige regler og procedurer for tilvejebringelse af finansiering ved hjælp af EU-midler gennem tilskud, udbud og finansielle instrumenter

| d) | anvende hensigtsmæssige regler og procedurer for tilvejebringelse af finansiering ved hjælp af EU-midler gennem tilskud, udbud og finansielle instrumenter |
| --- | --- |

d)

anvende hensigtsmæssige regler og procedurer for tilvejebringelse af finansiering ved hjælp af EU-midler gennem tilskud, udbud og finansielle instrumenter

| e) | i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2,
  sikre en årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler |
| --- | --- |

e)

i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2,
  sikre en årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler

| e) | sikre efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler
  i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2,
  og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med principperne i direktiv 95/46/EF |
| --- | --- |

e)

sikre efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af EU-midler
  i overensstemmelse med artikel 31, stk. 2,
  og beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med principperne i direktiv 95/46/EF

| f) | sikre en rimelig beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

f)

sikre en rimelig beskyttelse af personoplysninger.

| f) | sikre en rimelig beskyttelse af personoplysninger
  som fastsat i direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001
  . |
| --- | --- |

f)

sikre en rimelig beskyttelse af personoplysninger
  som fastsat i direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001
  .

Personer, der er omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b), nr. viii), kan opfylde
  disse
  krav gradvist.
  De vedtager deres finansielle bestemmelser med Kommissionens forudgående samtykke.

Uanset artikel 196b og 196c vedtager de deres finansielle bestemmelser med Kommissionens forudgående samtykke
  . Personer, der er omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b), nr. viii), kan opfylde
  de
  krav
  , der er fastlagt i litra a)- e) i dette stykke
  , gradvist
  inden for de første 6 måneder af deres mandat.

Ændring 300

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 2 – afsnit 2 a (nyt)

For at garantere retssikkerheden anvendes strengere regler for deltagelse ikke med tilbagevirkende kraft, og modtagerne afkræves ikke en ny beregning af finansieringsoversigter, der allerede er godkendt af Kommissionen.

Ændring 288

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Unionens institutioner og organer opfordrer aktivt til indberetning af formodede uregelmæssigheder i medlemsstaterne i forbindelse med EU-midlerne.

Ændring 118

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 4 – afsnit 2

Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede
  kan
  afbryde betalinger til sådanne enheder eller personer helt eller delvis med henblik på yderligere kontrol, når vedkommende bliver bekendt med oplysninger, der synes at påvise en væsentlig mangel i det interne kontrolsystems funktionsmåde, eller at udgifter attesteret af den pågældende enhed eller person er behæftet med en væsentlig uregelmæssighed, som ikke er blevet korrigeret, forudsat at afbrydelsen er nødvendig for at hindre betydelig skade for Unionens finansielle interesser.

Uanset artikel 89 kan
  den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede afbryde betalinger til sådanne enheder eller personer helt eller delvis med henblik på yderligere kontrol, når vedkommende bliver bekendt med oplysninger, der synes at påvise en væsentlig mangel i det interne kontrolsystems funktionsmåde, eller at udgifter attesteret af den pågældende enhed eller person er behæftet med en væsentlig uregelmæssighed, som ikke er blevet korrigeret, forudsat at afbrydelsen er nødvendig for at hindre betydelig skade for Unionens finansielle interesser.

Ændring 119

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 5

5.   De i stk. 1 omhandlede enheder og personer tilsender Kommissionen:

5.   De i stk. 1 omhandlede enheder og personer tilsender Kommissionen:

| a) | en rapport om gennemførelsen af de overdragne opgaver |
| --- | --- |

a)

en rapport om gennemførelsen af de overdragne opgaver

| a) | en rapport om gennemførelsen af de overdragne opgaver |
| --- | --- |

a)

en rapport om gennemførelsen af de overdragne opgaver

| b) | deres regnskaber for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver |
| --- | --- |

b)

deres regnskaber for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver

| b) | deres regnskaber for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver |
| --- | --- |

b)

deres regnskaber for de udgifter, der er medgået til udførelsen af de overdragne opgaver

| c) | en oversigt over resultatet af de foreliggende revisioner og udførte kontroller, herunder en analyse af systematiske eller tilbagevendende svagheder samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt |
| --- | --- |

c)

en oversigt over resultatet af de foreliggende revisioner og udførte kontroller, herunder en analyse af systematiske eller tilbagevendende svagheder samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt

| c) | en oversigt over resultatet af de foreliggende revisioner og udførte kontroller, herunder en analyse af systematiske eller tilbagevendende svagheder samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt |
| --- | --- |

c)

en oversigt over resultatet af de foreliggende revisioner og udførte kontroller, herunder en analyse af systematiske eller tilbagevendende svagheder samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt

| d) | en forvaltningserklæring
  om regnskabernes fuldstændighed, nøjagtighed og pålidelighed og rigtighed, de interne kontrolsystemers korrekte funktionsmåde samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed og overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning |
| --- | --- |

d)

en forvaltningserklæring
  om regnskabernes fuldstændighed, nøjagtighed og pålidelighed og rigtighed, de interne kontrolsystemers korrekte funktionsmåde samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed og overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning

| d) | en forvaltningserklæring,
  der giver rimelig sikkerhed for, at |
| --- | --- |

d)

en forvaltningserklæring,
  der giver rimelig sikkerhed for, at

| i) | oplysningerne i regnskaberne giver et retvisende billede |
| --- | --- |

i)

oplysningerne i regnskaberne giver et retvisende billede

| ii) | de udgifter, der fremgår af regnskaberne, er anvendt til de tilsigtede mål og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning |
| --- | --- |

ii)

de udgifter, der fremgår af regnskaberne, er anvendt til de tilsigtede mål og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning

| iii) | de eksisterende kontrolprocedurer giver den nødvendige garanti for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

iii)

de eksisterende kontrolprocedurer giver den nødvendige garanti for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| e) | en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan vedrørende samtlige elementer i den forvaltningserklæring, der er omhandlet i litra d) i dette stykke. |
| --- | --- |

e)

en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan vedrørende samtlige elementer i den forvaltningserklæring, der er omhandlet i litra d) i dette stykke.

| e) | Disse dokumenter ledsages af en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan udarbejdet i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder om regnskabernes fuldstændighed, nøjagtighed og rigtighed, de anvendte kontrolsystemers korrekte funktionsmåde samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Revisionsorganet aflægger beretning, hvis undersøgelsen rejser tvivl om de påstande, der er fremsat i forvaltningserklæringen. |
| --- | --- |

e)

Disse dokumenter ledsages af en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan udarbejdet i overensstemmelse med de internationalt anerkendte revisionsstandarder om regnskabernes fuldstændighed, nøjagtighed og rigtighed, de anvendte kontrolsystemers korrekte funktionsmåde samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Revisionsorganet aflægger beretning, hvis undersøgelsen rejser tvivl om de påstande, der er fremsat i forvaltningserklæringen.

Disse elementer fremsendes til Kommissionen senest den 1. februar i det følgende regnskabsår med undtagelse af den revisionsudtalelse, der er omhandlet i litra e). Sidstnævnte fremsendes senest den 15. marts.

Disse elementer fremsendes til Kommissionen senest den 1. februar i det følgende regnskabsår med undtagelse af den revisionsudtalelse, der er omhandlet i litra e). Sidstnævnte fremsendes senest den 15. marts.

Disse forpligtelser berører ikke bestemmelser i aftaler indgået med internationale organisationer og tredjelande. Sådanne bestemmelser skal mindst indeholde sådanne enheders forpligtelse til årligt at tilsende Kommissionen en erklæring om, at Unionens bidrag i løbet af det pågældende regnskabsår er blevet anvendt og dokumenteret i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i denne artikels stk. 2, og de forpligtelser, der er fastlagt i den aftale, der er indgået med pågældende internationale organisation eller tredjeland.

Disse forpligtelser berører ikke bestemmelser i aftaler indgået med internationale organisationer og tredjelande. Sådanne bestemmelser skal mindst indeholde sådanne enheders forpligtelse til årligt at tilsende Kommissionen en erklæring om, at Unionens bidrag i løbet af det pågældende regnskabsår er blevet anvendt og dokumenteret i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i stk. 2, og de forpligtelser, der er fastlagt i den aftale, der er indgået med pågældende internationale organisation eller tredjeland
  , revideret af det ansvarlige overordnede revisionsorgan
  .
  Resultaterne af revisionerne skal stilles til rådighed for dechargemyndigheden. Dette udelukker ikke udøvelsen af Den Europæiske Revisionsrets og OLAF's undersøgelsesbeføjelser.

Ændring 120

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 6

6.   Kommissionen:

6.   Kommissionen:

| a) | sikrer, at gennemførelsen af de overdragne opgaver overvåges og evalueres |
| --- | --- |

a)

sikrer, at gennemførelsen af de overdragne opgaver overvåges og evalueres

| a) | overvåger, at disse enheder opfylder deres forpligtelser, navnlig ved at foretage revisioner og evalueringer under programgennemførelsen |
| --- | --- |

a)

overvåger, at disse enheder opfylder deres forpligtelser, navnlig ved at foretage revisioner og evalueringer under programgennemførelsen

| b) | anvender procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for
  de enheder og personer, der har fået overdraget gennemførelsen, og sikrer, at
  regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende samt gør det muligt at afslutte tilfælde af uregelmæssigheder rettidigt |
| --- | --- |

b)

anvender procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for
  de enheder og personer, der har fået overdraget gennemførelsen, og sikrer, at
  regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende samt gør det muligt at afslutte tilfælde af uregelmæssigheder rettidigt

| b) | anvender procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for
  enhederne, og fastslår, om
  regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, samt gør det muligt at afslutte tilfælde af uregelmæssigheder rettidigt |
| --- | --- |

b)

anvender procedurer, der sikrer en rettidig regnskabsafslutning for
  enhederne, og fastslår, om
  regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, samt gør det muligt at afslutte tilfælde af uregelmæssigheder rettidigt

| c) | udelukker udbetalinger, der er foretaget i strid med
  gældende regler
  , fra Unionens udgiftsfinansiering. |
| --- | --- |

c)

udelukker udbetalinger, der er foretaget i strid med
  gældende regler
  , fra Unionens udgiftsfinansiering.

| c) | udelukke udbetalinger, der er foretaget i strid med
  EU-lovgivningen
  , fra Unionens udgiftsfinansiering. |
| --- | --- |

c)

udelukke udbetalinger, der er foretaget i strid med
  EU-lovgivningen
  , fra Unionens udgiftsfinansiering.

Ændring 121

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 7

7.   Denne artikels stk. 5 og 6 finder ikke anvendelse på enheder
  og personer
  , der
  af budgetmyndigheden
  er underlagt en særskilt dechargeprocedure.

7.   Stk. 5 og 6 finder ikke anvendelse på
  Unionens
  enheder, der er underlagt en særskilt dechargeprocedure
  , når disse enheder gennemfører Unionens budget
  .

Ændring 122

Forslag til forordning

Artikel 57 – stk. 7 a (nyt)

7a.
     
  Stk. 1, 2 og 3 finder tilsvarende anvendelse på indirekte forvaltning af bevillinger, som Europa-Parlamentet har tildelt de politiske grupper. Europa-Parlamentet vedtager med henblik herpå gennemførelsesbestemmelser, som tager højde for de politiske gruppers særlige behov.

Ændring 123

Forslag til forordning

Artikel 62 – stk. 6 a (nyt)

6a.
     
  Den kompetente anvisningsberettigede kan i sit arbejde bistås af personer, som tilhører det personale, der har fået pålagt under hans ansvar at gennemføre visse transaktioner, som er nødvendige for budgettets gennemførelse og for tilvejebringelsen af finansielle og forvaltningsmæssige oplysninger. For at forebygge enhver interessekonflikt er det personale, der bistår de ved delegation eller subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede, underlagt de i finansforordningens artikel 54 omhandlede forpligtelser.

Ændring 124

Forslag til forordning

Artikel 62 – stk. 6 b (nyt)

6b.
     
  Hver institution underretter budgetmyndigheden, når en ved delegation bemyndiget anvisningsberettiget tiltræder, skifter funktion eller fratræder.

Ændring 125

Forslag til forordning

Artikel 62 – stk. 6 c (nyt)

6c.
     
  Hver institution fastlægger i sine interne bestemmelser de regler for forvaltning af bevillinger, som den anser for nødvendige med henblik på korrekt gennemførelse af dens sektion af budgettet. Disse interne bestemmelser fremsendes til Europa-Parlamentet som led i dechargeproceduren.

Ændring 126

Forslag til forordning

Artikel 63 – stk. 6 – afsnit 2

Den forudgående kontrol udføres af andre ansatte end dem, der er ansvarlige for den efterfølgende kontrol. De ansatte, der er ansvarlige for den efterfølgende kontrol, kan ikke være underordnet de ansatte, der er ansvarlige for den forudgående kontrol.

Den forudgående kontrol udføres af andre ansatte end dem, der er ansvarlige for den efterfølgende kontrol. De ansatte, der er ansvarlige for den efterfølgende kontrol, kan ikke være underordnet de ansatte, der er ansvarlige for den forudgående kontrol
  og vice versa
  .

Ændring 127

Forslag til forordning

Artikel 63 – stk. 8

8.   Enhver ansat, der deltager i den økonomiske forvaltning og kontrollen med transaktionerne, og som mener, at en beslutning, som hans overordnede pålægger ham at føre ud i livet eller acceptere, er i modstrid med gældende regler, med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning eller med de faglige regler, han skal overholde, underretter skriftligt den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede herom og, hvis denne ikke reagerer, den instans, der er omhandlet i artikel 70, stk. 6. Er der tale om en ulovlig aktivitet, svig eller bestikkelse, der vil kunne skade Unionens interesser, underretter
  han
  de myndigheder og instanser, der er fastsat i den gældende lovgivning.

8.   Enhver ansat, der deltager i den økonomiske forvaltning og kontrollen med transaktionerne, og som mener, at en beslutning, som hans overordnede pålægger ham at føre ud i livet eller acceptere, er i modstrid med gældende regler, med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning eller med de faglige regler, han skal overholde, underretter skriftligt den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede herom og, hvis denne ikke reagerer, den instans, der er omhandlet i artikel 70, stk. 6.

Er der tale om en ulovlig aktivitet, svig eller bestikkelse, der vil kunne skade Unionens interesser, underretter
  en sådan ansat
  de myndigheder og instanser, der er fastsat i den gældende lovgivning.
  Denne forpligtelse gælder ligeledes i tilfælde af svig for de uafhængige revisorer, der gennemfører procedurer i forbindelse med den finansielle forvaltning af Unionen. De pådrager sig intet ansvar ved at videregive sådanne oplysninger.

Med henblik på dette stykke anvendes personalevedtægtens relevante bestemmelser på de berørte ansatte.

Ændring 128

Forslag til forordning

Artikel 65 – stk. 7 a (nyt)

7a.
     
  Kommissionens regnskabsfører fastlægger regler for forvaltningen og anvendelsen af forvaltningskontiene.

Ændring 129

Forslag til forordning

Artikel 69 – stk. 2

2.   De anvisningsberettigede, regnskabsførerne og forskudsbestyrerne er disciplinært og økonomisk ansvarlige efter bestemmelserne i vedtægten, jf. dog bestemmelserne i artikel 70, 71 og 72. Er der tale om en ulovlig aktivitet, svig eller bestikkelse, der vil kunne skade Unionens interesser, indbringes sagen for de myndigheder og instanser, der er fastsat i den gældende lovgivning.

2.   De anvisningsberettigede, regnskabsførerne og forskudsbestyrerne er disciplinært og økonomisk ansvarlige efter bestemmelserne i vedtægten, jf. dog bestemmelserne i artikel 70, 71 og 72. Er der tale om en ulovlig aktivitet, svig eller bestikkelse, der vil kunne skade Unionens interesser, indbringes sagen for de myndigheder og instanser, der er fastsat i den gældende lovgivning
  , især for OLAF
  .

Ændring 130

Forslag til forordning

Afdeling 4 – overskrift

Ændring 131

Forslag til forordning

Artikel -76 (ny)

Artikel -76

Definitioner

I denne afdeling forstås ved:

| a) | "inddrivelse" et instrument, der anvendes til at korrigere modtagelsen af uretmæssige udbetalinger; principielt er det modtagerne af sådanne udbetalinger, der tilbagebetaler beløb, de har modtaget uretmæssigt; hvis det ikke er muligt at fastslå, hvilket beløb der rent faktisk er udbetalt, kan andre tekniske metoder anvendes til fastsættelse af det beløb, der skal inddrives; disse metoder bør principielt fastlægges, inden udgiftsforpligtelsen indgås |
| --- | --- |

a)

"inddrivelse" et instrument, der anvendes til at korrigere modtagelsen af uretmæssige udbetalinger; principielt er det modtagerne af sådanne udbetalinger, der tilbagebetaler beløb, de har modtaget uretmæssigt; hvis det ikke er muligt at fastslå, hvilket beløb der rent faktisk er udbetalt, kan andre tekniske metoder anvendes til fastsættelse af det beløb, der skal inddrives; disse metoder bør principielt fastlægges, inden udgiftsforpligtelsen indgås

| b) | "finansielle korrektioner" instrumenter, der fortrinsvis anvendes til at afhjælpe svagheder i forvaltningssystemerne; de bruges til at trække midler tilbage fra medlemsstater eller tredjelande eller andre, der ikke sørger for, at EU-reglerne anvendes korrekt; de kan også anvendes til at fremme gennemførelsen af de EU-politikker, der er fastlagt i retsgrundlaget for det pågældende EU-bidrag. |
| --- | --- |

b)

"finansielle korrektioner" instrumenter, der fortrinsvis anvendes til at afhjælpe svagheder i forvaltningssystemerne; de bruges til at trække midler tilbage fra medlemsstater eller tredjelande eller andre, der ikke sørger for, at EU-reglerne anvendes korrekt; de kan også anvendes til at fremme gennemførelsen af de EU-politikker, der er fastlagt i retsgrundlaget for det pågældende EU-bidrag.

Alle vedtagne og endnu ikke gennemførte finansielle korrektioner opføres i regnskabet for hver enkelt udgiftstype og medlemsstat i overensstemmelse med artikel 132.

Ændring 132

Forslag til forordning

Artikel 76 – stk. 1 – afsnit 1 a (nyt)

Debetnotaen svarende til indtægtsordren forelægges debitor og er bindende for Kommissionen som forelagt.

Ændring 133

Forslag til forordning

Artikel 76 – stk. 2

2.   
  Institutionen
  kan formalisere fastlæggelsen af en fordring på andre end stater ved en beslutning, der kan tvangsfuldbyrdes, jf. EUF-traktatens artikel 299.

2.   
  Rådet, Kommissionen eller Den Europæiske Centralbank
  kan formalisere fastlæggelsen af en fordring på andre end medlemsstater ved en beslutning, der kan tvangsfuldbyrdes, jf. artikel 299 i TEUF.
  Hvad angår de øvrige institutioner kan Kommissionen på deres vegne træffe en sådan beslutning, der kan tvangsfuldbyrdes, jf. artikel 299 i TEUF, på de betingelser, der er fastlagt i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning.

Ændring 134

Forslag til forordning

Artikel 77 – stk. 1 – afsnit 2

Regnskabsføreren inddriver Unionens fordringer ved modregning i alle tilfælde, hvor debitor selv i forhold til Unionen
  har en fordring, der er sikker, opgjort og forfalden
  til betaling.

Regnskabsføreren inddriver Unionens fordringer ved modregning i alle tilfælde, hvor debitor selv
  har en fordring
  i forhold til Unionen.
  Sådanne fordringer skal være sikre, opgjorte og forfaldne
  til betaling.

Ændring 135

Forslag til forordning

Artikel 77 – stk. 2

2.   Når den ved delegation bemyndigede kompetente anvisningsberettigede påtænker helt eller delvis at give afkald på at inddrive en fastlagt fordring, skal han sikre sig, at afkaldet er formelt korrekt og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og om proportionalitet
  , efter de procedurer og i henhold til de kriterier, der fastsættes i den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199
  . Beslutninger om afkald skal begrundes. Den anvisningsberettigede kan
  kun
  uddelegere beslutninger
  om afkald på de betingelser, der fastsættes i den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199
  .

2.   Når den ved delegation bemyndigede kompetente anvisningsberettigede påtænker helt eller delvis at give afkald på at inddrive en fastlagt fordring, skal han sikre sig, at afkaldet er formelt korrekt og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og om proportionalitet. Beslutninger om afkald skal begrundes
  og forelægges i den i artikel 63, stk. 9, omhandlede årsberetning
  . Den anvisningsberettigede kan uddelegere beslutninger.

Den
  bemyndigede
  kompetente anvisningsberettigede kan annullere en fastlagt fordring helt eller delvist
  på de i betingelser, der fastsættes i den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199
  . En delvis annullering af en fastlagt fordring indebærer ikke, at Unionens fastlagte krav bortfalder.

Den kompetente anvisningsberettigede kan annullere en fastlagt fordring helt eller delvist. En delvis annullering af en fastlagt fordring indebærer ikke, at Unionens fastlagte krav bortfalder.

Reglerne for de procedurer og kriterier, der skal gælde for en beslutning om afkald samt for den anvisningsberettigedes uddelegering heraf og for annullering af en fastlagt fordring, fastlægges i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning.

Ændring 136

Forslag til forordning

Artikel 77 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Beløb, der inddrives af medlemsstaterne som følge af uregelmæssigheder eller forsømmelighed, og de påløbne renter udbetales til forvaltningsmyndigheden og bogføres af denne som indtægter for den måned, hvor beløbene rent faktisk modtages.

Ændring 137

Forslag til forordning

Artikel 77 – stk. 2 b (nyt)

2b.
     
  Ved indbetaling til EU-budgettet kan medlemsstaten tilbageholde 20 % af de inddrevne beløb, som fast godtgørelse af opkrævningsomkostninger, med undtagelse af de beløb, der skyldes uregelmæssigheder eller forsømmelighed, som må tilskrives forvaltningsmyndighederne eller andre officielle organer.

Ændring 138

Forslag til forordning

Artikel 77 – stk. 2 c (nyt)

2c.
     
  I behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne beslutte ikke at foretage inddrivelse. En sådan beslutning kan træffes i følgende tilfælde:

| a) | hvis de allerede påløbne og de yderligere forventede udgifter til inddrivelse tilsammen vil overstige det beløb, der skal inddrives, eller |
| --- | --- |

a)

hvis de allerede påløbne og de yderligere forventede udgifter til inddrivelse tilsammen vil overstige det beløb, der skal inddrives, eller

| b) | hvis inddrivelse ikke er mulig på grund af, at debitor eller de personer, der er juridisk ansvarlige for uregelmæssigheden, er erklæret insolvente i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning. |
| --- | --- |

b)

hvis inddrivelse ikke er mulig på grund af, at debitor eller de personer, der er juridisk ansvarlige for uregelmæssigheden, er erklæret insolvente i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning.

Ændring 139

Forslag til forordning

Artikel 77 a (ny)

Artikel 77a

Finansielle korrektioner foretaget af medlemsstater under delt forvaltning, jf. anden del, afsnit II

1.
     
  Medlemsstaterne har i første række ansvaret for at undersøge uregelmæssigheder, idet de handler på grundlag af beviser for større ændringer med hensyn til arten af eller betingelserne for gennemførelse af eller kontrol med foranstaltninger eller operationelle programmer under anden del, afsnit II, og foretager de nødvendige finansielle korrektioner i medfør af stk. 2-4.

De skal desuden foretage inddrivelse, hvor der er konstateret uregelmæssigheder ved afholdelsen af udgifter under anden del, afsnit II.

2.
     
  Medlemsstaterne foretager de nødvendige finansielle korrektioner i forbindelse med enkeltstående eller systembetingede uregelmæssigheder konstateret i forbindelse med foranstaltninger eller operationelle programmer. De korrektioner, der foretages af en medlemsstat, består i helt eller delvist at annullere det offentlige bidrag til det operationelle program. Medlemsstaten tager hensyn til uregelmæssighedernes art og grovhed og det økonomiske tab for fondene.

Når der er hjemmel til det i det relevante retsgrundlag, kan indtægterne fra de beløb, der frigøres på denne måde genanvendes af medlemsstaten til foranstaltninger, der indgår i det pågældende operationelle program (erstatningsforanstaltning).

3.
     
  Bidrag, der er annulleret i medfør af stk. 2, kan ikke genanvendes:

| a) | til den eller de foranstaltninger, der var genstand for korrektionen, eller |
| --- | --- |

a)

til den eller de foranstaltninger, der var genstand for korrektionen, eller

| b) | når der foretages en finansiel korrektion i forbindelse med en systembetinget uregelmæssighed, til eksisterende foranstaltninger inden for det prioriterede område eller delområde, hvor den systembetingede uregelmæssighed opstod, eller |
| --- | --- |

b)

når der foretages en finansiel korrektion i forbindelse med en systembetinget uregelmæssighed, til eksisterende foranstaltninger inden for det prioriterede område eller delområde, hvor den systembetingede uregelmæssighed opstod, eller

| c) | når der foretages en finansiel korrektion i forbindelse med en erstatningsforanstaltning. |
| --- | --- |

c)

når der foretages en finansiel korrektion i forbindelse med en erstatningsforanstaltning.

4.
     
  Hvis der er tale om systembetingede uregelmæssigheder, udvider medlemsstaten sine undersøgelser til at omfatte alle foranstaltninger, som kan tænkes at være berørt.

Ændring 140

Forslag til forordning

Artikel 77 b (ny)

Artikel 77b

Kriterier for Kommissionens finansielle korrektioner

1.
     
  Kommissionen foretager finansielle korrektioner ved at annullere hele eller en del af EU-tilskuddet til et operationelt program, hvis den efter den nødvendige gennemgang konkluderer, at:

| a) | der er en alvorlig mangel ved forvaltnings- og kontrolsystemet for programmet, som har bragt det bidrag fra Unionen, der allerede er udbetalt til programmet, i fare |
| --- | --- |

a)

der er en alvorlig mangel ved forvaltnings- og kontrolsystemet for programmet, som har bragt det bidrag fra Unionen, der allerede er udbetalt til programmet, i fare

| b) | udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt er ukorrekte og ikke er blevet korrigeret af medlemsstaten før indledningen af korrektionsproceduren i henhold til dette stykke |
| --- | --- |

b)

udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt er ukorrekte og ikke er blevet korrigeret af medlemsstaten før indledningen af korrektionsproceduren i henhold til dette stykke

| c) | en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 77a før indledningen af korrektionsproceduren i henhold til dette stykke. |
| --- | --- |

c)

en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 77a før indledningen af korrektionsproceduren i henhold til dette stykke.

2.
     
  Kommissionen baserer sine finansielle korrektioner på konstaterede enkeltstående tilfælde af uregelmæssigheder og tager hensyn til, om uregelmæssighederne er systembetinget, når den afgør, om der bør anvendes en fast korrektion eller en ekstrapoleret korrektion.

Faste korrektioner anvendes kun, hvis det på grund af sagens omstændigheder hverken er muligt at fastslå de konstaterede uregelmæssigheders omfang og det involverede beløb eller at ekstrapolere det beløb, der skal korrigeres.

3.
     
  Når Kommissionen fastsætter korrektionens størrelse, tager den hensyn til uregelmæssighedernes art og grovhed og omfanget og de finansielle virkninger af de mangler, der er konstateret ved det pågældende operationelle program. Medmindre andet er fastsat i det relevante retsgrundlag, finder følgende korrektionssatser anvendelse:

| a) | 100 % korrektion



  Korrektionssatsen kan fastsættes til 100 %, når manglerne ved medlemsstatens forvaltnings- og kontrolsystem eller en individuel overtrædelse er så alvorlige, at der er tale om en total tilsidesættelse af EU-reglerne, hvilket betyder, at alle betalinger er uretmæssige. |
| --- | --- |

a)

100 % korrektion

| b) | 25 % korrektion



  Hvis en medlemsstats anvendelse af forvaltnings- og kontrolsystemet er meget mangelfuld og der foreligger bevis for omfattende uregelmæssigheder og forsømmelighed i bekæmpelsen af uregelmæssig og svigagtig praksis, er en korrektionssats på 25 % berettiget, da det med rimelig kan antages, at friheden til ustraffet at indgive uretmæssige krav vil påføre fonden usædvanligt store tab. En korrektion efter denne sats er også berettiget i forbindelse med individuelle tilfælde af uregelmæssigheder, der er alvorlige, men ikke gør hele foranstaltningen ugyldig. |
| --- | --- |

b)

25 % korrektion

| c) | 10 % korrektion



  Når et eller flere hovedelementer i systemet ikke fungerer eller fungerer så dårligt eller så sjældent, at de er fuldstændig ineffektive med hensyn til at fastslå en anmodnings retmæssighed eller med hensyn til at forebygge uregelmæssigheder, er en korrektion på 10 % berettiget, da det så med rimelighed kan konkluderes, at der har været en høj risiko for omfattende tab for fonden. Denne korrektionssats er også berettiget i forbindelse med individuelle tilfælde af uregelmæssigheder af middelsvær grad i relation til systemets hovedkomponenter. |
| --- | --- |

c)

10 % korrektion

| d) | 5 % korrektion



  Hvis alle systemets hovedkomponenter fungerer, men ikke med den regelmæssighed, hyppighed eller grundighed, som forordningerne kræver, er en korrektionssats på 5 % berettiget, da det med rimelighed kan konkluderes, at de ikke giver tilstrækkelig sikkerhed for kravenes retmæssighed, og at fonden har været udsat for stor risiko. En korrektion på 5 % kan også være berettiget for mindre alvorlige uregelmæssigheder i de individuelle foranstaltninger i relation til hovedkomponenterne.


  Det, at et system fungerer på en måde, som kunne forbedres, er ikke i sig selv tilstrækkelig grund til finansiel korrektion. Det kræver en alvorlig misligholdelse af udtrykkelige EU-regler eller standarder for god praksis, og at misligholdelsen påfører strukturfondene en reel risiko for tab eller uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

d)

5 % korrektion

| e) | 2 % korrektion



  Når forholdene er tilfredsstillende med hensyn til systemets hovedelementer, men et eller flere af de supplerende elementer slet ikke er anvendt, er en korrektion på 2 % berettiget i betragtning af den lavere risiko for fonden og overtrædelsens mindre alvorlige art.


  En korrektionssats på 2 % vil blive forhøjet til 5 %, hvis samme mangel konstateres i forbindelse med udgifter efter tidspunktet for den første korrektion, som er blevet pålagt, og medlemsstaten har undladt at træffe passende foranstaltninger for at rette op på den del af systemet, der var fejl i, efter den første korrektion.


  En korrektion på 2 % er også berettiget, når Kommissionen uden at pålægge medlemsstaten en korrektion har underrettet den om behovet for at forbedre de eksisterende supplerende elementer i systemet, der ikke fungerer tilfredsstillende, og medlemsstaten ikke har truffet de nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

e)

2 % korrektion

Der pålægges kun korrektioner for mangler i de supplerende elementer i forvaltnings- og kontrolsystemerne, når der ikke er blevet konstateret mangler i hovedelementerne. Hvis der konstateres mangler i både de supplerende elementer og hovedelementerne, foretages korrektionen kun til den sats, der anvendes på hovedelementerne.

4.
     
  Hvis en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser i henhold til det relevante retsgrundlag, kan Kommissionen, afhængigt af omfanget af den manglende overholdelse af disse forpligtelser, foretage en finansiel korrektion ved at annullere hele eller en del af bidraget til den pågældende medlemsstat.

Medmindre andet er fastsat i det relevante retsgrundlag, foretages de finansielle korrektioner for:

| a) | manglende overholdelse a reglerne om offentlige indkøb og |
| --- | --- |

a)

manglende overholdelse a reglerne om offentlige indkøb og

| b) | mangler i form af differencer mellem de aftalte målniveauer og de opnåede niveauer |
| --- | --- |

b)

mangler i form af differencer mellem de aftalte målniveauer og de opnåede niveauer

| c) | eventuelle andre forpligtelser, der er en direkte følge af anvendelsen af retsgrundlaget, eller hvor det er fastsat i en finansieringsaftale, såfremt misligholdelsen af disse forpligtelser helt eller delvis forhindrer gennemførelsen af den EU-politik, som danner grundlag for finansieringen, eller såfremt det er nødvendigt af hensyn til beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, |
| --- | --- |

c)

eventuelle andre forpligtelser, der er en direkte følge af anvendelsen af retsgrundlaget, eller hvor det er fastsat i en finansieringsaftale, såfremt misligholdelsen af disse forpligtelser helt eller delvis forhindrer gennemførelsen af den EU-politik, som danner grundlag for finansieringen, eller såfremt det er nødvendigt af hensyn til beskyttelsen af Unionens finansielle interesser,

efter de satser, der er fastsat i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning.

5.
     
  Hvis Kommissionen baserer sin holdning på oplysninger fra andre revisorer end revisorerne i dens egne tjenestegrene, drager den sine egne konklusioner med hensyn til de finansielle følger efter at have undersøgt de foranstaltninger, som den pågældende medlemsstat har truffet i henhold til artikel 77a, de rapporter, der er forelagt i henhold til artikel 56, og medlemsstatens eventuelle svar.

Ændring 141

Forslag til forordning

Artikel 77 c (ny)

Artikel 77c

Reduktion af finansielle korrektioner

1.
     
  Omfanget af de finansielle korrektioner for specifikke fonde i en given medlemsstat, som gøres til genstand for en sådan korrektion, reduceres, såfremt forvaltningsorganet har afgivet en retvisende forvaltningserklæring:

| a) | hvis Kommissionen i to på hinanden følgende tidligere år har konstateret, at medlemsstaten har haft en fejlprocent på under 2, med 10 % |
| --- | --- |

a)

hvis Kommissionen i to på hinanden følgende tidligere år har konstateret, at medlemsstaten har haft en fejlprocent på under 2, med 10 %

| b) | hvis Kommissionen i fem på hinanden følgende tidligere år har konstateret, at medlemsstaten har haft en fejlprocent på under 2, med 20 % |
| --- | --- |

b)

hvis Kommissionen i fem på hinanden følgende tidligere år har konstateret, at medlemsstaten har haft en fejlprocent på under 2, med 20 %

| c) | hvis Kommissionen i ti på hinanden følgende tidligere år har konstateret, at medlemsstaten har opnået en fejlprocent under på 2, med 50 % |
| --- | --- |

c)

hvis Kommissionen i ti på hinanden følgende tidligere år har konstateret, at medlemsstaten har opnået en fejlprocent under på 2, med 50 %

medmindre der ved selve konstateringen af fejlprocenten er forekommet svig eller anden en form for forsætlige eller groft uagtsomme fejl.

2.
     
  Den finansielle korrektion reduceres med 15 % per udgiftstype, såfremt en medlemsstat har forelagt en national erklæring om udgifter afholdt under ordningen med delt forvaltning i overensstemmelse med artikel 56, stk. 6b.

3.
     
  Et forvaltningsorgan, der har indgivet en forkert forvaltningserklæring, afskæres fra reduktioner som omhandlet i denne artikel, uden at det berører andre foranstaltninger truffet af Kommissionen.

Ændring 142

Forslag til forordning

Artikel 77 d (ny)

Artikel 77d

Kontradiktorisk procedure

1.
     
  Før Kommissionen træffer afgørelse om en finansiel korrektion, indleder den en kontradiktorisk procedure ved at underrette medlemsstaten om sine foreløbige konklusioner.

Inden for to måneder efter modtagelsen af de foreløbige konklusioner skal medlemsstaten:

| a) | bekræfte modtagelsen og acceptere de foreløbige konklusioner eller |
| --- | --- |

a)

bekræfte modtagelsen og acceptere de foreløbige konklusioner eller

| b) | have mulighed for ved en gennemgang af den relevante dokumentation at påvise, at det reelle omfang af uregelmæssighederne var mindre end antaget af Kommissionen, såfremt Kommissionen har foreslået en finansiel korrektion på basis af en ekstrapolering eller en fast sats



  Medlemsstaten kan i forståelse med Kommissionen begrænse denne gennemgang til kun at omfatte en passende andel eller stikprøver af de pågældende dokumenter. eller |
| --- | --- |

b)

have mulighed for ved en gennemgang af den relevante dokumentation at påvise, at det reelle omfang af uregelmæssighederne var mindre end antaget af Kommissionen, såfremt Kommissionen har foreslået en finansiel korrektion på basis af en ekstrapolering eller en fast sats

| c) | indbydes til en høring arrangeret af Kommissionen og ledet af et på forhånd udvalgt panel bestående af eksperter fra både medlemsstaterne og Kommissionen, hvor de to parter på basis af partnerskabet i fællesskab skal forsøge at nå til enighed med hensyn til bemærkningerne og de konklusioner, der skal udledes deraf. |
| --- | --- |

c)

indbydes til en høring arrangeret af Kommissionen og ledet af et på forhånd udvalgt panel bestående af eksperter fra både medlemsstaterne og Kommissionen, hvor de to parter på basis af partnerskabet i fællesskab skal forsøge at nå til enighed med hensyn til bemærkningerne og de konklusioner, der skal udledes deraf.

Tidsfristen for de i litra a) og b) omhandlede procedurer forlænges kun en gang for hver part med højst to måneder efter begrundet meddelelse fra den interesserede part til den anden.

Tidsfristen for de i litra c) omhandlede procedurer kan højst være på fire måneder, medmindre ekspertpanelet med et flertal af sine medlemmer bevilger en forlængelse med op til seks måneder fra datoen for den høring, hvor forlængelsen vedtages.

2.
     
  Kommissionen tager hensyn til alle beviser, som medlemsstaten forelægger inden for fristerne i stk. 1. Hvis der ikke er opnået enighed, træffer Kommissionen afgørelse om den finansielle korrektion inden for tre måneder fra den endelige dato for gennemgangen eller høringen på grundlag af alle de oplysninger og bemærkninger, der er indgivet under proceduren.

3.
     
  Hvis der opnås enighed, kan medlemsstaten genanvende de pågældende EU-midler i overensstemmelse med artikel 77a, stk. 2, andet afsnit.

Ændring 143

Forslag til forordning

Artikel 77 e (ny)

Artikel 77e

Tilbagebetaling

1.
     
  Alle tilbagebetalinger til Den Europæiske Unions almindelige budget skal ske før den forfaldsdato, der er angivet på indtægtsordren, som udarbejdes i overensstemmelse med artikel 76. Forfaldsdatoen er den sidste dag i den anden måned efter indtægtsordrens udstedelse.

2.
     
  Enhver forsinkelse med tilbagebetalingen giver anledning til betaling af morarenter fra forfaldsdatoen og til datoen for den faktiske betaling. Rentesatsen er den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender i sine vigtigste refinansieringstransaktioner den første arbejdsdag i den måned, hvor beløbet forfalder til betaling, forhøjet med halvandet procentpoint.

Ændring 144

Forslag til forordning

Artikel 81 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Finansieringsafgørelsen indeholder det tilsigtede mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb for finansieringsplanen. Den indeholder ligeledes en beskrivelse af de operationer, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der er tildelt hver enkelt operation, samt en vejledende gennemførelsestidsplan.

I tilfælde af indirekte forvaltning skal den ligeledes anføre den valgte gennemførelsespartner, de anvendte kriterier og de opgaver, partneren har fået overdraget.

Ændring 145

Forslag til forordning

Artikel 83 – stk. 1

1.   I forbindelse med enhver foranstaltning med udgiftsvirkning for budgettet
  skal den kompetente anvisningsberettigede
  indgå en budgetmæssig forpligtelse, før han indgår en retlig forpligtelse over for tredjemand eller overfører midler til en trustfond på grundlag af artikel 178.

1.   
  Uanset artikel 82, stk. 3, skal den kompetente anvisningsberettigede
  i forbindelse med enhver foranstaltning med udgiftsvirkning for budgettet indgå en budgetmæssig forpligtelse, før han indgår en retlig forpligtelse over for tredjemand eller overfører midler til en trustfond på grundlag af artikel 178.

Når der er tale om humanitær bistand, civilbeskyttelsesoperationer og krisestyringsstøtte, og når en nødsituation uden for Unionen gør det påkrævet, kan der imidlertid indgås en budgetmæssig forpligtelse, så snart der er indgået en retlig forpligtelse over for tredjemand, såfremt dette er en forudsætning for effektiv gennemførelse af Unionens intervention.

Ændring 146

Forslag til forordning

Artikel 83 – stk. 3 – afsnit 4

Når der vedtages en specifik retlig forpligtelse, der er en opfølgning af en samlet forpligtelse, skal den kompetente anvisningsberettigede, inden han underskriver, registrere beløbet i bevillingsregnskabet og afskrive det på den samlede forpligtelse.
  I tilfælde af humanitære bistandsforanstaltninger, civilbeskyttelsesforanstaltninger og hjælp til krisestyring, og når den hastende karakter berettiger til det, kan beløbene bogføres øjeblikkeligt efter undertegnelsen af den dertil hørende enkelte retlige forpligtelse.

Når der vedtages en specifik retlig forpligtelse, der er en opfølgning af en samlet forpligtelse, skal den kompetente anvisningsberettigede, inden han underskriver, registrere beløbet i bevillingsregnskabet og afskrive det på den samlede forpligtelse.

Ændring 147

Forslag til forordning

Artikel 87 – stk. 1 – afsnit 1 a (nyt)

Betalinger foretages ved overførsel, med check eller med betalingskort.

Ændring 148

Forslag til forordning

Artikel 87 – stk. 4

4.   Udbetalinger ved forfinansiering afsluttes regelmæssigt af den kompetente anvisningsberettigede. Passende bestemmelser indføjes med dette for øje i kontrakter, tilskudsafgørelser og -aftaler samt i delegationsaftaler, der overdrager gennemførelsesopgaver til enheder og personer, der er omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b).

4.   Udbetalinger ved forfinansiering afsluttes regelmæssigt af den kompetente anvisningsberettigede
  under hensyntagen til den økonomiske substans og tidsplanen for det underliggende projekt
  .
  I forbindelse med forfinansieringer, der beløber sig til over 2 mio. EUR og udgør over 50 % af den samlede finansierede foranstaltning, skal der foretages efterfølgende kontrol mindst en gang årligt i hele foranstaltningens løbetid.
  Passende bestemmelser indføjes med dette for øje i kontrakter, tilskudsafgørelser og -aftaler samt i delegationsaftaler, der overdrager gennemførelsesopgaver til enheder og personer, der er omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b).

Ændring 149

Forslag til forordning

Artikel 89

Udgifter skal fastsættes, anvises og betales inden for de tidsfrister, der fastsættes i den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199; denne skal også indeholde regler for, under hvilke betingelser for sent betalte kreditorer kan modtage morarenter, der betales over budgetposten for selve udgiften.

1.
     
  Perioden for gennemførelse af betalinger skal være:

| a) | 90 kalenderdage ved kontrakter og tilskudsaftaler og -afgørelser, hvor det er særlig vanskeligt at vurdere de tekniske ydelser eller foranstaltninger, og hvor udbetalingen afhænger af godkendelsen af en rapport eller et certifikat |
| --- | --- |

a)

90 kalenderdage ved kontrakter og tilskudsaftaler og -afgørelser, hvor det er særlig vanskeligt at vurdere de tekniske ydelser eller foranstaltninger, og hvor udbetalingen afhænger af godkendelsen af en rapport eller et certifikat

| b) | 60 kalenderdage ved alle andre kontrakter og tilskudsaftaler og -afgørelser, hvor udbetalingen afhænger af godkendelsen af en rapport eller et certifikat |
| --- | --- |

b)

60 kalenderdage ved alle andre kontrakter og tilskudsaftaler og -afgørelser, hvor udbetalingen afhænger af godkendelsen af en rapport eller et certifikat

| c) | 30 kalenderdage i alle andre tilfælde. |
| --- | --- |

c)

30 kalenderdage i alle andre tilfælde.

Disse tidsfrister gælder ikke for betalinger under delt forvaltning.

2.
     
  Den ved delegation eller subdelegation bemyndigede kompetente anvisningsberettigede kan til enhver tid suspendere fristen for betalinger ved at underrette kreditorerne, såfremt betalingsanmodningen ikke kan opfyldes, enten fordi beløbet ikke er forfaldent, eller fordi den nødvendige dokumentation ikke er blevet fremlagt. Hvis den anvisningsberettigede får kendskab til oplysninger, der rejser tvivl om støtteberettigelsen af udgifter, som er anført i en betalingsanmodning, kan den anvisningsberettigede suspendere fristen for betaling med henblik på yderligere kontrol, herunder kontrol på stedet, med henblik på forud for betalingen at sikre, at udgiften rent faktisk er støtteberettiget.

De pågældende kreditorer skal informeres skriftligt om årsagerne til suspension.

Hvis suspensionen overstiger to måneder, tager det kompetente clearingudvalg efter anmodning fra kreditor stilling til fortsættelsen af suspensionen.

Efter udløbet af de i stk. 1 omhandlede frister bliver kreditor berettiget til renter.

Ændring 150

Forslag til forordning

Kapitel 7 – overskrift

Ændring 151

Forslag til forordning

Artikel 91

Med de pågældende institutioners forhåndsgodkendelse kan enhver fremsendelse af dokumenter mellem
  institutionerne
  foretages ad elektronisk vej.

Med de pågældende institutioners
  og medlemsstaters
  forhåndsgodkendelse kan enhver fremsendelse af dokumenter mellem
  dem
  foretages ad elektronisk vej.

Ændring 152

Forslag til forordning

Artikel 91 a (ny)

Artikel 91a

Elektronisk forvaltning (e-forvaltning)

Alle udkast til forslag, der indgives til den lovgivende myndighed, skal understøtte anvendelsen af brugervenlige informationsteknologier på alle niveauer, særlig på slutmodtagerniveau.

For fonde, der er under delt forvaltning, jf. artikel 56, sikrer Kommissionen og medlemsstaterne interoperabilitet med hensyn til de data, der indsamles eller modtages på anden vis og overføres som led i budgetforvaltningen.

Hvis data foreligger i elektronisk format, skal det være muligt at overføre dem i dette format. I det omfang, det er nødvendigt, aftaler medlemsstaterne og Kommissionen ensartede standarder for dataoverførsel.

Kommissionens direktorater og forvaltningsorganerne samt de i artikel 200 omhandlede enheder anvender ensartede standarder for elektronisk information til tredjemand som led i indkøbs- og tilskudsprocedurer. De udarbejder og anvender i videst mulig udstrækning ensartede standarder for indgivelse, lagring og behandling af data indgivet som led i tilskuds- og indkøbsprocedurer, og skaber med henblik herpå et "fælles område for udveksling af elektroniske data" for potentielle modtagere, modtagere eller ansøgere og tilbudsgivere.

Kommissionen udpeger en Chief Intelligence Officer (CIO), der skal overvåge gennemførelsen af denne bestemmelse og regelmæssigt aflægge beretning til budgetmyndigheden om resultaterne som led i budgetgennemførelsen.

Ændring 153

Forslag til forordning

Kapitel 7 a (nyt)

KAPITEL 7a

ADMINISTRATIVE PRINCIPPER

Artikel 91b

Ret til god forvaltning

Hvis der ikke bliver indgivet bevismateriale eller erklæringer, ansøgninger ikke bliver udfyldt korrekt, eller der sker andre procedurefejl på grund af en indlysende materiel fejl begået af ansøgeren eller tilbudsgiveren i god tro, opfordrer den kompetente anvisningsberettigede ansøgeren eller tilbudsgiveren til at afhjælpe manglen. Ansøgere eller tilbudsgivere gøres om nødvendigt opmærksom på deres proceduremæssige rettigheder og pligter.

Krav med hensyn til fremlæggelse af bevismateriale og/eller dokumentation og materialets form og indhold meddeles ved først givne lejlighed og drøftes med potentielle ansøgere og tilbudsgivere.

Om nødvendigt underrettes tilbudsgivere og ansøgere straks efter modtagelsen af buddet eller ansøgningen om, hvor lang tid der vil medgå til behandlingen og den foreløbige afslutning af proceduren, samt om, hvor vidt ansøgningen eller buddet opfylder alle krav.

Artikel 91c

Oplysning om klagemuligheder

Hvis en proceduremæssig handling foretaget af den anvisningsberettigede indvirker negativt på en ansøgers eller tilbudsgivers, modtagers eller kontrahents rettigheder, skal den ledsages af oplysninger om de eksisterende administrative og/eller retlige klagemuligheder.

Det skal navnlig oplyses, hvordan der kan klages, samt til hvilket organ eller hvilke organer og inden for hvilke tidsfrister der kan indgives klager.

Medmindre andet er fastsat, udløber fristen for sådanne klager to måneder efter, at ansøgeren eller tilbudsgiveren har fået fuldstændige og præcise oplysninger om klagemulighederne.

Ændring 291

Forslag til forordning

Artikel 93 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Med henblik på fortrolig kontakt til den interne revisor gøres kontaktoplysningerne for denne tilgængelige for alle fysiske og juridiske personer, der er involveret i udgiftsforvaltning.

Den interne revisor og alle fysiske og juridiske personer, der forsyner denne med oplysninger, må ikke opleve negative konsekvenser heraf.

Den interne revisor har pligt til at holde identiteten på sine informanter fortrolig.

Hver enkelt institutions interne revisor har ret til at informere budgetmyndigheden i tilfælde, hvor han finder det hensigtsmæssigt.

Ændring 154

Forslag til forordning

Artikel 93 – stk. 4

4.   Institutionen sender hvert år dechargemyndigheden et resumé af det antal og de typer interne revisioner, der er foretaget, de henstillinger, der er fremsat, og den opfølgning, der har fundet sted af disse henstillinger.

4.   
  Alle revisionsrapporter gøres tilgængelige for dechargemyndigheden umiddelbart efter udarbejdelsen.
  Institutionen sender hvert år dechargemyndigheden et resumé af det antal og de typer interne revisioner, der er foretaget, de henstillinger, der er fremsat, og den opfølgning, der har fundet sted af disse henstillinger.

I resuméet henledes dechargemyndighedens opmærksomhed på eventuelle revisioner, som anbefaler ændringer med hensyn til større indkøbsprojekter eller tilskud, eller som anbefaler betydelige budgetbesparelser.

Hvis der findes et revisionsudvalg, aflægger dette i en særskilt erklæring beretning om virkningen af de foranstaltninger, der er truffet som svar på henstillingerne til institutionerne samt om yderligere muligheder for forbedringer.

Ændring 269

Forslag til forordning

Artikel 93 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  Den interne revisors beretninger og konstateringer såvel som institutionens beretning gøres ikke tilgængelige for offentligheden, før den interne revisor har godkendt de foranstaltninger, der er iværksat til gennemførelse af beretningerne og konstateringerne.

Ændring 155

Forslag til forordning

Artikel 95 – stk. 3

3.   Tilskud er ikke omfattet af dette afsnit, jf. dog artikel 100-103
  , og heller ikke tjenesteydelseskontrakter indgået mellem Kommissionen på den ene side, og Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Investeringsfond eller andre af Den Europæiske Investeringsbanks datterselskaber på den anden side
  .

3.   Tilskud er ikke omfattet af dette afsnit, jf. dog artikel 100-103.

Ændring 156

Forslag til forordning

Artikel 102 – stk. 1

1.   Kommissionen opretter og forvalter en central database i overensstemmelse med Unionens bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. Databasen indeholder detaljerede oplysninger om ansøgere og tilbudsgivere, som befinder sig i en af de situationer, der er nævnt i artikel 100, artikel 103, stk. 1, litra b), og artikel 103, stk. 2, litra a). Den er fælles for institutionerne, forvaltningsorganerne og de organer
  , der er omhandlet i artikel 200
  .

1.   Kommissionen opretter og forvalter en central database i overensstemmelse med Unionens bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. Databasen indeholder detaljerede oplysninger om ansøgere og tilbudsgivere, som befinder sig i en af de situationer, der er nævnt i artikel 100,
  artikel 101,
  artikel 103, stk. 1, litra b), og artikel 103, stk. 2, litra a). Den er fælles for institutionerne, forvaltningsorganerne og de
  i artikel 199b omhandlede
  organer
  og offentligt tilgængelig
  .
  Dechargemyndigheden underrettes om antallet af tilfælde, der er indberettet til optagelse i databasen, og det antal, der rent faktisk er optaget, såfremt det er forskelligt fra det første.

Ændring 157

Forslag til forordning

Artikel 102 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  Der kan kun gives adgang for myndigheder fra tredjelande, når de bestemmelser, der er fastsat i artikel 9 i forordning (EF) nr. 45/2001, er opfyldt, og efter en evaluering af hvert enkelt tilfælde.

Ændring 158

Forslag til forordning

Artikel 103 – stk. 3

3.   
  Institutionen kan offentliggøre beslutninger eller resuméer af beslutninger med angivelse af navnet på den erhvervsdrivende, en kort beskrivelse af omstændighederne, udelukkelsens varighed eller beløbet af den økonomiske sanktion.

3.   
  For bedre at beskytte Unionens finansielle interesser kan institutionerne under overholdelse af proportionalitetsprincippet beslutte at offentliggøre deres afgørelser om anvendelse af administrative eller finansielle sanktioner som omhandlet i stk. 1, når den i stk. 1 fastlagte procedure nøje er overholdt.

Beslutningen om at offentliggøre en afgørelse om anvendelse af administrative eller finansielle sanktioner som omhandlet i stk. 1 skal især tage hensyn til, hvor alvorlige de begåede fejl er, herunder deres indvirkning på Unionens finansielle interesser og image, hvor lang tid der er gået, siden fejlene blev begået, hvor længe de stod på, og om der er forekommet gentagelser, om den pågældende enhed har handlet forsætligt eller uagtsomt, og hvilke foranstaltninger den pågældende enhed har truffet for at rette op på situationen.

Beslutningen om offentliggørelsen skal vedføjes afgørelsen om anvendelse af administrative eller finansielle sanktioner og skal udtrykkeligt sikre, at afgørelsen om anvendelse af sanktioner eller et resumé af denne afgørelse offentliggøres på institutionens hjemmeside.

Af hensyn til den afskrækkende virkning skal det offentliggjorte resumé indeholde navnet på den person, der er ansvarlig for fejlene, en kort beskrivelse af fejlene, det berørte program samt varigheden af udelukkelsen og/eller bødernes størrelse.

Afgørelsen offentliggøres efter, at alle retsmidler er udtømt, eller efter, at klagefristerne er udløbet, og den bliver liggende på hjemmesiden, indtil udelukkelsesperioden er udløbet, eller indtil seks måneder efter, at bøderne er betalt, hvis sanktionerne er begrænset til bøder.

For fysiske personers vedkommende træffes beslutningen om at offentliggøre afgørelsen under behørig hensyntagen til retten til privatlivets fred og med behørig respekt for de rettigheder, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 45/2001.

Ændring 159

Forslag til forordning

Artikel 105 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Kommissionen sikrer ved hjælp af egnede foranstaltninger og i henhold til artikel 91a, at tilbudsgivere får mulighed for efter ønske at indgive indholdet af deres bud og eventuelle støttedokumenter i elektronisk format (e-indkøb), og lagrer med tilbudsgivernes samtykke sådanne støttedokumenter i en central database, der er fælles for alle institutioner og enheder, som er omfattet af denne forordning, med henblik på fremtidige e-indkøbsprocedurer. Dataene slettes efter seks måneder, medmindre tilbudsgiveren anmoder om fortsat lagring. Tilbudsgiveren har ansvaret for vedligeholdelse og ajourføring af lagrede data.

Kommissionen forelægger senest to år efter denne forordnings ikrafttræden og jævnligt derefter Europa-Parlamentet og Rådet oplysninger vedrørende fremskridtene for gennemførelsen af denne bestemmelse.

Ændring 160

Forslag til forordning

Artikel 107 – stk. 2 – afsnit 1

2.   Den ordregivende myndighed skal oplyse alle ansøgere og tilbudsgivere, hvis ansøgning eller bud er blevet afvist, om årsagen hertil, og den skal oplyse alle tilbudsgivere, der opfylder kriterierne for udelukkelse og udvælgelse, og som skriftligt anmoder herom, om de kvaliteter og relative fordele, der kendetegner det valgte bud, samt opgive navnet på ordremodtageren.

2.   Den ordregivende myndighed skal oplyse alle ansøgere og tilbudsgivere, hvis ansøgning eller bud er blevet afvist, om årsagen hertil
  samt om, hvornår den i artikel 112, stk. 2, omhandlede standstill-periode udløber
  , og den skal oplyse alle tilbudsgivere, der opfylder kriterierne for udelukkelse og udvælgelse, og som skriftligt anmoder herom, om de kvaliteter og relative fordele, der kendetegner det valgte bud, samt opgive navnet på ordremodtageren.

Ændring 161

Forslag til forordning

Artikel 109 – stk. 1

1.
     
  Den ordregivende myndighed skal kræve en forhåndsgaranti af kontrahenterne i de tilfælde, der er fastsat i den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199.

udgår

Ændring 162

Forslag til forordning

Artikel 109 – stk. 2

2.   Den ordregivende myndighed
  kan
  , når den anser det for hensigtsmæssigt og proportionalt, kræve en sådan en garanti af kontrahenterne med henblik på

2.
     
  Når der ikke er tale om kontrakter med meget lav værdi, kan
  den ordregivende myndighed, når den anser det for hensigtsmæssigt og proportionalt,
  i konkrete tilfælde efter at have foretaget en risikoanalyse,
  kræve en sådan en garanti af kontrahenterne med henblik på:

| a) | at sikre, at aftalen gennemføres på tilfredsstillende måde eller |
| --- | --- |

a)

at sikre, at aftalen gennemføres på tilfredsstillende måde eller

| a) | at sikre, at aftalen gennemføres på tilfredsstillende måde eller |
| --- | --- |

a)

at sikre, at aftalen gennemføres på tilfredsstillende måde eller

| b) | at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetaling af forfinansiering. |
| --- | --- |

b)

at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetaling af forfinansiering.

| b) | at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetaling af forfinansiering. |
| --- | --- |

b)

at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetaling af forfinansiering.

Kommissionen kan fastlægge kriterier for risikoanalysen i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning.

Ændring 163

Forslag til forordning

Artikel 113

Deltagelsen i udbuddet er åben på lige vilkår for alle fysiske og juridiske personer, der er omfattet af traktaterne, og for alle fysiske og juridiske personer i tredjelande, der har indgået en særlig aftale med Unionen om offentlige indkøb, idet deres deltagelse sker på de i den særlige aftale fastsatte betingelser.

Deltagelsen i udbuddet er åben på lige vilkår for alle fysiske og juridiske personer, der er omfattet af traktaterne, og for alle fysiske og juridiske personer i tredjelande, der har indgået en særlig aftale med Unionen om offentlige indkøb, idet deres deltagelse sker på de i den særlige aftale fastsatte betingelser
  og under forudsætning af, at denne aftale udtrykkeligt fastsætter kontrolbeføjelser svarende til Den Europæiske Unions standarder og navnlig giver Den Europæiske Revisionsret og OLAF adgangsret til og ret til at besigtige alle relevante dokumenter og lokaler
  .

Ændring 164

Forslag til forordning

Artikel 115 – stk. 1 – litra b

| b) | driften af et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse eller
  et mål, der
  indgår i en af Unionens politikker (driftstilskud). |
| --- | --- |

b)

driften af et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse eller
  et mål, der
  indgår i en af Unionens politikker (driftstilskud).

| b) | driften af et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse
  ,
  eller
  hvis målsætning
  indgår i
  , og som støtter,
  en af Unionens politikker (driftstilskud). |
| --- | --- |

b)

driften af et organ, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel europæisk interesse
  ,
  eller
  hvis målsætning
  indgår i
  , og som støtter,
  en af Unionens politikker (driftstilskud).

Ændring 165

Forslag til forordning

Artikel 115 – stk. 2 – litra c

| c) | finansielle instrumenter omhandlet i afsnit VIII i første del
  og
  aktiebeholdninger eller kapitalandele i internationale penge- og finansieringsinstitutter som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller specialiserede EU-organer som Den Europæiske Investeringsfond (EIF) |
| --- | --- |

c)

finansielle instrumenter omhandlet i afsnit VIII i første del
  og
  aktiebeholdninger eller kapitalandele i internationale penge- og finansieringsinstitutter som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller specialiserede EU-organer som Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

| c) | finansielle instrumenter omhandlet i afsnit VIII i første del
  , lån, Unionens risikodelingsinstrumenter eller Unionens finansielle bidrag til sådanne instrumenter, egenkapitalinstrumenter på basis af princippet om privat finansiering og ansvarlig lånekapital samt
  aktiebeholdninger eller kapitalandele i internationale penge- og finansieringsinstitutter som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller specialiserede EU-organer som Den Europæiske Investeringsfond (EIF) |
| --- | --- |

c)

finansielle instrumenter omhandlet i afsnit VIII i første del
  , lån, Unionens risikodelingsinstrumenter eller Unionens finansielle bidrag til sådanne instrumenter, egenkapitalinstrumenter på basis af princippet om privat finansiering og ansvarlig lånekapital samt
  aktiebeholdninger eller kapitalandele i internationale penge- og finansieringsinstitutter som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller specialiserede EU-organer som Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Ændring 166

Forslag til forordning

Artikel 115 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Følgende sidestilles med tilskud og reguleres, når det er relevant, af dette afsnit:

| a) | den fordel, der er forbundet med en rentegodtgørelse i forbindelse med visse lån |
| --- | --- |

a)

den fordel, der er forbundet med en rentegodtgørelse i forbindelse med visse lån

| b) | andre egenkapitalinvesteringer eller kapitalandele end dem, der er omhandlet i stk. 2, litra c). |
| --- | --- |

b)

andre egenkapitalinvesteringer eller kapitalandele end dem, der er omhandlet i stk. 2, litra c).

Ændring 167

Forslag til forordning

Artikel 115 a (ny)

Artikel 115a

Modtagere

1.
     
  I dette afsnit forstås ved "modtager" en eller flere enheder, hvortil der er ydet tilskud.

2.
     
  Hvis foranstaltningen gennemføres af et eller flere netværk af retlige enheder repræsenteret af eller forbundet med en koordinerende retlig enhed, undertegnes tilskudsaftalen af den koordinerende retlige enhed på vegne af de tilsluttede medlemmer, der betragtes som medmodtagere.

3.
     
  Hvis tilskuddet ydes til flere (med)modtagere, nævnes disse modtagere i aftalen sammen med de rettigheder og forpligtelser, de har i forhold til Kommissionen. I aftalen fastsættes især, men ikke kun:

| a) | gældende lov og værneting |
| --- | --- |

a)

gældende lov og værneting

| b) | den koordinerende retlige enheds og de tilsluttede medlemmers finansielle ansvar over for Kommissionen for gennemførelsen af hele foranstaltningen |
| --- | --- |

b)

den koordinerende retlige enheds og de tilsluttede medlemmers finansielle ansvar over for Kommissionen for gennemførelsen af hele foranstaltningen

| c) | muligheden for ved en flertalsafgørelse truffet af medmodtagerne at ændre deres indbyrdes rettigheder og forpligtelser; enhver ændring i de deltagende modtageres antal eller identitet kræver den kompetente anvisningsberettigedes godkendelse, som gives, medmindre der er risiko for, at ændringen vil modvirke formålet med tilskuddet eller få alvorlige negative konsekvenser for Kommissionens juridiske rettigheder i henhold til tilskudsaftalen. |
| --- | --- |

c)

muligheden for ved en flertalsafgørelse truffet af medmodtagerne at ændre deres indbyrdes rettigheder og forpligtelser; enhver ændring i de deltagende modtageres antal eller identitet kræver den kompetente anvisningsberettigedes godkendelse, som gives, medmindre der er risiko for, at ændringen vil modvirke formålet med tilskuddet eller få alvorlige negative konsekvenser for Kommissionens juridiske rettigheder i henhold til tilskudsaftalen.

Ændring 168

Forslag til forordning

Artikel 116

Der kan ydes tilskud i form af følgende:

Der kan ydes tilskud i form af følgende:

| a) | godtgørelse af en nærmere bestemt andel af
  de
  tilskudsberettigede omkostninger, der faktisk er afholdt |
| --- | --- |

a)

godtgørelse af en nærmere bestemt andel af
  de
  tilskudsberettigede omkostninger, der faktisk er afholdt

| a) | godtgørelse af en nærmere bestemt andel af
  den
  tilskudsberettigede
  del af de samlede
  omkostninger, der faktisk er afholdt |
| --- | --- |

a)

godtgørelse af en nærmere bestemt andel af
  den
  tilskudsberettigede
  del af de samlede
  omkostninger, der faktisk er afholdt

| aa) | godtgørelse af en nærmere bestemt andel af standardsatserne for enhedsomkostninger |
| --- | --- |

aa)

godtgørelse af en nærmere bestemt andel af standardsatserne for enhedsomkostninger

| b) | faste beløb |
| --- | --- |

b)

faste beløb

| b) | faste beløb |
| --- | --- |

b)

faste beløb

| c) | standardsatser for enhedsomkostninger |
| --- | --- |

c)

standardsatser for enhedsomkostninger

| d) | finansiering efter takst |
| --- | --- |

d)

finansiering efter takst

| d) | finansiering efter takst |
| --- | --- |

d)

finansiering efter takst

| e) | en kombination af de i litra a)-d) omhandlede former. |
| --- | --- |

e)

en kombination af de i litra a)-d) omhandlede former.

| e) | en kombination af de i litra a)-d) omhandlede former
  og under hensyntagen til modtagernes præferencer, hvad angår deres almindelige regnskabsprincipper
  . |
| --- | --- |

e)

en kombination af de i litra a)-d) omhandlede former
  og under hensyntagen til modtagernes præferencer, hvad angår deres almindelige regnskabsprincipper
  .

Ændring 270

Forslag til forordning

Artikel 116 a (ny)

Artikel 116a

Faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst

1.
     
  Uanset bestemmelserne i basisretsakten gives tilladelsen til anvendelse af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst ved en kommissionsafgørelse, der sikrer respekt for princippet om ligebehandling af modtagere inden for samme kategori af foranstaltninger eller arbejdsprogrammer.

Hvis maksimumbeløbet pr. tilskud ikke overstiger 50 000 EUR, kan tilladelsen gives af den kompetente anvisningsberettigede.

2.
     
  Tilladelsen underbygges som et minimum af følgende:

| a) | en begrundelse for disse finansieringsformers egnethed i betragtning af de støttede foranstaltningers eller arbejdsprogrammers art såvel som risikoen for uregelmæssigheder og svig og kontrolomkostningerne |
| --- | --- |

a)

en begrundelse for disse finansieringsformers egnethed i betragtning af de støttede foranstaltningers eller arbejdsprogrammers art såvel som risikoen for uregelmæssigheder og svig og kontrolomkostningerne

| b) | angivelse af de omkostninger eller omkostningskategorier, der er omfattet af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst, bortset fra omkostninger, der ikke er tilskudsberettigede i henhold til gældende EU-regler |
| --- | --- |

b)

angivelse af de omkostninger eller omkostningskategorier, der er omfattet af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst, bortset fra omkostninger, der ikke er tilskudsberettigede i henhold til gældende EU-regler

| c) | en beskrivelse af metoderne til fastsættelse af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst, som skal omfatte betingelser, der gør det muligt med rimelighed at sikre overholdelse af reglerne om forbud mod fortjeneste og om samfinansiering og undgå dobbeltfinansiering af omkostninger. Disse metoder baseres på:










  i) | statistiske data eller tilsvarende objektive oplysninger eller |
| --- | --- | --- |

c)

en beskrivelse af metoderne til fastsættelse af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst, som skal omfatte betingelser, der gør det muligt med rimelighed at sikre overholdelse af reglerne om forbud mod fortjeneste og om samfinansiering og undgå dobbeltfinansiering af omkostninger. Disse metoder baseres på:

i)

statistiske data eller tilsvarende objektive oplysninger eller

| ii) | en tilgang afpasset efter hver enkelt modtager under hensyntagen til modtagerens godkendte eller kontrollerbare historiske data eller sædvanlige praksis for omkostningsberegning. |
| --- | --- |

ii)

en tilgang afpasset efter hver enkelt modtager under hensyntagen til modtagerens godkendte eller kontrollerbare historiske data eller sædvanlige praksis for omkostningsberegning.

3.
     
  Hvis der gives tilladelse til at anvende modtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning, kan den kompetente anvisningsberettigede ved en forudgående vurdering eller ved en passende metode for efterfølgende kontrol fastslå, om denne praksis opfylder de i stk. 2 omhandlede betingelser.

Hvis det på forhånd er fastslået, at modtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning opfylder de i stk. 2 omhandlede betingelser, underkastes de beløb, der er udbetalt i form af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst, ikke nogen efterfølgende kontrol.

Den kompetente anvisningsberettigede kan konkludere, at modtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning opfylder de i stk. 2 omhandlede betingelser, hvis de accepteres af de nationale myndigheder i forbindelse med tilsvarende finansieringsordninger.

Ændring 169

Forslag til forordning

Artikel 117 – stk. 3

3.   Tilskud skal involvere samfinansiering, jf. dog de specifikke regler i afsnit IV i anden del.

3.   Tilskud skal involvere samfinansiering, jf. dog de specifikke regler i afsnit IV i anden del.

Første afsnit finder ikke anvendelse på politiske partier og politiske fonde på europæisk plan.

Tilskuddene må ikke overstige et samlet loft, der udtrykkes i absolut værdi, som beregnes på grundlag af de anslåede tilskudsberettigede omkostninger.

Modtageren kan udskifte sine egne finansielle midler med andre eksterne finansieringskilder, forudsat at samfinansieringsprincippet overholdes.

Tilskud må ikke overstige de tilskudsberettigede omkostninger.

Ændring 170

Forslag til forordning

Artikel 117 – stk. 4

4.   Tilskud må ikke have til formål eller bevirke, at modtageren inden for rammerne af foranstaltningen eller arbejdsprogrammet opnår en fortjeneste.

4.   Tilskud må ikke have til formål eller bevirke, at modtageren inden for rammerne af foranstaltningen eller arbejdsprogrammet opnår en fortjeneste.

Første afsnit finder ikke anvendelse på:

Første afsnit finder ikke anvendelse på:

| a) | foranstaltninger, hvis formål er at øge en modtagers økonomiske kapacitet eller at skabe en indkomst |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger, hvis formål er at øge en modtagers økonomiske kapacitet eller at skabe en indkomst

| a) | foranstaltninger, hvis formål er at øge en modtagers økonomiske kapacitet eller at skabe en indkomst
  , eller foranstaltninger, der skaber en indkomst, for at sikre deres bæredygtighed efter den EU-finansieringsperiode, der er fastsat i tilskudsafgørelsen eller -aftalen |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger, hvis formål er at øge en modtagers økonomiske kapacitet eller at skabe en indkomst
  , eller foranstaltninger, der skaber en indkomst, for at sikre deres bæredygtighed efter den EU-finansieringsperiode, der er fastsat i tilskudsafgørelsen eller -aftalen

| b) | stipendier til studier, forskning eller erhvervsuddannelse udbetalt til fysiske personer |
| --- | --- |

b)

stipendier til studier, forskning eller erhvervsuddannelse udbetalt til fysiske personer

| b) | stipendier til studier, forskning eller erhvervsuddannelse udbetalt til fysiske personer |
| --- | --- |

b)

stipendier til studier, forskning eller erhvervsuddannelse udbetalt til fysiske personer

| ba) | anden direkte støtte udbetalt til trængende fysiske personer som f.eks. arbejdsløse og/eller som led i Unionens eksterne handlingsprogrammer for flygtninge |
| --- | --- |

ba)

anden direkte støtte udbetalt til trængende fysiske personer som f.eks. arbejdsløse og/eller som led i Unionens eksterne handlingsprogrammer for flygtninge

| bb) | tilskud baseret på enhedssatser og/eller faste beløb og/eller enhedsomkostninger, hvis disse er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 116a, stk. 2 |
| --- | --- |

bb)

tilskud baseret på enhedssatser og/eller faste beløb og/eller enhedsomkostninger, hvis disse er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 116a, stk. 2

| bc) | tilskud med lav værdi. |
| --- | --- |

bc)

tilskud med lav værdi.

Når der opnås en fortjeneste, er Kommissionen berettiget til at inkassere en procentdel af denne fortjeneste svarende til Unionens bidrag til de tilskudsberettigede omkostninger, som faktisk er afholdt af modtageren, til gennemførelse af foranstaltningen eller arbejdsprogrammet.

Ændring 171

Forslag til forordning

Artikel 117 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  I dette afsnit forstås ved "fortjeneste":

a)
     når der er tale om et tilskud til en foranstaltning:

b)
     når der er tale om et driftstilskud:

Ændring 172

Forslag til forordning

Artikel 117 – stk. 6

6.
     
  For så vidt angår faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger og finansiering efter takst, skal der på tidspunktet for deres fastsættelse eller på tidspunktet for evalueringen af tilskudsansøgningen være rimelig sikkerhed for, at reglerne om forbud mod fortjeneste og om samfinansiering som omhandlet i stk. 3 og 4 overholdes.

udgår

Ændring 173

Forslag til forordning

Artikel 117 a (ny)

Artikel 117a

Tilskudsberettigede omkostninger

1.
     
  Tilskuddene må ikke overstige et samlet loft, der udtrykkes i absolut værdi, som beregnes på grundlag af de anslåede tilskudsberettigede omkostninger.

Tilskuddene må ikke overstige de tilskudsberettigede omkostninger.

2.
     
  Tilskudsberettigede omkostninger er omkostninger, som faktisk er afholdt af modtageren af et tilskud, og som opfylder alle de følgende kriterier:

| a) | de afholdes i foranstaltningens eller arbejdsprogrammets løbetid med undtagelse af de omkostninger, der er forbundet med slutrapporter og revisionspåtegninger |
| --- | --- |

a)

de afholdes i foranstaltningens eller arbejdsprogrammets løbetid med undtagelse af de omkostninger, der er forbundet med slutrapporter og revisionspåtegninger

| b) | de er angivet i det anslåede samlede budget for foranstaltningen eller arbejdsprogrammet |
| --- | --- |

b)

de er angivet i det anslåede samlede budget for foranstaltningen eller arbejdsprogrammet

| c) | de er nødvendige for gennemførelsen af den foranstaltning eller det arbejdsprogram, som er genstand for tilskuddet |
| --- | --- |

c)

de er nødvendige for gennemførelsen af den foranstaltning eller det arbejdsprogram, som er genstand for tilskuddet

| d) | de kan identificeres og kontrolleres, navnlig skal de være opført i modtagerens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med de regnskabsstandarder, som gælder i det land, hvor modtageren er etableret, og i overensstemmelse med modtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning og |
| --- | --- |

d)

de kan identificeres og kontrolleres, navnlig skal de være opført i modtagerens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med de regnskabsstandarder, som gælder i det land, hvor modtageren er etableret, og i overensstemmelse med modtagerens sædvanlige praksis for omkostningsberegning og

| e) | de opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning. |
| --- | --- |

e)

de opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning.

3.
     
  Med forbehold af stk. 1 og basisretsakten, som er omfattet af artikel 2, anføres de omkostningskategorier, der anses for berettiget til finansiering fra Unionens side, i indkaldelsen af forslag.

Den ved delegation bemyndigede kompetente anvisningsberettigede anser følgende omkostninger for at være tilskudsberettigede:

| a) | omkostninger vedrørende bankgarantier eller lignende sikkerhed, som modtageren skal stille i henhold til artikel 125 |
| --- | --- |

a)

omkostninger vedrørende bankgarantier eller lignende sikkerhed, som modtageren skal stille i henhold til artikel 125

| b) | omkostninger vedrørende eksterne revisioner, som den kompetente anvisningsberettigede har krævet, enten i forbindelse med anmodningen om finansiering eller ved modtagelsen af omkostningsopgørelsen |
| --- | --- |

b)

omkostninger vedrørende eksterne revisioner, som den kompetente anvisningsberettigede har krævet, enten i forbindelse med anmodningen om finansiering eller ved modtagelsen af omkostningsopgørelsen

| c) | merværdiafgift (moms), som er betalt af, men ikke kan refunderes til, modtageren efter den gældende nationale lovgivning. Tilbagebetalingsbestemmelserne fastsættes i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning. |
| --- | --- |

c)

merværdiafgift (moms), som er betalt af, men ikke kan refunderes til, modtageren efter den gældende nationale lovgivning. Tilbagebetalingsbestemmelserne fastsættes i den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning.

| d) | afskrivningsomkostninger, forudsat at de rent faktisk er afholdt af modtageren |
| --- | --- |

d)

afskrivningsomkostninger, forudsat at de rent faktisk er afholdt af modtageren

| e) | administrationsudgifter, personale- og udstyrsomkostninger, herunder lønomkostninger til personalet ved de nationale myndigheder i det omfang, de vedrører omkostningerne til aktiviteter, som den pågældende offentlige myndighed ikke ville udføre, hvis det pågældende projekt ikke blev gennemført |
| --- | --- |

e)

administrationsudgifter, personale- og udstyrsomkostninger, herunder lønomkostninger til personalet ved de nationale myndigheder i det omfang, de vedrører omkostningerne til aktiviteter, som den pågældende offentlige myndighed ikke ville udføre, hvis det pågældende projekt ikke blev gennemført

| f) | ud over hvad der er gældende for driftstilskud, afholdte omkostninger, som er nødvendige for at kunne fortsætte aktiviteterne, men som ikke umiddelbart har tilknytning til de produkter/tjenester, der udbydes ("indirekte" eller faste omkostninger), op til 10 % af de samlede tilskudsberettigede direkte omkostninger i forbindelse med foranstaltningen, hvis disse ikke overstiger 250 000 EUR, og op til 8 % derefter på basis af en enhedssats. Denne procentsats kan forhøjes, især for koordinerende retlige enheder, i henhold til den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning. Loftet kan overskrides, hvis Kommissionen træffer en begrundet afgørelse herom. |
| --- | --- |

f)

ud over hvad der er gældende for driftstilskud, afholdte omkostninger, som er nødvendige for at kunne fortsætte aktiviteterne, men som ikke umiddelbart har tilknytning til de produkter/tjenester, der udbydes ("indirekte" eller faste omkostninger), op til 10 % af de samlede tilskudsberettigede direkte omkostninger i forbindelse med foranstaltningen, hvis disse ikke overstiger 250 000 EUR, og op til 8 % derefter på basis af en enhedssats. Denne procentsats kan forhøjes, især for koordinerende retlige enheder, i henhold til den i artikel 199 omhandlede delegerede forordning. Loftet kan overskrides, hvis Kommissionen træffer en begrundet afgørelse herom.

4.
     
  Omkostninger afholdt af tilsluttede medlemmer som omhandlet i artikel 115a godkendes som tilskudsberettigede, forudsat at de pågældende tilsluttede medlemmer er nærmere identificeret i aftalen eller beslutningen om ydelse af tilskud og overholder de bestemmelser, der finder anvendelse på modtageren i henhold til denne aftale eller beslutning, herunder bestemmelserne vedrørende Kommissionens, OLAF's og Revisionsrettens ret til at kontrollere afholdelsen af udgifter i henhold til bestemmelserne om tilskud.

Ændring 174

Forslag til forordning

Artikel 117 b (ny)

Artikel 117b

Samfinansiering i form af naturalydelser

1.
     
  Ved beregningen af overskud hidrørende fra tilskud tages der ikke hensyn til bidrag i form af naturalydelser.

2.
     
  Den kompetente anvisningsberettigede kan godkende bidrag i form af naturalydelser som samfinansiering, hvis det anses for nødvendigt eller hensigtsmæssigt. Hvis den anvisningsberettigede ikke har til hensigt at godkende samfinansiering i form af naturalydelser, der tilbydes for at supplere tilskud med lav værdi, skal den pågældende begrunde, hvorfor dette er unødvendigt eller uhensigtsmæssigt.

Sådanne bidrag må ikke overstige:

| a) | de faktiske omkostninger dokumenteret ved regnskabsbilag |
| --- | --- |

a)

de faktiske omkostninger dokumenteret ved regnskabsbilag

| b) | eller, hvis sådan dokumentation ikke foreligger, de generelt accepterede omkostninger på det pågældende marked. |
| --- | --- |

b)

eller, hvis sådan dokumentation ikke foreligger, de generelt accepterede omkostninger på det pågældende marked.

Bidrag i form af naturalydelser skal opføres særskilt i det anslåede budget, så dette afspejler de samlede midler, der er tildelt foranstaltningen. Enhedsværdien af disse anslås i det foreløbige budget og underkastes ikke efterfølgende ændringer.

Bidrag i form af naturalydelser skal være i overensstemmelse med de nationale bestemmelser om beskatning og socialsikring.

Ændring 175

Forslag til forordning

Artikel 118 – stk. 1 – afsnit 3

Første afsnit finder ikke anvendelse på bistand i krisesituationer civilbeskyttelsesforanstaltninger og humanitære bistandsforanstaltninger.

Første afsnit finder ikke anvendelse på bistand i krisesituationer,
  især
  civilbeskyttelsesforanstaltninger
  iværksat i forbindelse hermed
  og humanitære bistandsforanstaltninger.

Ændring 176

Forslag til forordning

Artikel 120 – stk. 1 – afsnit 2

I disse tilfælde må tilskudsberettigede omkostninger dog ikke ligge forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde som fastsat i basisretsakten, eller hvis der er tale om udgifter, der er usædvanligt presserende i forbindelse med bistand i krisesituationer, civilbeskyttelsesforanstaltninger og humanitære bistandsforanstaltninger.

I disse tilfælde må tilskudsberettigede omkostninger dog ikke ligge forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde som fastsat i basisretsakten, eller hvis der er tale om udgifter, der er usædvanligt presserende i forbindelse med bistand i krisesituationer, civilbeskyttelsesforanstaltninger og humanitære bistandsforanstaltninger
  eller i situationer, der truer med at udvikle sig til væbnede konflikter
  .

Ændring 177

Forslag til forordning

Artikel 121

Artikel 121

Princippet om degressiv tildeling

Medmindre andet er fastsat i basisretsakten eller finansieringsafgørelsen for tilskud i henhold til artikel 51, stk. 5, litra d), til fordel for organer, der forfølger et mål af almen interesse for Unionen, skal driftstilskud gradvis nedtrappes efter det fjerde år, hvis de fornys for en periode, der overstiger fire år.

udgår

Ændring 178

Forslag til forordning

Artikel 122 – stk. 1

1.   Ansøgninger om tilskud skal indgives skriftligt.

1.   Ansøgninger om tilskud skal indgives skriftligt
  eller, hvor det er aktuelt, i et sikret elektronisk format
  .
  Kommissionen åbner, hvor den anser det for muligt, adgang til at indgive ansøgninger on-line.

Ændring 179

Forslag til forordning

Artikel 122 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Den maksimale tidsfrist for behandlingen af ansøgninger er seks måneder, eller hvis der kræves en panelbeslutning, ni måneder fra udløbet af den fastsatte frist for indsendelse af ansøgningen. Denne tidsfrist kan undtagelsesvis overskrides, hvis tilskuddets særlige art og formål kræver det. I så fald bekendtgøres den foreløbige frist i den pågældende indkaldelse af forslag. Hvis tidsfristen af andre årsager ikke kan overholdes, anfører den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede dette i sin årsberetning sammen med årsagerne og forslag til korrigerende foranstaltninger. Han redegør i den følgende årsberetning for resultaterne af de korrigerende foranstaltninger.

Ændring 180

Forslag til forordning

Artikel 122 – stk. 3

3.   Artikel 100-103 finder også anvendelse på ansøgere om tilskud. Ansøgerne skal dokumentere, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der er omhandlet i artikel 100-103. Den anvisningsberettigede
  kan dog som specificeret i den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199, undlade at kræve
  en sådan dokumentation for en af følgende situationer:

3.   Artikel 100-103 finder også anvendelse på ansøgere om tilskud. Ansøgerne skal dokumentere, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der er omhandlet i artikel 100-103. Den anvisningsberettigede
  kræver ikke
  en sådan dokumentation for en af følgende situationer:

| a) | tilskud med
  meget
  lav værdi |
| --- | --- |

a)

tilskud med
  meget
  lav værdi

| a) | tilskud med lav værdi |
| --- | --- |

a)

tilskud med lav værdi

| b) | når sådan dokumentation for nyligt er frembudt i en anden tildelingsprocedure |
| --- | --- |

b)

når sådan dokumentation for nyligt er frembudt i en anden tildelingsprocedure

| b) | når sådan dokumentation for nyligt er frembudt i en anden tildelingsprocedure. |
| --- | --- |

b)

når sådan dokumentation for nyligt er frembudt i en anden tildelingsprocedure.

| c) | når det er fysisk umuligt at frembyde en sådan dokumentation. |
| --- | --- |

c)

når det er fysisk umuligt at frembyde en sådan dokumentation.

Ændring 181

Forslag til forordning

Artikel 122 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Ansøgerens juridiske status og finansielle og tekniske kapacitet til at gennemføre den foreslåede foranstaltning eller det foreslåede arbejdsprogram skal fremgå af ansøgningen.

Med det formål fremlægger ansøgeren en erklæring på tro og love og, medmindre der er tale om et tilskud med lav værdi, enhver form for dokumentation, som den kompetente anvisningsberettigede anmoder om på grundlag af sin risikovurdering. Det skal fremgå af indkaldelsen af forslag, hvilke dokumenter der kan kræves forelagt.

Dokumentationen kan især bestå af resultatopgørelse og balance for det seneste regnskabsår, for hvilket der foreligger et afsluttet regnskab.

Kravet om undersøgelse af den finansielle kapacitet gælder ikke for stipendiemodtagere, der er fysiske personer, for offentlige organer eller for internationale organisationer. Den kompetente anvisningsberettigede kan afhængigt af sin risikoanalyse undlade at kræve forpligtelsen til at undersøge offentlige organers og internationale organisationers tekniske kapacitet opfyldt.

Når ansøgningen vedrører tilskud til en foranstaltning, hvor beløbet overstiger 750 000 EUR, eller driftstilskud, som overstiger 100 000 EUR, fremlægges der en revisionsrapport udarbejdet af en autoriseret ekstern revisor. Heri godkendes det senest aflagte regnskab, og den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede godkender revisionsrapporten uden forbehold eller forkaster den inden for en frist på 90 dage. Når den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har godkendt sådanne rapporter, bliver de bindende og kan ikke underkastes en efterfølgende revision eller evaluering, medmindre der foreligger nye klare beviser på uregelmæssigheder eller svig.

Ændring 182

Forslag til forordning

Artikel 125

Den kompetente anvisningsberettigede kan, når han anser det for hensigtsmæssigt og proportionalt, kræve en forhåndsgaranti af modtageren for at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetalingen af forfinansiering.

Den kompetente anvisningsberettigede kan, når han anser det for hensigtsmæssigt og proportionalt,
  i konkrete tilfælde efter at have foretaget en risikoanalyse,
  kræve en forhåndsgaranti af modtageren for at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetalingen af forfinansiering.

Der kræves ikke garantier i forbindelse med tilskud med meget lav eller lav værdi, eller hvis modtageren har modtaget mindst ét tilskud hvert år i de seneste fem år.

Ændring 183

Forslag til forordning

Artikel 126 – stk. 1

1.   Tilskudsbeløbet bliver først endeligt, når den kompetente anvisningsberettigede har godkendt de endelige rapporter og regnskaber, uden at dette dog begrænser institutionens mulighed for senere at gennemføre kontrol.

1.   Tilskudsbeløbet bliver først endeligt, når den
  ved delegation bemyndigede
  kompetente anvisningsberettigede har godkendt de endelige rapporter og regnskaber, uden at dette dog begrænser institutionens mulighed for senere at gennemføre kontrol
  , som skal foretages hurtigt
  .

Ændring 184

Forslag til forordning

Artikel 126 – stk. 2

2.   Hvis
  der er begået
  væsentlige fejl, uregelmæssigheder eller svig
  under tildelingsproceduren eller tilskuddets gennemførelse, kan den kompetente anvisningsberettigede, efter at modtageren har fået lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger, træffe de forholdsregler, der er omhandlet i artikel 110
  .

2.   Hvis
  tildelingsproceduren viser sig at have været behæftet med
  væsentlige fejl, uregelmæssigheder eller svig
  , suspenderer den kompetente anvisningsberettigede proceduren og kan desuden træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder annullering af proceduren
  .
  Han underretter straks OLAF om de formodede tilfælde af svig.

Ændring 185

Forslag til forordning

Artikel 126 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Hvis det efter tildelingen af tilskuddet, viser sig, at tildelingsproceduren eller gennemførelsen af tilskuddet har været behæftet med væsentlige fejl, uregelmæssigheder eller svig, kan den kompetente anvisningsberettigede afhængigt af, hvor fremskreden proceduren er, undlade at undertegne tilskudsaftalen eller oplyse om beslutningen om ydelse af tilskud, suspendere gennemførelsen af tilskuddet eller i givet fald bringe tilskudsaftalen eller -beslutningen til ophør, efter at ansøgeren eller modtageren har fået lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger.

Ændring 186

Forslag til forordning

Artikel 126 – stk. 2 b (nyt)

2b.
     
  Hvis disse fejl, uregelmæssigheder eller svigagtige forhold kan tilregnes modtageren, eller hvis modtageren skulle undlade at opfylde sine forpligtelser i henhold til tilskudsaftalen eller -beslutningen, kan den kompetente anvisningsberettigede endvidere reducere tilskuddet eller inddrive beløb, som er uretmæssigt udbetalt i henhold til denne aftale eller beslutning, under hensyntagen til, hvor alvorlige de begåede fejl, uregelmæssigheder eller svigagtige forhold eller misligholdte forpligtelser er, efter at modtageren har fået lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger.

Ændring 187

Forslag til forordning

Artikel 126 – stk. 3

3.   
  Når kontrol og revisioner viser, at der er tilbagevendende fejl hos en modtager, og dette også har virkning for ureviderede projekter, som modtageren deltager eller har deltaget i, kan den anvisningsberettigede lade resultaterne gælde for de ureviderede projekter, som fortsat kan revideres i medfør af tilskudsaftalen, og anmode om tilbagebetaling af det dertil knyttede beløb.

3.   
  Hvis systembetingede eller tilbagevendende fejl eller uregelmæssigheder, der kan tilregnes modtageren, overskrider væsentlighedsgrænsen og har konsekvenser for flere tilskud, som den pågældende har fået tildelt på tilsvarende vilkår, kan den kompetente anvisningsberettigede suspendere gennemførelsen af alle de berørte tilskud, eller i givet fald bringe de relevante tilskudsaftaler med eller -beslutninger vedrørende modtageren til ophør under hensyntagen til, hvor alvorlige de begåede fejl, uregelmæssigheder eller svigagtige forhold er, efter at modtageren har fået lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger. Den kompetente anvisningsberettigede kan endvidere foretage finansielle korrektioner af alle tilskud berørt af ovennævnte systembetingede eller tilbagevendende fejl eller uregelmæssigheder, som i henhold til tilskudsaftalerne eller -beslutningerne kan omfatte enten reduktion af tilskuddene eller inddrivelse af beløb, som er uretmæssigt udbetalt i henhold til disse aftaler eller beslutninger.

Størrelsen af de finansielle korrektioner, der skal foretages, fastsættes, hvis det er muligt, på grundlag af de omkostninger, som uretmæssigt er blevet erklæret for tilskudsberettiget for de enkelte tilskud. Hvor det ikke kan lade sig gøre at fastsætte de nøjagtige ikke-tilskudsberettigede omkostninger, kan de finansielle korrektioner baseres på en ekstrapolering eller en takst under hensyntagen til proportionalitetsprincippet.

Modtageren kan inden for en kontradiktorisk procedure anfægte den pågældende korrektion ved at påvise, at beregningen af korrektionen er fejlbehæftet, og indsende en ny beregning.

3a.
     Modtageren kan inden for en kontradiktorisk procedure
  ved det kompetente clearingudvalg
  anfægte
  afgørelser truffet i henhold til stk. 2a og 3
  .

Modtageren kan især anfægte
  den pågældende korrektion ved at påvise, at
  der er en overvejende sandsynlighed for, at der ikke er tale om en tilbagevendende eller systembetinget fejl, eller at
  beregningen af korrektionen er fejlbehæftet, og indsende en ny beregning.
  Modtageren har ret til at få godtgjort omkostningerne til juridisk bistand, for så vidt som han får medhold.

Ændring 188

Forslag til forordning

Artikel 126 a (ny)

Artikel 126a

Frister for opbevaring af dokumentation

1.
     
  Modtagerne skal opbevare dokumenter, støttedokumenter, statistiske dokumenter og andre dokumenter med relevans for et tilskud i fem år efter betalingen af balancen og i tre år for tilskud med lav værdi.

2.
     
  Dokumentation vedrørende revisioner, ankesager, tvister eller erstatningskrav som følge af et projekts gennemførelse opbevares, indtil sådanne revisioner, ankesager, tvister eller erstatningskrav er færdigbehandlet.

3.
     
  Kommissionen kan fastsætte frister for de godkendte organers og Kommissionens opbevaring af dokumentation i den delegerede retsakt.

Ændring 189

Forslag til forordning

Artikel 128

Artikel 128

Definition

I denne forordning forstås ved
  "priser" finansielle bidrag uddelt som led i en konkurrence.

Artikel 128

Formålet med priser

Priser
  er
  finansielle bidrag uddelt
  som belønning
  som led i en konkurrence.
  Der tilskyndes til anvendelse af priser, men ikke som erstatning for den velstrukturerede finansiering.

Ændring 190

Forslag til forordning

Artikel 129 – stk. 1

1.   Priser uddeles under overholdelse af principperne om klarhed og åbenhed og ligebehandling.

1.   Priser uddeles under overholdelse af principperne om klarhed og åbenhed og ligebehandling
  og skal fremme skabelse af europæisk merværdi
  .
  Priser, der overstiger et beløb på 5 000 000 EUR, kan kun uddeles i henhold til en EU-retsakt som omhandlet i artikel 288, 289 og 290 i TEUF, som udtrykkeligt fastsætter betingelserne for deltagelse, tildelingskriterierne, prisens størrelse og proceduren for udvælgelse af vurderingseksperterne. Priserne bortfalder automatisk ved udløbet af den forordning, der fastsætter den flerårige finansielle ramme, som omfatter den periode, hvor de prisbelønnede projekter blev iværksat, eller fem år efter, at disse blev offentliggjort, afhængigt af hvilken af disse to forudsætninger der opfyldes senest.

Indtægter hidrørende fra bortfald af en pris skal betragtes som interne formålsbestemte indtægter.

Ændring 191

Forslag til forordning

Artikel 129 – stk. 2 – afsnit 1

2.   Priser
  er en del af det
  arbejdsprogram,
  der er omhandlet i artikel 118 og er vedtaget af Kommissionen, og priser er underlagt artikel 118, stk. 2
  .

2.   
  Med henblik herpå skal
  priser
  indgå i et
  arbejdsprogram,
  der offentliggøres i gennemførelsesårets begyndelse
  .
  Arbejdsprogrammet gennemføres ved offentliggørelse af konkurrencer
  .

Ændring 192

Forslag til forordning

Artikel 129 – stk. 2 – afsnit 3

Priser kan ikke tildeles direkte uden en konkurrence og skal offentliggøres
  på samme måde som indkaldelse af forslag
  .

Priser kan ikke tildeles direkte uden en konkurrence og skal offentliggøres
  hvert år under anvendelse af artikel 31, stk. 2 og 3
  .

Ændring 193

Forslag til forordning

Artikel 129 – stk. 3

3.   
  Bidrag til en konkurrence vurderes af et ekspertpanel på grundlag af de offentliggjorte regler for konkurrencen.

3.   Priser uddeles af den kompetente anvisningsberettigede
  eller af en udvælgelseskomité. De kan
  frit beslutte, om de vil
  tildele
  priser, afhængig af deres vurdering af bidragenes kvalitet
  set i forhold til reglerne for konkurrencen
  .

Priser uddeles derefter af den kompetente anvisningsberettigede
  på grundlag af vurderingen fra ekspertpanelet, der
  frit
  kan
  beslutte, om de vil
  anbefale tildelingen af
  priser, afhængig af deres vurdering af bidragenes kvalitet.
  Den ved delegation bemyndigede kompetente anvisningsberettigede vedlægger pristildelingsbeslutningen sammen med en liste over de eksperter, der har deltaget i vurderingen, og en begrundelse for deres udvælgelse som bilag til den pågældendes årsberetning.

Ændring 271

Forslag til forordning

Artikel 130 – stk. 1

1.   I denne forordning forstås ved "finansielle instrumenter" finansielle EU-støtteforanstaltninger afholdt over budgettet med henblik på at støtte et
  specifikt
  politikmål ved hjælp af lån, garantier, investeringer i aktiekapital eller ansvarlig lånekapital eller kapitaldeltagelser eller andre risikobærende instrumenter, eventuelt kombineret med tilskud.

1.   I denne forordning forstås ved "finansielle instrumenter" finansielle EU-støtteforanstaltninger afholdt over budgettet
  , hvor dette er tilladt i den overordnede sektorspecifikke basisretsakt,
  med henblik på at støtte et
  eller flere specifikke
  politikmål ved hjælp af lån, garantier, investeringer i aktiekapital eller ansvarlig lånekapital eller kapitaldeltagelser eller andre risikobærende instrumenter, eventuelt kombineret med tilskud.
  Af basisretsakten skal det fremgå, hvilken type finansielt instrument det er tilladt at benytte for at nå politikmålene.

Der anvendes følgende definitioner:

| a) | "investering i ansvarlig lånekapital", hvorved forstås en form for finansiering, som omfatter en blanding af egenkapital og gæld, hvor egenkapitalen gør det muligt for investorer at opnå et højt afkast, hvis virksomheden får gode resultater, eller hvor gældskomponenten medfører en gunstigere pris, som bidrager til investorens afkast (f.eks. mezzaningæld eller efterstillet gæld) |
| --- | --- |

a)

"investering i ansvarlig lånekapital", hvorved forstås en form for finansiering, som omfatter en blanding af egenkapital og gæld, hvor egenkapitalen gør det muligt for investorer at opnå et højt afkast, hvis virksomheden får gode resultater, eller hvor gældskomponenten medfører en gunstigere pris, som bidrager til investorens afkast (f.eks. mezzaningæld eller efterstillet gæld)

| b) | "risikodelingsinstrument", hvorved forstås et finansielt instrument, som sikrer fuldstændig eller delvis dækning af en bestemt risiko, eventuelt mod en aftalt godtgørelse. |
| --- | --- |

b)

"risikodelingsinstrument", hvorved forstås et finansielt instrument, som sikrer fuldstændig eller delvis dækning af en bestemt risiko, eventuelt mod en aftalt godtgørelse.

| c) | "risikodelingsinstrument til projektobligationer", hvorved forstås en kreditforbedring i form af et lån eller en garanti. Det dækker gældsbetjeningsrisikoen ved et projekt og afbøder obligationsindehavernes kreditrisiko. |
| --- | --- |

c)

"risikodelingsinstrument til projektobligationer", hvorved forstås en kreditforbedring i form af et lån eller en garanti. Det dækker gældsbetjeningsrisikoen ved et projekt og afbøder obligationsindehavernes kreditrisiko.

Hvis flere enheder deltager på lige fod i en transaktion, som er omfattet af et risikodelingsinstrument, må den del af risikoen, der bæres af Unionens budget, maksimalt svare til størrelsen af Unionens bidrag.

Ændring 272

Forslag til forordning

Artikel 130 – stk. 3

3.   Kommissionen kan gennemføre finansielle instrumenter i direkte forvaltning eller gennem indirekte forvaltning ved at overdrage opgaver til enheder som omhandlet i
  artikel 55, stk. 1, litra b), nr. iii) og iv)
  .

3.   Kommissionen kan gennemføre finansielle instrumenter i direkte forvaltning eller gennem indirekte forvaltning
  , såfremt denne praksis er fastsat i en basisretsakt,
  ved at overdrage opgaver til enheder som omhandlet i
  artikel 55, stk. 1, litra b), nr. iv) og vi)
  .
  Retsstillingen for og karakteren af den aktør, som får overdraget forvaltningsopgaver, skal fastsættes i basisretsakten.

Kommissionen har ansvaret for at sikre, at gennemførelsesrammen for de finansielle instrumenter er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og bevirker, at de fastlagte politikmål opfyldes. Kommissionen har endvidere ansvaret for gennemførelsen af de finansielle instrumenter, dog uden at det berører de bemyndigede enheders lovmæssige og kontraktmæssige ansvar i overensstemmelse med gældende lovgivning.

Europa-Parlamentet holdes regelmæssigt underrettet om gennemførelsen de finansielle instrumenter.

Ændring 273

Forslag til forordning

Artikel 130 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Finansielle transaktioner, der tilgodeses af et af Unionens finansielle instrumenter, som er udstedt i form af eller sammen med et tilskud eller en subvention, er ikke fritaget for beskatning for europæiske tilskudsmodtagere og andre berørte lande og lovgivninger.

De finansielle aktører, der forvalter de respektive finansielle instrumenter, hæfter sammen med eventuelle lovovertrædere for tab, der er opstået som følge af overtrædelse af denne bestemmelse.

Ændring 195

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 1

1.   Finansielle instrumenter stilles til rådighed for de endelige modtagere af EU-midler i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, åbenhed og ligebehandling og i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastlagt i den basisretsakt, der finder anvendelse på de pågældende finansielle instrumenter.

1.   Finansielle instrumenter stilles til rådighed for de endelige modtagere af EU-midler i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, åbenhed,
  proportionalitet, ikke-forskelsbehandling
  og ligebehandling og i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastlagt i den basisretsakt, der finder anvendelse på de pågældende finansielle instrumenter.

Ændring 196

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Indtægter og tilbagebetalinger i forbindelse med et finansielt instrument udgør interne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 18, stk. 3, og fremføres automatisk med henblik på reinvestering.

Under alle omstændigheder udbetales Unionens bidrag til et projekt ikke til tredjemand i form af dividende eller udbytte.

Ændring 274

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 1 b (nyt)

1b.
     
  Når Kommissionen gennemfører finansielle instrumenter, sørger den for, at der består en fælles interesse i at nå de politikmål, der er fastsat for et finansielt instrument, hvilket bedre kan sikres gennem krav om f.eks. samfinansiering og risikodeling eller ved finansielle incitamenter samtidig med, at det tilstræbes at undgå interessekonflikter i forhold til den pågældende enheds andre aktiviteter.

Bortset fra i tilfælde af markedssvigt eller mikrokreditfaciliteter skal de finansielle instrumenter have en multiplikatoreffekt, hvilket vil sige, at Unionens bidrag til et finansielt instrument skal generere en samlet investering, som overstiger størrelsen af Unionens bidrag.

Kommissionen skal underrette budgetmyndigheden, hvis den forventede mindsteforrentning ikke er nået midtvejs i den periode, der er afsat til det pågældende finansielle instrument.

Midtvejsundersøgelsen skal endvidere redegøre for,

| — | det fremskridt, der er gjort i gennemførelsen af de opstillede politikmål |
| --- | --- |

—

det fremskridt, der er gjort i gennemførelsen af de opstillede politikmål

| — | det samlede beløb, der er indbetalt til det finansielle instrument |
| --- | --- |

—

det samlede beløb, der er indbetalt til det finansielle instrument

| — | det samlede beløb, der hidtil er udbetalt under det finansielle instrument |
| --- | --- |

—

det samlede beløb, der hidtil er udbetalt under det finansielle instrument

| — | i givet fald, det samlede beløb, der udgøres af tilbagebetalinger, som risikerer at blive eller er blevet misligholdt |
| --- | --- |

—

i givet fald, det samlede beløb, der udgøres af tilbagebetalinger, som risikerer at blive eller er blevet misligholdt

| — | i givet fald, den genererede værdi af aktiekapitalen under gennemførelsen af det finansielle instrument. |
| --- | --- |

—

i givet fald, den genererede værdi af aktiekapitalen under gennemførelsen af det finansielle instrument.

Ændring 304/rev

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 1 c (nyt)

1c.
     
  Kommissionen aflægger hvert år beretning til budgetmyndigheden om de aktiviteter, der støttes gennem finansielle instrumenter, om de finansielle institutioner, der er involveret i gennemførelsen af instrumenterne, om resultaterne af de finansielle instrumenter, herunder eventuelle reinvesteringer, om saldoen på trustfondes regnskaber, om indtægter og tilbagebetalinger, om den opnåede multiplikatoreffekt og om værdien af kapitalandele. Kommissionen vedlægger sin beretning som bilag til den årsberetning, der er omhandlet i artikel 63, stk. 9.

Ændring 275

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 2

2.   Budgetudgifter i tilknytning til et finansielt instrument
  holdes inden
  for den pågældende budgetforpligtelse
  , jf. dog artikel 46, stk. 1, litra d) og e)
  .

2.   
  Uden at det berører lånoptagelses- og långivningstransaktioner og garantier, der er stillet EIB for lån fra EIB's egne midler, må
  budgetudgifter i tilknytning til et finansielt instrument
  og Unionens finansielle forpligtelse ikke overstige det beløb,
  den pågældende budgetforpligtelse
  andrager
  ,
  således at der ikke bliver tale om eventualforpligtelser i Unionens budget
  .

Ændring 276

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 3

3.   Finansielle formidlere, der er involveret i udøvelsen af finansielle transaktioner i tilknytning til et finansielt instrument, skal efterleve de relevante standarder for forebyggelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af terrorisme. De kan ikke være etableret i områder, hvis retsinstanser ikke samarbejder med Unionen, for så vidt angår anvendelsen af internationalt anerkendte skattestandarder.

3.   
  De enheder, der er omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b), nr. iv) og vi), og alle
  finansielle formidlere, der er involveret i udøvelsen af finansielle transaktioner i tilknytning til et finansielt instrument, skal efterleve de relevante standarder for forebyggelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af terrorisme. De kan ikke være etableret
  og/eller ikke samarbejde med enheder, der er registreret
  i områder, hvis retsinstanser ikke samarbejder med Unionen, for så vidt angår anvendelsen af internationalt anerkendte skattestandarder.

Ændring 277

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 4

4.   
  Hver aftale mellem en enhed som
  omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b), nr.
  iii
  ) og
  iv
  ), og
  en finansiel formidler
  som omhandlet i stk. 3, skal
  udtrykkeligt
  give Kommissionen
  og
  Revisionsretten beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet og af oplysninger,
  selv
  lagret på elektroniske medier, at kontrollere alle tredjeparter, der har modtaget EU-midler.

4.   
  Enheder, der er
  omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b), nr.
  iv
  ) og
  vi
  ), og
  finansielle formidlere
  som omhandlet i stk. 3,
  der er involveret i forvaltningen af Unionens finansielle instrumenter,
  skal
  på anmodning kunne
  give Kommissionen
  ,
  Revisionsretten
  og OLAF adgang til at udøve deres
  beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet og af oplysninger,
  herunder oplysninger
  lagret på elektroniske medier, at kontrollere alle tredjeparter, der har modtaget
  og/eller er involveret i forvaltningen
  af EU-midler.

Ændring 200

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  Kommissionen aflægger hvert år beretning til dechargemyndigheden om de aktiviteter, der støttes ved hjælp af finansielle instrumenter, om finansielle institutioner, der er involveret i gennemførelsen heraf, om resultaterne af de finansielle instrumenter, herunder eventuelle reinvesteringer, om saldoen på trustfondes regnskaber, om indtægter og tilbagebetalinger, om den opnåede multiplikatoreffekt og om værdien af kapitalandele. Kommissionen vedlægger sin beretning som bilag til den i artikel 63, stk. 9, omhandlede sammenfatning af årsberetningerne.

Ændring 278

Forslag til forordning

Artikel 131 – stk. 4 b (nyt)

4b.
     
  Midtvejsberetningen, jf. stk. 1a, skal også indeholde en fortegnelse over de endelige modtagere under de finansielle instrumenter og de modtagne finansieringsbeløb.

De finansielle instrumenters specifikke retlige form, formål og i givet fald registrerede forretningssted offentliggøres på Kommissionens websted.

Ændring 293

Forslag til forordning

Artikel 133 – stk. 2

2.   Den i stk. 1 omhandlede beretning skal
  mindst
  redegøre for udnyttelsesgraden for bevillingerne og indeholde kortfattede oplysninger om bevillingsoverførsler mellem de forskellige budgetposter.

2.   Den i stk. 1 omhandlede beretning skal,
  både i absolutte tal og i procenter, i det mindste
  redegøre for udnyttelsesgraden for bevillingerne og indeholde kortfattede oplysninger om bevillingsoverførsler mellem de forskellige budgetposter.

Ændring 201

Forslag til forordning

Artikel 134 – stk. 1

De i artikel 132 omhandlede årsregnskaber skal
  efterleve Unionens regnskabsregler som vedtaget af Kommissionens regnskabsfører
  og give et retvisende og pålideligt billede af aktiver og passiver samt udgifter, indtægter og pengestrømme.

De i artikel 132 omhandlede årsregnskaber skal
  baseres på de internationale regnskabsstandarder, der gælder for den offentlige sektor,
  og give et retvisende og pålideligt billede af aktiver og passiver samt udgifter, indtægter og pengestrømme.

Ændring 202

Forslag til forordning

Artikel 135

Årsregnskaberne som omhandlet i artikel 132 skal give oplysninger, herunder om regnskabspolitik, på en måde, der giver relevante, pålidelige, sammenlignelige og forståelige oplysninger. De opstilles under overholdelse af almindeligt anerkendte regnskabsprincipper som angivet i Unionens regnskabsregler.

Årsregnskaberne som omhandlet i artikel 132 skal give oplysninger, herunder om regnskabspolitik, på en måde, der giver relevante, pålidelige, sammenlignelige og forståelige oplysninger. De opstilles under overholdelse af almindeligt anerkendte regnskabsprincipper som angivet i Unionens regnskabsregler
  og på basis af de internationale regnskabsstandarder, der gælder for den offentlige sektor
  .

Ændring 203

Forslag til forordning

Artikel 135 a (ny)

Artikel 135a

Undtagelser fra regnskabsprincipperne

Hvis regnskabsføreren i et særligt tilfælde mener, at der skal gøres en undtagelse i forhold til indholdet af et af regnskabsprincipperne som fastsat i artikel 187 til 194, skal denne undtagelse være behørigt begrundet og anført i bilaget til de i artikel 136 omhandlede årsregnskaber.

Ændring 294

Forslag til forordning

Artikel 136 – stk. 1 – litra a

| a) | balancen og resultatopgørelsen, der viser formuestillingen, den finansielle stilling og det økonomiske resultat pr. 31. december i det forløbne regnskabsår; årsregnskabet opstilles efter de relevante regnskabsregler vedtaget af Kommissionens regnskabsfører |
| --- | --- |

a)

balancen og resultatopgørelsen, der viser formuestillingen, den finansielle stilling og det økonomiske resultat pr. 31. december i det forløbne regnskabsår; årsregnskabet opstilles efter de relevante regnskabsregler vedtaget af Kommissionens regnskabsfører

| a) | balancen og resultatopgørelsen, der viser formuestillingen, den finansielle stilling
  (inklusive pensionsforpligtelser)
  og det økonomiske resultat pr. 31. december i det forløbne regnskabsår; årsregnskabet opstilles efter de relevante regnskabsregler vedtaget af Kommissionens regnskabsfører |
| --- | --- |

a)

balancen og resultatopgørelsen, der viser formuestillingen, den finansielle stilling
  (inklusive pensionsforpligtelser)
  og det økonomiske resultat pr. 31. december i det forløbne regnskabsår; årsregnskabet opstilles efter de relevante regnskabsregler vedtaget af Kommissionens regnskabsfører

Ændring 204

Forslag til forordning

Artikel 136 – stk. 2

2.   Noterne til årsregnskabet indeholder supplerende oplysninger om og noter til oplysningerne i de i stk. 1 nævnte regnskaber og giver alle de yderligere oplysninger
  , der foreskrives i de relevante regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har vedtaget
  .

2.   Noterne til årsregnskabet indeholder supplerende oplysninger om og noter til oplysningerne i de i stk. 1 omhandlede regnskaber og giver alle de yderligere
  nødvendige
  oplysninger.

Ændring 205

Forslag til forordning

Artikel 138 – stk. 3

Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber med Kommissionens foreløbige årsregnskab og sender senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår Revisionsretten Kommissionens foreløbige årsregnskab og Unionens konsoliderede foreløbige regnskab.

Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber med Kommissionens foreløbige årsregnskab og sender senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår Revisionsretten
  og Europa-Parlamentet
  Kommissionens foreløbige årsregnskab og Unionens konsoliderede foreløbige regnskab.

Ændring 206

Forslag til forordning

Artikel 139 – stk. 1

1.   Revisionsretten fremsætter senest den 1. juni sine bemærkninger om de foreløbige årsregnskaber for de øvrige institutioner og for hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 132 og fremsætter
  senest den 15. juni
  sine bemærkninger om Kommissionens foreløbige årsregnskaber og Unionens konsoliderede foreløbige årsregnskaber.

1.   Revisionsretten fremsætter senest den 1. juni sine bemærkninger om de foreløbige årsregnskaber for de øvrige institutioner og for hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 132 og fremsætter sine bemærkninger om Kommissionens foreløbige årsregnskaber og Unionens konsoliderede foreløbige årsregnskaber.

Ændring 207

Forslag til forordning

Artikel 139 – stk. 2 – afsnit 1

2.   Alle institutioner, undtagen Kommissionen, og hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 132, opstiller deres endelige årsregnskab og sender det senest den
  1. juli
  efter det afsluttede regnskabsår til Kommissionens regnskabsfører, Revisionsretten, Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på opstilling af det endelige konsoliderede årsregnskab.

2.   Alle institutioner, undtagen Kommissionen, og hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 132, opstiller deres endelige årsregnskab og sender det senest den
  28. februar
  efter det afsluttede regnskabsår til Kommissionens regnskabsfører, Revisionsretten, Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på opstilling af det endelige konsoliderede årsregnskab.

Ændring 208

Forslag til forordning

Artikel 139 – stk. 5 – afsnit 1

5.   Kommissionen godkender det endelige konsoliderede årsregnskab og sit eget endelige årsregnskab og sender dem begge inden den
  31. juli
  efter det afsluttede regnskabsår til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten.

5.   Kommissionen godkender det endelige konsoliderede årsregnskab og sit eget endelige årsregnskab og sender dem begge inden den
  31. marts
  efter det afsluttede regnskabsår til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten.

Ændring 209

Forslag til forordning

Artikel 139 – stk. 6

6.   Det endelige konsoliderede årsregnskab offentliggøres senest den
  15. november
  efter det afsluttede regnskabsår i Den Europæiske Unions Tidende sammen med den revisionserklæring, som Revisionsretten afgiver i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 287 og Euratom-traktatens artikel 160 C.

6.   Det endelige konsoliderede årsregnskab offentliggøres senest den
  31. juli
  efter det afsluttede regnskabsår i Den Europæiske Unions Tidende sammen med den revisionserklæring, som Revisionsretten afgiver i overensstemmelse med artikel 287 i TEUF og Euratom-traktatens artikel 160 C.

Ændring 210

Forslag til forordning

Artikel 141 – stk. 3

3.   Taloplysningerne og beretningen om budgetgennemførelsen sendes samtidig til Revisionsretten.

3.   Taloplysningerne og beretningen om budgetgennemførelsen sendes samtidig til Revisionsretten
  og offentliggøres på internettet
  .

Ændring 211

Forslag til forordning

Artikel 141 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Der udarbejdes i løbet af regnskabsåret en forenklet konsolideret foreløbig beretning om Den Europæiske Unions regnskaber for perioden fra 1. januar til 30. juni. Den udarbejdes af Kommissionen og underkastes en begrænset kontrol af Revisionsretten. Den konsoliderede foreløbige beretning om regnskaberne pr. 30. juni fremsendes til Europa-Parlamentet sammen med Revisionsrettens beretning samt eventuelt Kommissionens bemærkninger inden den 30. oktober samme år.

Ændring 212

Forslag til forordning

Artikel 143 – stk. 2 – afsnit 1 a (nyt)

Regnskabsføreren begrunder og dokumenterer alle sådanne afvigelser og orienterer Revisionsretten om begrundelsen herfor i forbindelse med vedtagelse eller ajourføring af en given regnskabsregel.

Ændring 213

Forslag til forordning

Artikel 145 – stk. 3

3.   Regnskabssystemet skal gøre det muligt at spore hver enkelt regnskabspostering.

3.   Regnskabssystemet skal gøre det muligt
  tydeligt
  at spore hver enkelt regnskabspostering.

Ændring 214

Forslag til forordning

Artikel 147 – stk. 1

1.   Bevillingsregnskabet gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet
  .

1.   Budgetregnskabet giver et detaljeret billede af budgetgennemførelsen
  .

Ændring 296

Forslag til forordning

Artikel 149 – stk. 2

2.   Hver institution underretter Revisionsretten og budgetmyndigheden om de interne bestemmelser, som den vedtager på det finansielle område.

2.   Hver institution underretter Revisionsretten og budgetmyndigheden om de interne bestemmelser, som den vedtager på det finansielle område
  inden for en uge fra vedtagelsen af disse bestemmelser
  .

Ændring 215

Forslag til forordning

Artikel 150 – stk. 1

1.   Revisionsrettens undersøgelse af lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne bygger på traktaternes bestemmelser, budgettet, denne forordning, den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199, samt alle retsakter, der er udstedt til gennemførelse af traktaterne.

1.   Revisionsrettens undersøgelse af lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne bygger på traktaternes bestemmelser, budgettet, denne forordning, den delegerede forordning, der er omhandlet i artikel 199, samt alle retsakter, der er udstedt til gennemførelse af traktaterne.
  Revisionsretten foretager sine revisioner løbende.

Ændring 216

Forslag til forordning

Artikel 150 – stk. 2 – afsnit 1

2.   Under udførelsen af sit hverv har Revisionsretten på de betingelser, der er fastsat i artikel 152, adgang til alle dokumenter og oplysninger, der angår den økonomiske forvaltning i tjenestegrene og organer i forbindelse med transaktioner, der helt eller delvis finansieres af Unionen. Den har beføjelse til at udspørge enhver ansat, der har ansvaret for en indtægts- eller udgiftstransaktion, og til at benytte de samme kontrolmuligheder, som tjenestegrenene eller organerne råder over. Revision i medlemsstaterne foretages i
  forbindelse
  med de nationale revisionsinstitutioner eller, såfremt disse ikke har de fornødne beføjelser,
  i forbindelse
  med de kompetente nationale myndigheder. Samarbejdet mellem Revisionsretten og medlemsstaternes revisionsinstitutioner er baseret på tillid og bevarelse af deres uafhængighed.

2.   Under udførelsen af sit hverv har Revisionsretten på de betingelser, der er fastsat i artikel 152, adgang til alle dokumenter og oplysninger, der angår den økonomiske forvaltning i tjenestegrene og organer i forbindelse med transaktioner, der helt eller delvis finansieres af Unionen. Den har beføjelse til at udspørge enhver ansat, der har ansvaret for en indtægts- eller udgiftstransaktion, og til at benytte de samme kontrolmuligheder, som tjenestegrenene eller organerne råder over. Revision i medlemsstaterne foretages i
  samarbejde
  med de nationale revisionsinstitutioner eller, såfremt disse ikke har de fornødne beføjelser, med de kompetente nationale myndigheder. Samarbejdet mellem Revisionsretten og medlemsstaternes revisionsinstitutioner er baseret på tillid og bevarelse af deres uafhængighed.

Ændring 217

Forslag til forordning

Artikel 152 – stk. 1 – afsnit 1

1.   Kommissionen, de øvrige institutioner, de organer, der forvalter indtægter eller udgifter på Unionens vegne, og de endelige modtagere af betalinger over budgettet yder Revisionsretten al den bistand og giver den alle de oplysninger, som den mener at have brug for under udførelsen af sit hverv. De giver Revisionsretten adgang til alle bilag vedrørende tildeling og gennemførelse af indkøbsaftaler finansieret over budgettet, alle regnskaber over penge og materialer, alle bilag, herunder regnskabsbilag, såvel som dertil hørende administrative dokumenter, enhver form for dokumentation vedrørende indtægter og udgifter, alle fortegnelser, alle organisationsplaner, som Revisionsretten måtte finde nødvendige i forbindelse med revisionen på grundlag af bilag eller på stedet af beretningen om resultatet af den budgetmæssige og finansielle gennemførelse, og i samme øjemed alle dokumenter og oplysninger, der
  findes eller
  opbevares på
  et magnetisk medium
  .

1.   Kommissionen, de øvrige institutioner, de organer, der forvalter indtægter eller udgifter på Unionens vegne, og de endelige modtagere af betalinger over budgettet yder Revisionsretten al den bistand og giver den alle de oplysninger, som den mener at have brug for under udførelsen af sit hverv. De giver Revisionsretten adgang til alle bilag vedrørende indgåelse og gennemførelse af indkøbsaftaler finansieret over budgettet, alle regnskaber over penge og materialer, alle bilag, herunder regnskabsbilag, såvel som dertil hørende administrative dokumenter, enhver form for dokumentation vedrørende indtægter og udgifter, alle fortegnelser, alle organisationsplaner, som Revisionsretten måtte finde nødvendige i forbindelse med revisionen på grundlag af bilag eller på stedet af beretningen om resultatet af den budgetmæssige og finansielle gennemførelse, og i samme øjemed alle dokumenter og oplysninger, der opbevares på
  en databærer
  .

Ændring 218

Forslag til forordning

Artikel 153 – stk. 1

1.   Revisionsretten meddeler senest den 15. juni Kommissionen og senest den
  1. juni
  de øvrige institutioner og organer, der er omhandlet i artikel 132, de bemærkninger, som den mener bør medtages i årsberetningen. Disse bemærkninger behandles fortroligt og er genstand for en kontradiktorisk procedure. Alle institutioner sender senest den
  15. oktober
  Revisionsretten deres svar. Alle andre institutioner end Kommissionen sender samtidig deres svar til Kommissionen.

1.   Revisionsretten meddeler senest den 15. juni Kommissionen og senest den
  15. juni
  de øvrige institutioner og organer, der er omhandlet i artikel 132, de bemærkninger, som den mener bør medtages i årsberetningen
  , eller som den kompetente anvisningsberettigede bør tage med i betragtning ved udarbejdelsen af regnskaberne
  . Disse bemærkninger behandles fortroligt og er genstand for en kontradiktorisk procedure. Alle institutioner sender senest den
  30. september
  Revisionsretten deres svar. Alle andre institutioner end Kommissionen sender samtidig deres svar til Kommissionen.

Ændring 219

Forslag til forordning

Artikel 153 – stk. 2

2.
     
  Når den kontradiktoriske procedure er tilendebragt, sender hver af de pågældende institutioner eller organer senest den 15. oktober deres svar til Revisionsretten. Alle andre institutioner end Kommissionen og organerne sender samtidig deres svar til Kommissionen.

udgår

Ændring 220

Forslag til forordning

Artikel 153 – stk. 5

5.   Revisionsretten sender senest den
  15. november
  de myndigheder, der er ansvarlige for meddelelse af decharge, og de øvrige institutioner sin årsberetning med institutionernes svar og sørger for offentliggørelse heraf i Den Europæiske Unions Tidende.

5.   Revisionsretten sender senest den
  31. oktober
  de myndigheder, der er ansvarlige for meddelelse af decharge, og de øvrige institutioner sin årsberetning med institutionernes svar og sørger for offentliggørelse heraf i Den Europæiske Unions Tidende.

Ændring 221

Forslag til forordning

Artikel 155

Artikel 155

Erklæringer om foreløbige konstateringer

1.
     
  Revisionsretten tilsender de berørte institutioner, organer eller medlemsstater erklæringer om de foreløbige konstateringer som følge af dens revision. Erklæringer om foreløbige konstateringer, som efter Rettens mening bør indgå i den årlige beretning, fremsendes senest den 1. juni i det regnskabsår, der følger efter det regnskabsår, de vedrører. Erklæringer om foreløbige konstateringer behandles fortroligt.

2.
     
  Den berørte institution, organ eller medlemsstat har en frist på to en halv måned til at meddele Revisionsretten sine eventuelle kommentarer til erklæringerne om foreløbige konstateringer.

udgår

Ændring 264

Forslag til forordning

Artikel 156

1.   Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet senest den
  15. maj
  i år n + 2
  Kommissionen
  decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n
  .

1.   Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet senest den
  15. april
  i år n + 2 decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n
  til:

| — | de institutioner, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2 |
| --- | --- |

—

de institutioner, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2

| — | de enheder, der er nævnt i artikel 196b, stk. 1 |
| --- | --- |

—

de enheder, der er nævnt i artikel 196b, stk. 1

| — | andre organer med ansvar for anvendelsen af EU-midler, såfremt EU-retten kræver, at Europa-Parlamentet meddeler disse organer decharge. |
| --- | --- |

—

andre organer med ansvar for anvendelsen af EU-midler, såfremt EU-retten kræver, at Europa-Parlamentet meddeler disse organer decharge.

2.   Hvis den frist, der er nævnt i stk. 1, ikke kan overholdes, oplyser Europa-Parlamentet eller Rådet
  Kommissionen
  om årsagerne til, at afgørelsen har måttet udsættes.

2.   Hvis den frist, der er nævnt i stk. 1, ikke kan overholdes, oplyser Europa-Parlamentet eller Rådet
  de berørte institutioner, enheder og organer
  om årsagerne til, at afgørelsen har måttet udsættes.

3.   Hvis Europa-Parlamentet udsætter afgørelsen om decharge, bestræber
  Kommissionen
  sig på snarest muligt at træffe foranstaltninger, der kan fjerne eller gøre det lettere at fjerne hindringerne for denne afgørelse.

3.   Hvis Europa-Parlamentet udsætter afgørelsen om decharge, bestræber de
  berørte institutioner, enheder og organer
  sig på snarest muligt at træffe foranstaltninger, der kan fjerne eller gøre det lettere at fjerne hindringerne for denne afgørelse.

Ændring 265

Forslag til forordning

Artikel 157 – stk. 3

3.   Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger
  Kommissionen
  det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 319.

3.   Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger
  de berørte institutioner, enheder og organer
  det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende i overensstemmelse med artikel 319
  og artikel 335, tredje punktum,
  i TEUF.

Ændring 266

Forslag til forordning

Artikel 158

1.   I overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 319 og Euratom-traktatens artikel 180b træffer Kommissionen og de øvrige institutioner alle egnede foranstaltninger til at efterkomme bemærkningerne i Europa-Parlamentets afgørelse om decharge samt de kommentarer, der ledsager Rådets henstilling om decharge.

1.   I overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 319 og Euratom-traktatens artikel 180b træffer Kommissionen og de øvrige
  berørte
  institutioner
  , enheder og organer
  alle egnede foranstaltninger til at efterkomme bemærkningerne i Europa-Parlamentets afgørelse om decharge samt de kommentarer, der ledsager Rådets henstilling om decharge.

2.   
  Institutionerne
  aflægger efter anmodning fra Europa-Parlamentet eller Rådet beretning om, hvilke foranstaltninger de har truffet på baggrund af disse bemærkninger og kommentarer, navnlig om de instrukser, de har givet de tjenestegrene, der medvirker ved budgettets gennemførelse. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen og meddeler den, hvilke foranstaltninger de har truffet for at efterkomme disse bemærkninger, så Kommissionen kan tage hensyn hertil i sin egen beretning. Institutionernes beretninger tilsendes ligeledes Revisionsretten.

2.   
  De berørte institutioner, enheder og organer
  aflægger efter anmodning fra Europa-Parlamentet eller Rådet beretning om, hvilke foranstaltninger de har truffet på baggrund af disse bemærkninger og kommentarer, navnlig om de instrukser, de har givet de tjenestegrene, der medvirker ved budgettets gennemførelse. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen og meddeler den, hvilke foranstaltninger de har truffet for at efterkomme disse bemærkninger, så Kommissionen kan tage hensyn hertil i sin egen beretning. Institutionernes
  , enhedernes og organernes
  beretninger tilsendes ligeledes Revisionsretten.

Ændring 224

Forslag til forordning

Artikel 167 – stk. 1

1.   Bestemmelserne i første og tredje del i denne forordning finder anvendelse på udgifter afholdt af de administrative myndigheder og organer, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 1290/2005 om Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 om Den Europæiske Socialfond, Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 om Samhørighedsfonden, Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 om Den Europæiske Fiskerifond og fonde på området Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed, som er under delt forvaltning i medfør af denne forordnings artikel 56 (i det følgende benævnt"fondene") samt på deres indtægter, jf. dog undtagelserne i dette afsnit.

1.   Bestemmelserne i første og tredje del i denne forordning finder anvendelse på udgifter afholdt af de administrative myndigheder og organer, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 1290/2005 om Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 om Den Europæiske Socialfond, Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 om Samhørighedsfonden, Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 om Den Europæiske Fiskerifond og fonde på området Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed,
  herunder også fondene under programmet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme,
  som er under delt forvaltning i medfør af denne forordnings artikel 56 (herefter"fondene") samt på deres indtægter, jf. dog undtagelserne i dette afsnit.

Ændring 225

Forslag til forordning

Artikel 168

Artikel 168

Overholdelse af tildelinger af forpligtelsesbevillinger

Europa-Parlamentet og Rådet forpligter sig til at overholde de tildelinger af forpligtelsesbevillinger, der er fastsat i de relevante basisretsakter om strukturforanstaltninger, udvikling af landdistrikterne og Den Europæiske Fiskerifond.

udgår

Ændring 226

Forslag til forordning

Artikel 169 – stk. 3

3.   
  I overensstemmelse med de i artikel 167 omhandlede forordninger medfører hel eller delvis tilbagebetaling af forskud udbetalt i forbindelse med en foranstaltning ikke en reduktion af fondenes bidrag til den pågældende foranstaltning.

Tilbagebetalte beløb udgør formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 18, stk. 3, litra c).

3.   Behandlingen af medlemsstaternes tilbagebetalinger og dennes virkninger for størrelsen af fondenes finansielle bidrag bestemmes ved de retsforskrifter, der er omhandlet i artikel 167.

Behandlingen af medlemsstaternes tilbagebetalinger og dennes virkninger for størrelsen af fondenes finansielle bidrag bestemmes ved de retsforskrifter, der er omhandlet i artikel 167.

Ændring 227

Forslag til forordning

Afsnit III – kapitel 1 – ny overskrift (før artikel 173)

Ændring 228

Forslag til forordning

Artikel 175 – stk. 2 – afsnit 1

2.   
  Som formålsbestemte indtægter som omhandlet i artikel 18, stk. 2, behandles
  bevillinger til

2.   Bevillinger til

| a) | tilskuds- og udbudsprocedurer, hvori FFC deltager, eller |
| --- | --- |

a)

tilskuds- og udbudsprocedurer, hvori FFC deltager, eller

| a) | tilskuds- og udbudsprocedurer, hvori FFC deltager, eller |
| --- | --- |

a)

tilskuds- og udbudsprocedurer, hvori FFC deltager, eller

| b) | FFC's aktiviteter for tredjemands regning, eller |
| --- | --- |

b)

FFC's aktiviteter for tredjemands regning, eller

| b) | FFC's aktiviteter for tredjemands regning, eller |
| --- | --- |

b)

FFC's aktiviteter for tredjemands regning, eller

| c) | aktiviteter under en administrativ aftale med andre institutioner eller andre af Kommissionens tjenestegrene om tilvejebringelse af videnskabelige og tekniske hjælpefunktioner. |
| --- | --- |

c)

aktiviteter under en administrativ aftale med andre institutioner eller andre af Kommissionens tjenestegrene om tilvejebringelse af videnskabelige og tekniske hjælpefunktioner.

| c) | aktiviteter under en administrativ aftale med andre institutioner eller andre af Kommissionens tjenestegrene om tilvejebringelse af videnskabelige og tekniske hjælpefunktioner |
| --- | --- |

c)

aktiviteter under en administrativ aftale med andre institutioner eller andre af Kommissionens tjenestegrene om tilvejebringelse af videnskabelige og tekniske hjælpefunktioner

behandles som formålsbestemte indtægter som omhandlet i artikel 18, stk. 2.

Ændring 279

Forslag til forordning

Afsnit III – kapitel 2 (nyt)

KAPITEL 2

Finansiering og tilskudsberettigede omkostninger

Artikel 175a

Gennemsnitlige personaleudgifter

1.
     
  Følgende kriterier gælder for godkendelse af gennemsnitlige personaleudgifter:

| a) | De gennemsnitlige personaleudgifter skal være modtagerens almindelige praksis for beregning af udgifter; metoder, der anvender udgiftscentre, indgår heri. |
| --- | --- |

a)

De gennemsnitlige personaleudgifter skal være modtagerens almindelige praksis for beregning af udgifter; metoder, der anvender udgiftscentre, indgår heri.

| b) | De gennemsnitlige personaleudgifter skal være baseret på modtagerens faktiske personaleudgifter, som de fremgår af de lovpligtige regnskaber, eller omkostningsberegninger som krævet i gældende nationale bestemmelser, herunder om nødvendigt budgetterede eller anslåede beløb. |
| --- | --- |

b)

De gennemsnitlige personaleudgifter skal være baseret på modtagerens faktiske personaleudgifter, som de fremgår af de lovpligtige regnskaber, eller omkostningsberegninger som krævet i gældende nationale bestemmelser, herunder om nødvendigt budgetterede eller anslåede beløb.

| c) | Ved beregningen af de gennemsnitlige personaleomkostningstakster fratrækkes ikke-tilskudsberettigede omkostninger, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007–2013) (3), Rådets forordning (Euratom) nr. 1908/2006 af 19. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under Det Europæiske Atomenergifællesskabs syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2011) (4) og modellen for tilskudsaftaler. Endvidere fratrækkes omkostninger, der er søgt godtgjort under andre omkostningskategorier. |
| --- | --- |

c)

Ved beregningen af de gennemsnitlige personaleomkostningstakster fratrækkes ikke-tilskudsberettigede omkostninger, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007–2013) (3), Rådets forordning (Euratom) nr. 1908/2006 af 19. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under Det Europæiske Atomenergifællesskabs syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2011) (4) og modellen for tilskudsaftaler. Endvidere fratrækkes omkostninger, der er søgt godtgjort under andre omkostningskategorier.

| d) | Det antal produktive timer, der anvendes til beregning af de gennemsnitlige timetakster, skal svare til modtagerens sædvanlige administrative praksis, forudsat at denne bygger på kontrollerbare regnskaber. |
| --- | --- |

d)

Det antal produktive timer, der anvendes til beregning af de gennemsnitlige timetakster, skal svare til modtagerens sædvanlige administrative praksis, forudsat at denne bygger på kontrollerbare regnskaber.

2.
     
  Kriterierne i stk. 1 finder anvendelse under forudsætning af, at alle andre elementer i metoden opfylder bestemmelserne i tilskudsaftalemodellen.

3.
     
  Kriterierne i stk. 1 anvendes som referencegrundlag for alle gennemsnitlige omkostninger opgjort i henhold til tilskudsaftalen: omkostninger, hvis beregningsmetode er godkendt på forhånd, og omkostninger, hvor beregningsmetoden ikke er godkendt på forhånd, herunder omkostninger omfattet af allerede undertegnede tilskudsaftaler. Disse kriterier finder derfor også anvendelse på efterfølgende revisioner foretaget af Kommissionen, herunder omkostninger omfattet af allerede undertegnede tilskudsaftaler.

4.
     
  Personaleomkostninger opgjort på grundlag af metoder, som opfylder kriterierne i stk. 1, anses for ikke at afvige væsentligt fra de faktiske omkostninger.

5.
     
  En forudgående godkendelse af en beregningsmetode i overensstemmelse med kriterierne i stk. 1 er gyldig i hele rammeprogrammernes løbetid, medmindre modtageren ændrer metoden, eller Kommissionens tjenestegrene konstaterer svagheder ved denne i forbindelse med revisioner, enten som følge af unøjagtigheder, ukorrekt anvendelse eller andre forhold, som ugyldiggør det grundlag, godkendelsen blev givet på.

6.
     
  Modtagere, som har opnået godkendelse af deres beregningsmetode for gennemsnitspersonaleomkostninger på grundlag af betingelserne i Kommissionens afgørelse C(2009)4705, er berettiget til enten fortsat at anvende den godkendte metode eller at vælge at genoptage deres sædvanlige regnskabspraksis, hvis denne er i overensstemmelse med kriterierne i denne artikel.

Artikel 175b

Ejere af SMV'er (små og mellemstore virksomheder) og fysiske personer

1.
     
  I forbindelse med alle tilskud til indirekte aktioner i henhold til rammeprogrammerne ydes Unionens finansieringsbidrag til personligt arbejde i forbindelse med et projekt, som er udført af SMV-ejere, der ikke modtager løn, eller af fysiske personer, der ikke modtager løn, i form af enhedstakster.

2.
     
  Værdien af sådanne SMV-ejeres og fysiske personers personligt udførte arbejde baseres på en enhedstakst, der fastsættes ved at multiplicere det antal timer, hvor der er udført arbejde som led i projektet, med timetaksten, der beregnes på følgende grundlag:

| a) | Det normale antal produktive timer er på 1 575. |
| --- | --- |

a)

Det normale antal produktive timer er på 1 575.

| b) | Det samlede årlige antal timer, der søges godtgjort i forbindelse med EU-projekter, må ikke overstige det normale antal produktive timer pr. SMV-ejer eller fysisk person. |
| --- | --- |

b)

Det samlede årlige antal timer, der søges godtgjort i forbindelse med EU-projekter, må ikke overstige det normale antal produktive timer pr. SMV-ejer eller fysisk person.

Værdien af personligt udført arbejde betragtes som en direkte tilskudsberettiget projektomkostning.

3.
     
  Denne form for finansiering finder også anvendelse på SMV-ejere og fysiske personer, som ikke modtager løn i henhold til allerede undertegnede tilskudsaftaler under rammeprogrammerne, medmindre der i forvejen er forelagt en godkendelsesattest for metoden til beregning af gennemsnitspersonaleomkostningerne, som Kommissionen har accepteret for de pågældende modtageres vedkommende. I så fald kan modtagerne vælge fortsat at anvende den godkendte metode.

Ændring 230

Forslag til forordning

Afsnit III – kapitel 3 (nyt)

KAPITEL 3

Clearingudvalget for forskning

Artikel 175c

Clearingudvalget for forskning

1.
     
  Der oprettes et specialiseret clearingudvalg for forskningsmæssige spørgsmål (i det følgende benævnt "Clearingudvalget for Forskning") mellem de generaldirektorater, der er ansvarlige for gennemførelsen af de respektive rammeprogrammer, med mandat til at fastlægge endelige og ensartede holdninger til ethvert juridisk eller finansielt spørgsmål vedrørende gennemførelsen af et helt projektforløb og alle forretningsprocesrelaterede spørgsmål, hvor de sædvanlige arbejdsmetoder mellem tjenestegrenene ikke har skabt mulighed for at opnå enighed.

Clearingudvalget for Forskning skal fungere som kompetent clearingudvalg som omhandlet i artikel 126b, for så vidt angår alle spørgsmål vedrørende forskningsprojekter og -programmer, herunder rammeprogrammet.

Intet medlem af Clearingudvalget for Forskning pådrager sig ansvar efter artikel 70 og 71 for afgørelser truffet i deres egenskab af medlem af Clearingudvalget for Forskning.

2.
     
  Clearingudvalget for Forskning er sammensat af generaldirektørerne for generaldirektoraterne Forskning og Innovation, Uddannelse og Kultur, Erhvervspolitik, Informationssamfund og Medier, Mobilitet og Transport og Energi eller af en behørigt bemyndiget repræsentant for hvert generaldirektorat. Det træder sammen mindst fire gange om året og kan vedtage afgørelser ved konsensus efter en skriftlig procedure.

3.
     
  Følgende regler finder anvendelse på udvalgets procedure:

| a) | Clearingudvalget for Forskning ledes af generaldirektøren for forskning og innovation eller dennes repræsentant |
| --- | --- |

a)

Clearingudvalget for Forskning ledes af generaldirektøren for forskning og innovation eller dennes repræsentant

| b) | Clearingudvalget for Forskning kan om nødvendigt anmode om en udtalelse fra Kommissionens horisontale centrale tjenestegrene, især Juridisk Tjeneste og Generaldirektoratet for Budget |
| --- | --- |

b)

Clearingudvalget for Forskning kan om nødvendigt anmode om en udtalelse fra Kommissionens horisontale centrale tjenestegrene, især Juridisk Tjeneste og Generaldirektoratet for Budget

| c) | Clearingudvalget for Forskning kan anmode implicerede parter eller deres repræsentanter eller enhver ekspert, som det måtte anse for kvalificeret, om at afgive en udtalelse |
| --- | --- |

c)

Clearingudvalget for Forskning kan anmode implicerede parter eller deres repræsentanter eller enhver ekspert, som det måtte anse for kvalificeret, om at afgive en udtalelse

| d) | afgørelser træffes ved konsensus eller, hvor dette ikke er muligt, ved flertalsafgørelse og er bindende for de i stk. 1 omhandlede generaldirektorater |
| --- | --- |

d)

afgørelser træffes ved konsensus eller, hvor dette ikke er muligt, ved flertalsafgørelse og er bindende for de i stk. 1 omhandlede generaldirektorater

| e) | de endelige og ensartede holdninger, der fastlægges, er ligeledes bindende for de forvaltningsorganer, der gennemfører dele af rammeprogrammet |
| --- | --- |

e)

de endelige og ensartede holdninger, der fastlægges, er ligeledes bindende for de forvaltningsorganer, der gennemfører dele af rammeprogrammet

| f) | en særlig afdeling i Generaldirektoratet for Forskning og Innovation yder sekretariatsstøtte til Clearingudvalget for Forskning. Afgørelserne truffet i Clearingsudvalget for Forskning gøres tilgængelige for offentligheden via en elektronisk database under behørig hensyntagen til den gældende databeskyttelseslovgivning |
| --- | --- |

f)

en særlig afdeling i Generaldirektoratet for Forskning og Innovation yder sekretariatsstøtte til Clearingudvalget for Forskning. Afgørelserne truffet i Clearingsudvalget for Forskning gøres tilgængelige for offentligheden via en elektronisk database under behørig hensyntagen til den gældende databeskyttelseslovgivning

| g) | Clearingudvalget for Forskning vedtager selv sin forretningsorden, jf. artikel 126c. |
| --- | --- |

g)

Clearingudvalget for Forskning vedtager selv sin forretningsorden, jf. artikel 126c.

Ændring 231

Forslag til forordning

Afsnit IV – kapitel 2 – afdeling 1 (ny) – ny overskrift (før artikel 177)

Ændring 232

Forslag til forordning

Artikel 177 a (ny)

Artikel 177a

Anvendelse af budgetstøtte

1.
     
  Såfremt det er muligt i henhold til de relevante basisretsakter, kan Kommissionen anvende sektorstøtte eller støtte fra det almindelige budget i et tredjeland, hvis partnerlandets forvaltning af offentlige udgifter er tilstrækkelig gennemsigtig, pålidelig og effektiv.

2.
     
  Kommissionen indføjer i de relevante finansieringsaftaler, der er indgået i henhold til artikel 176, stk. 2, litra b), de nødvendige bestemmelser, hvorved det pågældende modtagerland forpligter sig til øjeblikkeligt at tilbagebetale hele eller en del af den relevante projektstøtte, såfremt det konstateres, at der har været alvorlige uregelmæssigheder i forvaltningen af de pågældende EU-midler.

Ved behandlingen af den i første afsnit omhandlede tilbagebetaling kan artikel 77, stk. 1, vedrørende inddrivelse ved modregning finde anvendelse.

3.
     
  Kommissionen støtter udviklingen af parlamentarisk kontrol og af revisionskapacitet med henblik på at højne gennemsigtigheden og offentlighedens adgang til information.

Ændring 233

Forslag til forordning

Afsnit IV – kapitel 2 – afdeling 2 (ny) – ny overskrift (før artikel 178)

Ændring 234

Forslag til forordning

Artikel 178 – stk. 2

Unionens og donorernes bidrag indbetales på en specifik bankkonto. Disse bidrag integreres ikke i budgettet og forvaltes af Kommissionen under den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar.
  Enheder eller personer, der er omhandlet i artikel 55, stk. 1, litra b), kan overdrages opgaver i tilknytning til budgetgennemførelsen i overensstemmelse med de relevante regler for indirekte forvaltning.

Unionens og donorernes bidrag indbetales på en specifik bankkonto. Disse bidrag integreres ikke i budgettet og forvaltes af Kommissionen under den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar.
  Artikel 55, stk. 3, finder anvendelse.

Ændring 235

Forslag til forordning

Afsnit IV – kapitel 2 – afdeling 3 (ny) – ny overskrift (før artikel 179)

Ændring 236

Forslag til forordning

Artikel 195 – stk. 3

3.   Institutionerne underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter vedrørende fast ejendom, der kan give anledning til betydelige budgetudgifter.

3.   Institutionerne
  og organerne i henhold til artikel 196b
  underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter vedrørende fast ejendom, der kan give anledning til betydelige budgetudgifter.

Hvis en af budgetmyndighedens to parter agter at afgive udtalelse om et projekt vedrørende fast ejendom, meddeler den den pågældende institution dette inden for en frist på to uger efter modtagelsen af underretningen om projektet. Hvis den pågældende institution ikke modtager noget svar, kan den iværksætte det planlagte projekt inden for rammerne af sin administrative autonomi med forbehold af EUF-traktatens artikel 335 og Euratom-traktatens artikel 185 for så vidt angår Unionens repræsentation.

De underretter navnlig budgetmyndigheden i forbindelse med:

Udtalelsen sendes til den pågældende institution senest to uger efter en sådan meddelelse.

| a) | bygge- og renoveringsprojekter, før indkaldelse af bud, om den konkrete planlægning og, så snart der er blevet udarbejdet detaljerede omkostningsplaner, men før der indgås kontrakter, om alle aspekter med relation til beslutningsprocessen og om projektfinansieringen samt, efter afslutningen af arbejderne, om, i hvor høj grad arbejderne er blevet udført efter planen og inden for budgettet |
| --- | --- |

a)

bygge- og renoveringsprojekter, før indkaldelse af bud, om den konkrete planlægning og, så snart der er blevet udarbejdet detaljerede omkostningsplaner, men før der indgås kontrakter, om alle aspekter med relation til beslutningsprocessen og om projektfinansieringen samt, efter afslutningen af arbejderne, om, i hvor høj grad arbejderne er blevet udført efter planen og inden for budgettet

| b) | andre ejendomsprojekter, før indkaldelse af bud eller undersøgelse af det lokale marked, om det bebyggelsesareal, der konkret er behov for, og, før der indgås kontrakter, om alle aspekter med relation til beslutningsprocessen og om projektfinansieringen samt, efter afslutningen af projekterne, om overholdelsen af budgettet og projektgennemførelsen. |
| --- | --- |

b)

andre ejendomsprojekter, før indkaldelse af bud eller undersøgelse af det lokale marked, om det bebyggelsesareal, der konkret er behov for, og, før der indgås kontrakter, om alle aspekter med relation til beslutningsprocessen og om projektfinansieringen samt, efter afslutningen af projekterne, om overholdelsen af budgettet og projektgennemførelsen.

Hvor det er hensigtsmæssigt, kan institutioner og organer fremlægge oplysninger i det i artikel 34, stk. 4a, omhandlede arbejdsdokument om ejendomspolitikken.

Budgetmyndighedens godkendelse skal indhentes inden indgåelse af kontrakter. Budgetmyndigheden træffer afgørelse om en godkendelse senest otte uger efter modtagelse af ansøgningen og alle oplysninger, som er relevante for beslutningsprocessen.

Institutionerne anmoder budgetmyndigheden om godkendelse af anskaffelse af aktiver i form af fast ejendom eller ethvert andet byggeprojekt, der finansieres med et lån.

Ændring 237

Forslag til forordning

Artikel 195 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Projekter vedrørende fast ejendom, der kan give anledning til betydelige budgetudgifter:

| i) | erhvervelse, salg, renovering eller opførelse af ejendomme, der beløber sig til over 2 mio. EUR, eller forlængelse af eksisterende ejendomskontrakter, der beløber sig til over 2 mio. EUR årligt |
| --- | --- |

i)

erhvervelse, salg, renovering eller opførelse af ejendomme, der beløber sig til over 2 mio. EUR, eller forlængelse af eksisterende ejendomskontrakter, der beløber sig til over 2 mio. EUR årligt

| ii) | erhvervelse af jord |
| --- | --- |

ii)

erhvervelse af jord

| iii) | alle nye ejendomskontrakter (herunder brugsretsaftaler eller langfristede lejemål) vedrørende nye bygninger, hvor den årlige belastning udgør mindst 500 000 EUR |
| --- | --- |

iii)

alle nye ejendomskontrakter (herunder brugsretsaftaler eller langfristede lejemål) vedrørende nye bygninger, hvor den årlige belastning udgør mindst 500 000 EUR

| iv) | alle ejendomsprojekter af interinstitutionel karakter |
| --- | --- |

iv)

alle ejendomsprojekter af interinstitutionel karakter

Ændring 238

Forslag til forordning

Artikel 195 – stk. 3 b (nyt)

3b.
     
  Projekter vedrørende fast ejendom kan finansieres over budgettet eller, som en undtagelse fra artikel 14 og med budgetmyndighedens billigelse, gennem optagelse af lån. Lån tilbagebetales inden for en passende periode.

Den finansieringsplan, som den berørte institution skal fremlægge sammen med ansøgningen om godkendelse, skal først og fremmest indeholde oplysninger om det maksimale finansieringsniveau, finansieringsperioden og finansieringstypen.

Ændring 239

Forslag til forordning

Afsnit VII a (nyt)

Ændring 240

Forslag til forordning

Artikel 196 a (ny)

Artikel 196a

Former for offentlig-private partnerskaber

Der kan oprettes følgende typer offentlig-private partnerskaber:

| a) | organer, der er nedsat under TEUF og Euratom-traktaten, og som er juridiske personer og modtager bidrag over budgettet i overensstemmelse med artikel 196b |
| --- | --- |

a)

organer, der er nedsat under TEUF og Euratom-traktaten, og som er juridiske personer og modtager bidrag over budgettet i overensstemmelse med artikel 196b

| b) | organer, der er juridiske personer, og som er nedsat i medfør af en basisretsakt, som definerer deres status samt omfanget og arten af deres aktioner, og som har fået overdraget den opgave at gennemføre et offentlig-privat partnerskab i overensstemmelse med artikel 196b og 196c i tilfælde, hvor dette skaber europæisk merværdi, og tiltag finansieret med offentlige midler er berettiget. |
| --- | --- |

b)

organer, der er juridiske personer, og som er nedsat i medfør af en basisretsakt, som definerer deres status samt omfanget og arten af deres aktioner, og som har fået overdraget den opgave at gennemføre et offentlig-privat partnerskab i overensstemmelse med artikel 196b og 196c i tilfælde, hvor dette skaber europæisk merværdi, og tiltag finansieret med offentlige midler er berettiget.

Ændring 241

Forslag til forordning

Artikel 196 b (ny)

Artikel 196b

Rammefinansforordning for agenturer og organer og offentlig-private partnerskaber oprettet i henhold til særlige bestemmelser i TEUF og Euratom-traktaten

1.
     
  Der vedtages en rammefinansforordning efter høring af Revisionsretten i form af en delegeret forordning i overensstemmelse med denne forordnings artikel 202, 203 og 204 for enheder, der er oprettet i henhold til særlige bestemmelser i TEUF og Euratom-traktaten, og som er juridiske personer.

Denne rammefinansforordning baseres på de principper og regler, der er fastlagt i denne forordning.

De finansielle bestemmelser for disse organer kan kun afvige fra rammefinansforordningen, hvis deres særlige behov gør det nødvendigt. Sådanne afvigelser må ikke berøre de budgetprincipper, der er omhandlet i afsnit II i første del, princippet om ligebehandling af aktører og specifikke bestemmelser i de basisretsakter, hvorved sådanne organer er oprettet. Hvis de finansielle bestemmelser for disse offentlig-private partnerskaber afviger fra rammefinansforordningen, skal Kommissionen underrettes herom samt om begrundelsen herfor. Kommissionen kan gøre indsigelse mod sådanne afvigelser senest seks måneder efter, at den er blevet underrettet.

Bestemmelserne for disse organer kan afvige fra personalevedtægterne.

1a.
     
  Afvigelser og de konkrete årsager hertil skal hvert år meddeles Europa-Parlamentet og Rådet i et arbejdsdokument senest den 31. oktober. I dette arbejdsdokument behandles endvidere fremskridtene med opfyldelsen af målet med oprettelsen af de enkelte enheder og relevansen af ovennævnte afvigelser set i relation til de opnåede fremskridt, de i artikel 34, stk. 2b, omhandlede oplysningerne og gennemførelsen af de tidligere fastsatte specifikke mål for det år, dechargeproceduren vedrører. Hvis målene ikke er blevet opfyldt i fuldt omfang, redegør den pågældende enheds ledelse for de konkrete årsager hertil og foreslår hjælpeforanstaltninger, der også kan omfatte en begrundet anmodning om en midlertidig forhøjelse af de administrative bevillinger for højst et yderligere år.

Arbejdsdokumentet skal endvidere indeholde en redegørelse for ledelsesstrukturerne i alle de enheder, der er omfattet af denne artikel, herunder en omfattende gennemgang af omfanget af de enkelte ledelsesstrukturer i forhold til antallet af ansatte i den respektive enhed.

2.
     
  Europa-Parlamentet meddeler efter henstilling fra Rådet decharge for gennemførelsen af budgettet for de i stk. 1 omhandlede enheder. Europa-Parlamentet kan, når som helst det måtte anse det for nødvendigt, indbyde enhedernes ledelse i forbindelse med dechargeproceduren, især hvis de i stk. 1a omhandlede mål ikke er blevet opfyldt i to på hinanden følgende år.

3.
     
  Kommissionens interne revisor har de samme beføjelser i forbindelse med de i stk. 1 omhandlede enheder som i forbindelse med Kommissionens tjenestegrene.

4.
     
  Hvert agentur skal efter høring af Revisionsretten ved kontrakt ansætte en uafhængig revisor, hvis opgave det er at kontrollere, om enhedens regnskaber er i overensstemmelse med artikel 134, og under ledelse af Revisionsretten at undersøge lovligheden og den formelle rigtighed af enhedens indtægter og udgifter. Revisionsretten gennemgår den rapport, som udarbejdes af den uafhængige revisor, og kan ud over andre procedurer, den måtte anse for nødvendige, basere sin holdning på denne rapport.

Ændring 242

Forslag til forordning

Artikel 196 c (ny)

Artikel 196c

Model for finansforordning for offentlig-private partnerskabsorganer, som ikke er baseret på særlige bestemmelser i TEUF

1.
     
  Organer, der er juridiske personer og er nedsat ved en basisretsakt i medfør af artikel 288 og 289 i TEUF og har fået overdraget gennemførelsen af offentlig-private partnerskaber, vedtager deres egne finansielle bestemmelser omfattende nedsættelse, gennemførelse, regnskabsaflægning og decharge for det pågældende offentlig-private partnerskabs budget.

2.
     
  Disse bestemmelser omfatter et sæt af principper, der er nødvendige for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler, med udgangspunkt i artikel 55 og 57, og en model til finansforordning, som vedtages i form af en delegeret forordning i overensstemmelse med artikel 202, 203 og 204, efter høring af Revisionsretten.

Hvis de finansielle bestemmelser for disse offentlig-private partnerskaber afviger fra finansforordningsmodellen, skal Kommissionen underrettes herom samt om begrundelsen herfor. Kommissionen kan gøre indsigelse mod sådanne afvigelser senest seks måneder efter, at den er blevet underrettet.

Bestemmelserne for disse organer kan i henhold til artikel 1a, stk. 2, i personalevedtægten afvige fra personalevedtægten, hvis retsakterne om oprettelse af organerne ikke kræver anvendelse af personalevedtægten.

3.
     
  Afvigelser og de konkrete årsager hertil skal meddeles Europa-Parlamentet og Rådet i et årligt arbejdsdokument senest den 31. oktober. I dette arbejdsdokument behandles endvidere fremskridtene med opfyldelsen af målet med oprettelsen af de enkelte organer og relevansen af ovennævnte afvigelser set i relation til de opnåede fremskridt, de i artikel 34, stk. 2b, omhandlede oplysningerne og gennemførelsen af de tidligere fastsatte specifikke mål for det år, dechargeproceduren vedrører.. Hvis målene ikke er blevet opfyldt i fuldt omfang, redegør ledelsen i det pågældende organ for de konkrete årsager hertil og foreslår hjælpeforanstaltninger, der også kan omfatte en begrundet anmodning om en midlertidig forhøjelse af de administrative bevillinger for højst et yderligere år. Arbejdsdokumentet skal endvidere indeholde en redegørelse for ledelsesstrukturerne i alle de enheder, der er omfattet af denne artikel, herunder en omfattende gennemgang af omfanget af de enkelte ledelsesstrukturer i forhold til antallet af ansatte i den respektive enhed.

4.
     
  Europa-Parlamentet meddeler efter henstilling fra Rådet decharge for gennemførelsen af budgettet for de i stk. 1 omhandlede organer.

5.
     
  Kommissionens interne revisor har samme beføjelser i forbindelse med de i stk. 1 omhandlede organer som i forbindelse med Kommissionens tjenestegrene.

Ændring 243

Forslag til forordning

Artikel 199

Kommissionen
  vedtager
  en delegeret forordning
  om gennemførelsesbestemmelserne for denne forordning
  i overensstemmelse med artikel 202, 203 og 204.
  Den delegerede forordning omfatter regler for gennemførelsen af administrationsudgifter i tilknytning til bevillinger i budgettet til Euratoms forsyningsagentur.

Kommissionen
  bemyndiges til at vedtage
  en delegeret forordning i overensstemmelse med artikel 202, 203 og 204
  vedrørende detaljerede bestemmelser med henblik på at supplere eller ændre visse ikkevæsentlige elementer i følgende artikler: 5, 8, 9, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 25, 26, 27, 30, 31, 34, 38, 41, 46, 50, 51, 55, 56, 57, 58, 61, 63, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 72, 75, 76, 77, 77b, 78, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 92, 93, 94, 95, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 117a, 118, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 126, 126a, 126c, 127, 133, 135, 136, 137, 139, 142, 145, 147, 148, 173, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182, 183, 184, 187, 188, 191, 193, 195, 196, 197.

Et bilag til denne forordning anfører målene, indholdet og anvendelsesområdet for delegationen med henvisning til ovenstående artikler.

Den delegerede forordning omfatter ligeledes regler for gennemførelsen af administrationsudgifter i tilknytning til bevillinger i budgettet til Euratoms forsyningsagentur.

Ændring 244

Forslag til forordning

Artikel 200

Artikel 200

Rammefinansforordning for forvaltningsorganer og organer nedsat under EUF-traktaten og Euratom-traktaten

1.
     
  Kommissionen vedtager en rammefinansforordning for organer, der er nedsat under EUF-traktaten og Euratom-traktaten, og som er juridiske personer og modtager bidrag over budgettet, i form af en delegeret retsakt i overensstemmelse med denne forordnings artikel 202, 203 og 204.

Denne rammefinansforordning tager udgangspunkt i de principper og regler, der er fastlagt i denne forordning.

De finansielle bestemmelser for disse organer kan kun afvige fra rammefinansforordningen, hvis det er nødvendigt på grund af deres særlige behov, og Kommissionen på forhånd giver sit samtykke. Sådanne undtagelser må ikke berøre de budgetmæssige principper, der er omhandlet i afsnit II i første del, princippet om ligebehandling af erhvervsdrivende og specifikke bestemmelser i de basisretsakter, hvormed sådanne organer er oprettet.

2.
     
  Det er Europa-Parlamentet, der efter henstilling fra Rådet giver decharge for gennemførelsen af budgettet for de i stk. 1 omhandlede organer.

3.
     
  Kommissionens interne revisor har samme beføjelser i forbindelse med de i stk. 1 omhandlede organer som i forbindelse med Kommissionens tjenestegrene.

4.
     
  Medmindre andet er bestemt i den basisretsakt, der er omhandlet i stk. 1, efterprøver Revisionsretten lovligheden og den formelle rigtighed af organets indtægter og udgifter, før dets regnskaber konsolideres med Kommissionens regnskaber. Denne efterprøvning bygger på en revisionsberetning opstillet af en uafhængig ekstern revisor, som organet har udpeget, og som har til opgave at kontrollere, om organets regnskabers er i overensstemmelse med artikel 134.

udgår

Ændring 245

Forslag til forordning

Artikel 201

Artikel 201

Model for finansforordning for offentlig-private partnerskabsorganer

Organer, der er juridiske personer og er nedsat ved en basisretsakt og har fået overdraget gennemførelsen af offentlig-private partnerskaber i medfør af artikel 55, stk. 1, litra b), nr. v), vedtager deres egne finansielle bestemmelser.

Disse bestemmelser omfatter et sæt af de principper, der er nødvendige for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler, med udgangspunkt i artikel 57, og en model til finansforordning, som vedtages af Kommissionen i form af en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 202, 203 og 204.

udgår

Ændring 246

Forslag til forordning

Artikel 202 – stk. 1

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage den delegerede retsakt, der er omhandlet i artikel 199, 200 og 201
  ,
  for en ubegrænset periode
  .

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 196b, 196c og 199
  , tillægges Kommissionen for en periode på tre år fra den (5) på de i artikel 203 og 204 anførte betingelser
  .

Ændring 247

Forslag til forordning

Artikel 202 – stk. 2

2.   Så snart Kommissionen har vedtaget
  den delegerede retsakt
  , giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

2.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret forordning
  , giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, bl.a. i Europa-Parlamentet og på ekspertplan, og sørger for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 248

Forslag til forordning

Artikel 202 – stk. 3

3.   
  Beføjelsen til at vedtage den delegerede retsakt tillægges Kommissionen på de i artikel 203 og 204 anførte betingelser.

3.   
  Når denne forordning skal ændres, forelægger, Kommissionen en ændret delegeret forordning.

Ændring 249

Forslag til forordning

Artikel 203 – overskrift

Tilbagekaldelse af delegationen

Tilbagekaldelse af delegationen
  og ophævelse af den delegerede forordning

Ændring 250

Forslag til forordning

Artikel 203 – stk. 1

1.   Den i
  artikel 199
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

1.   Den i
  artikel 196b, 196 og 199
  omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid
  helt eller delvis
  tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.
  Europa-Parlamentet eller Rådet kan desuden helt eller delvis ophæve de delegerede forordninger, der er vedtaget i henhold til de i første punktum omhandlede delegerede beføjelser.

Ændring 251

Forslag til forordning

Artikel 203 – stk. 2

2.   Hvis en institution indleder en intern procedure for at beslutte, om den ønsker at tilbagekalde delegationen af beføjelser, giver den den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig god tid, inden den træffer endelig afgørelse, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser der eventuelt vil blive tilbagekaldt, samt begrundelsen herfor.

2.   Hvis en institution indleder en intern procedure for at beslutte, om den ønsker at tilbagekalde delegationen af beføjelser
  og helt eller delvis at ophæve den delegerede forordning
  , giver den den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig god tid, inden den træffer endelig afgørelse, og oplyser samtidig, hvilke delegerede beføjelser
  og i givet fald hvilken delegeret forordning eller del deraf
  , der eventuelt vil blive tilbagekaldt
  eller ophævet,
  samt begrundelsen herfor.

Ændring 252

Forslag til forordning

Artikel 203 – stk. 3

3.   Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i afgørelsen, til ophør. Den træder i kraft øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der præciseres i afgørelsen.
  Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft.
  Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

3.   Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i afgørelsen, til ophør.
  Desuden kan afgørelsen bringe gyldigheden af en delegeret forordning, som stadig er i kraft, eller dele heraf til ophør.
  Den træder i kraft øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der præciseres i afgørelsen. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Ændring 253

Forslag til forordning

Artikel 203 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Inden for en rimelig tidsfrist efter, at der er truffet afgørelse om at tilbagekalde en del af delegationen af beføjelser og eventuelt om helt eller delvis at ophæve den delegerede forordning, forelægger Kommissionen et forslag til ændring af denne forordning og/eller en ændret delegeret forordning.

Ændring 254

Forslag til forordning

Artikel 204 – overskrift

Indsigelse mod
  delegerede retsakter

Indsigelse mod
  en delegeret forordning

Ændring 255

Forslag til forordning

Artikel 204 – stk. 1

1.   Europa-Parlamentet og Rådet kan gøre indsigelse mod
  den delegerede retsakt
  inden
  to måneder efter, at de har fået meddelelse om den.

1.   Europa-Parlamentet og Rådet kan gøre indsigelse mod
  en delegeret forordning foreslået af Kommissionen i medfør af artikel 196b, 196c og 199
  inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen.

Ændring 256

Forslag til forordning

Artikel 204 – stk. 2 – afsnit 1

2.   Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af denne frist har gjort indsigelse mod den delegerede
  retsakt
  , offentliggøres denne i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den deri nævnte dato.

2.   Hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af denne frist har gjort indsigelse mod den delegerede
  forordning
  , offentliggøres denne i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den deri nævnte dato.

Ændring 257

Forslag til forordning

Artikel 204 – stk. 3

3.   Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod
  en delegeret retsakt, træder den ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse, angiver grundene til at gøre indsigelse mod den delegerede retsakt.

3.   Hvis
  enten
  Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod
  den delegerede forordning og foreslår ændringer til den inden for den i stk. 1 fastsatte tidsfrist, tager Kommissionen ændringerne til efterretning og forelægger eventuelt en ændret delegeret forordning. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en sådan ændret delegeret forordning i overensstemmelse med denne artikel.

Ændring 258

Forslag til forordning

Artikel 204 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Europa-Parlamentet eller Rådet kan på et hvilket som helst tidspunkt anmode Kommissionen om at forelægge en helt eller delvis ændret delegeret forordning. De underretter ved først givne lejlighed hinanden om deres planer om en sådan anmodning.

Ændring 259

Forslag til forordning

Artikel 205

Denne forordning tages,
  hver gang det viser sig nødvendigt,
  op til fornyet gennemgang efter proceduren i EUF-traktatens artikel 322
  og i Euratom-traktatens artikel 183.

Hvert tredje år og hver gang det viser sig nødvendigt,
  tages denne forordning op til
  revision
  efter proceduren i
  artikel 322, stk. 1, i TEUF og i Euratom-traktatens artikel 183.

Lofterne i denne forordning kan tilpasses inflationsraten ved hjælp af en delegeret forordning som omhandlet i artikel 199 i overensstemmelse med artikel 202, 203 og 204.

Ændring 260

Forslag til forordning

Artikel 208

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

1.
     Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2012.

2
  .   Den anvendes fra den 1. januar 2012.

Artikel 56 finder
  kun
  anvendelse
  på forpligtelser indgået
  fra og med den 1. januar 2014
  for midler, der er omhandlet i artikel 167
  .

3.
     Artikel 56 finder
  først
  anvendelse fra og med den 1. januar 2014
  , indtil da forbliver artikel 53b i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 i kraft
  .

Medlemsstaterne kan dog allerede anvende artikel 56, stk. 2, fra og med den 1. januar 2012.

Hvis medlemsstaterne afgiver en national erklæring som omhandlet i artikel 56, stk. 6b, finder også sidste afsnit i artikel 56, stk. 6b, anvendelse fra og med den 1. januar 2012.

Eksisterende organers funktioner, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (6), berøres ikke af deres godkendelse. Fra den 1. januar 2014 har de godkendte organer ansvaret for varetagelsen af deres funktioner.

4.
     
  Artikel 5, stk. 4, får øjeblikkelig virkning fra offentliggørelsen af denne forordning.

Hvis modtagere har anvendt artikel 5, stk. 5, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 uden at have benyttet en rentebærende bankkonto, betragtes det ikke som en fejl eller uregelmæssighed.

Ændring 261

Forslag til forordning

Bilag (nyt)

Bilag om den delegerede forordning i henhold til denne forordnings artikel 199

Artikel 5

Den delegerede forordning kan fastsætte bestemmelser om bogføring af renteindtægter af forfinansiering.

Artikel 8

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om bevillinger for et regnskabsår.

Artikel 9

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om bortfald og overførsel af bevillinger.

Artikel 16

Den delegerede forordning kan fastsætte bestemmelser om omregningskursen mellem euro og andre valutaer.

Artikel 18

Den delegerede forordning kan fastlægge strukturen for opførelse af eksterne og interne formålsbestemte indtægter og de tilsvarende bevillinger og fastsætte reglerne for medlemsstaternes bidrag til forskningsprogrammer. Den delegerede forordning kan endvidere supplere denne forordning, hvad angår sanktionsprocedurerne over for medlemsstater, for hvilke der konstateres for stort underskud, og hvad angår formålsbestemte indtægter hidrørende fra EFTA-landenes deltagelse i visse EU-programmer.

Artikel 19

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om godkendelse af donationer til Unionen.

Artikel 20

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om konti for skatter og afgifter, der skal refunderes.

Artikel 22

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om beregningen af procentsatser for overførsler foretaget af andre institutioner end Kommissionen og årsagerne til anmodninger om overførsel.

Artikel 23

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om beregningen af procentsatser for Kommissionens interne overførsler og årsagerne til anmodninger om overførsel.

Artikel 25

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om anmodninger om overførsler fra nødhjælpsreserven.

Artikel 26

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forudgående evalueringer, midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer.

Artikel 27

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om kravene til finansieringsoversigten.

Artikel 30

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om den foreløbige offentliggørelse af budgettet.

Artikel 31

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om offentliggørelsen af information om modtagere af midler tildelt ved indirekte forvaltning.

Artikel 34

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om finansiel programmering.

Artikel 38

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forslagene til ændringsbudgetter.

Artikel 41

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om klassifikation af budgettet.

Artikel 46

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om opstillingen af budgettet, herunder en definition af de reelle udgifter i det seneste regnskabsår, for hvilket regnskabet er afsluttet, budgetanmærkninger og stillingsfortegnelse.

Artikel 50

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om budgetgennemførelsen i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og information om overførsel af personoplysninger til revisionsformål.

Artikel 51

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om basisretsakten og de i artikel 51 omhandlede undtagelser.

Artikel 55

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om metoder til gennemførelse af budgettet, herunder direkte centraliseret forvaltning, udøvelse af beføjelser, der er delegeret til forvaltningsorganer, specifikke bestemmelser om indirekte forvaltning med inddragelse af internationale organisationer og udpegning af offentligretlige organer eller privatretlige organer, der skal levere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse.

Artikel 56

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om delt forvaltning med medlemsstater, herunder sektorspecifikke bestemmelser, som regulerer betingelserne for, hvornår betalinger til medlemsstaterne kan suspenderes, oprettelsen af et register over organer med ansvar for forvaltning, certificering og revision i henhold til de sektorspecifikke forordninger, foranstaltninger til fremme af bedste praksis og fastlæggelse af procedurer for regnskabsafslutning.

Artikel 57

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om den indirekte forvaltning, der varetages af enheder og personer, med undtagelse af medlemsstater, herunder indholdet af aftalen om tildeling af budgetgennemførelsesopgaver, fastlæggelse af betingelserne for indirekte forvaltning, hvor Kommissionens systemer, bestemmelser og procedurer er i overensstemmelse med de pågældende enheders og personers forvaltningserklæringer, og fastlæggelse af procedurer for regnskabsafslutning.

Artikel 58

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forudgående vurderinger af bestemmelser og procedurer under indirekte forvaltning.

Artikel 61

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om finansaktørers rettigheder og pligter.

Artikel 63

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forudgående og efterfølgende kontroller, opbevaring af støttedokumenter, en kodeks af professionelle standarder, manglende handling fra den anvisningsberettigedes side, overførsel af information til regnskabsføreren samt rapporter om procedurer efter forhandling.

Artikel 65

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om regnskabsførerens beføjelser og opgaver, herunder om udnævnelse og udtræden af tjenesten, udtalelsen om regnskabs- og opgørelsessystemer, likviditets- og bankkontoforvaltning, regnskabspåtegning, forvaltning af saldi, overførsel og konvertering, betalingsmetoder, register over juridiske enheder og opbevaring af støttedokumenter.

Artikel 66

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om de personer, der har beføjelse til at administrere konti i en lokal enhed.

Artikel 67

Den delegerede forordning kan fastsætte betingelserne for forskudskonti samt bestemmelser for eksterne aktioner, herunder bestemmelser vedrørende valg af forskudsbestyrere, overførsel af midler til forskudskonti og kontroller foretaget af anvisningsberettigede og regnskabsførere.

Artikel 69

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om den anvisningsberettigedes, regnskabsførerens og forskudsbestyrerens ansvar i tilfælde af ulovlige aktiviteter, svig eller korruption.

Artikel 70

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelserne, som skal gælde for de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede, bl.a. i forbindelse med bekræftelse af instrukser og den rolle, der tilkommer instansen for økonomiske uregelmæssigheder.

Artikel 71

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om regnskabsførernes ansvar i tilfælde af andre former for fejl.

Artikel 72

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forskudsbestyrerens ansvar i tilfælde af andre former for fejl.

Artikel 75

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om overslag over fordringer og fastlæggelse af fordringer, herunder procedure og støttedokumenter samt morarenter.

Artikel 76

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om udstedelse af indtægtsordren.

Artikel 77

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om inddrivelsesmåden, herunder inddrivelse ved modregning, inddrivelsesprocedure ved manglende frivillig betaling, indrømmelse af betalingshenstand, inddrivelse af bøder og andre sanktioner, afståelse fra at inddrive en fastlagt fordring.

Artikel 77b

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om Kommissionens anvendelse af kriterier og procedurer for finansielle korrektioner.

Artikel 78

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forældelsesfristen.

Artikel 80

Den delegerede forordning kan fastsætte bestemmelser vedrørende beløb modtaget gennem bøder, sanktioner og påløbne renter.

Artikel 81

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om finansieringsafgørelsen.

Artikel 82

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forpligtelsestyper, vedtagelse af samlede forpligtelser, enkeltsignatur og administrative udgifter, som er dækket af foreløbige forpligtelser.

Artikel 83

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de budgetmæssige og juridiske forpligtelser, herunder registrering af individuelle forpligtelser.

Artikel 84

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de kontroller, som finder anvendelse på de forskellige forpligtelser.

Artikel 85

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om fastsættelse af udgifter, herunder godkendelse til betaling af personaleudgifter og af mellemliggende betalinger og betaling af saldoen i forbindelse med indkøb og tilskud, påtegning i forbindelse med forfinansiering og mellemliggende betalinger og konkret udformning af påtegningerne "kan betales" og "i overensstemmelse med de faktiske forhold".

Artikel 86

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om godkendelse af udgifter, herunder fastlæggelse af obligatoriske angivelser på en betalingsordre og den kontrol, den anvisningsberettigede skal underkaste betalingsordrer.

Artikel 87

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de forskellige former for betalinger og støttedokumenter.

Artikel 89

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om betalingsfrister.

Artikel 90

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om elektronisk forvaltning af transaktioner.

Artikel 92

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om udnævnelsen af den interne revisor.

Artikel 93

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om den interne revisors beføjelser og opgaver.

Artikel 94

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om den interne revisors uafhængighed og ansvar.

Artikel 95

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de forskellige indkøbskontrakter, herunder rammekontrakter og specifikke kontrakter.

Artikel 97

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om kravene til offentliggørelse i forbindelse med aftaler og offentliggørelse af meddelelser og bekendtgørelser.

Artikel 98

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de forskellige former for indkøbsprocedurer, den fælles procedure for indgåelse af aftaler med en medlemsstat og kontrakter med lav værdi.

Artikel 99

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om indholdet i udbudsmateriale, herunder muligheden og betingelserne for ændring af prisen og de tekniske specifikationer.

Artikel 100

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de udelukkelseskriterier, der gælder for deltagelse i udbudsprocedurer. Den kan fastsætte, hvilken dokumentation der kræves for at fastslå, at der ikke er tale om en situation, der medfører udelukkelse. Desuden kan den i tilfælde af en sådan situation fastsætte varigheden af udelukkelsen.

Artikel 101

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de udelukkelseskriterier, der gælder under indkøbsproceduren. Den kan fastsætte, hvilken dokumentation der kræves for at fastslå, at der ikke er tale om en situation, der medfører udelukkelse. Desuden kan den i tilfælde af en sådan situation fastsætte varigheden af udelukkelsen.

Artikel 102

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om den centrale database om udelukkelser.

Artikel 103

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om forskellige administrative og finansielle sanktioner for tilbudsgivere eller kandidater, som har afgivet forkerte erklæringer, begået væsentlige fejl eller gjort sig skyldige i uregelmæssigheder eller svig eller alvorlig misligholdelse af deres kontraktmæssige forpligtelser.

Artikel 104

Den delegerede forordning kan fastsætte udvælgelses- og tildelingskriterierne. Den kan endvidere fastsætte, hvilke dokumenter, der kræves til dokumentation af den økonomiske og finansielle kapacitet og den tekniske og faglige kapacitet. Den delegerede forordning kan desuden indeholde detaljerede bestemmelser om elektroniske auktioner og unormalt lave bud.

Artikel 105

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om afgivelsen af bud. Den kan fastsætte fristerne for modtagelse af bud og anmodninger om deltagelse, varigheden af adgangen til udbudsmaterialet og fristerne i hastetilfælde. Den kan desuden fastsætte de forskellige kommunikationsmetoder. Den kan endvidere fastsætte bestemmelser om muligheden for en udbudsgaranti, åbningen af bud, anmodninger om deltagelse og udvalget for evaluering af bud og anmodninger om deltagelse.

Artikel 106

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om principperne om ligebehandling og gennemsigtighed. Den kan fastsætte, hvilken kontakt der er tilladt mellem de ordregivende myndigheder og tilbudsgiverne under tildelingsproceduren, minimumkravene til skriftlig registrering af en evaluering og minimumindholdet af den afgørelse, der træffes af den ordregivende myndighed.

Artikel 107

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om afgørelsen om tildeling af kontrakten, informationen til tilbudsgiverne og underskrivelsen og gennemførelsen af kontrakten.

Artikel 108

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om informationen til tilbudsgiverne, herunder vedrørende annullering af udbudsproceduren.

Artikel 109

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de garantier, der kræves af kontrahenterne.

Artikel 110

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om suspension af en kontrakt i tilfælde af fejl, uregelmæssigheder og svig.

Artikel 111

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om den ordregivende myndigheds funktion, herunder fastsættelse af passende niveauer for beregningen af tærskelværdier.

Artikel 112

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de gældende tærskelværdier, særskilte kontrakter og kontrakter opdelt i partier og vurdering af værdien af bestemte kontrakter.

Artikel 113

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om deltagelse i udbudsprocedurer og bevisreglerne i forbindelse med adgangen til at deltage i udbudsprocedurer.

Artikel 114

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om Verdenshandelsorganisationens regler for indgåelse af indkøbsaftaler.

Artikel 115

Den delegerede forordning kan fastsætte de nærmere bestemmelser for tildeling og omfang af tilskud og kan indeholde regler for, om der skal anvendes tilskudsaftaler eller tilskudsafgørelser. Endvidere kan den delegerede forordning indeholde detaljerede bestemmelser om anvendelsen af rammepartnerskabsaftaler.

Artikel 116

Den delegerede forordning kan indeholde bestemmelser om de forskellige former for tilskud.

Artikel 117

Den delegerede forordning kan supplere de overordnede principper, der gælder for tilskud, herunder non profit-reglen og samfinansieringsprincippet.

Artikel 117a

Den delegerede forordning kan indeholde yderligere detaljerede bestemmelser om støtteberettigede omkostninger.

Artikel 118

Den delegerede forordning kan fastsætte kravene vedrørende det årlige arbejdsprogram, indholdet i indkaldelser af forslag, undtagelserne i forbindelse med en indkaldelse af forslag, informationen til ansøgerne og offentliggørelsen af tilskudsafgørelsen.

Artikel 119

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om princippet om ikke-kumuleret tildeling.

Artikel 120

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om tildeling med tilbagevirkende kraft.

Artikel 122

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om ordningerne for ansøgninger om tilskud, dokumentation for, at der ikke er grund til udelukkelse, ansøgere, der ikke er juridiske personer, juridiske enheder, der optræder som én ansøger, finansielle og administrative sanktioner, kriterier for støtteberettigelse og tilskud med meget lav værdi.

Artikel 123

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om udvælgelses- og tildelingskriterier.

Artikel 124

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om evalueringen og tildelingen af tilskud og information til ansøgerne.

Artikel 125

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forfinansieringsgarantien.

Artikel 126

Den delegerede forordning kan fastsætte bestemmelser for betaling af tilskud og kontroller, herunder bestemmelser om støttedokumenter og suspension og reduktion af tilskud.

Artikel 126a

Den delegerede forordning kan fastsætte frister for de godkendte organers og Kommissionens opbevaring af dokumentation.

Artikel 126c

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om clearingudvalgenes kompetencer og sammensætning.

Artikel 127

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om gennemførelseskontrakter og støtte til tredjeparter.

Artikel 133

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning.

Artikel 135

Den delegerede forordning kan fastsætte de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, herunder "going concern-princippet", forsigtighedsprincippet, princippet om vedvarende regnskabsmetoder, princippet om sammenlignelige oplysninger, princippet om væsentlighed og gruppering, princippet om ikke-modregning og princippet om indhold frem for formalia, og bestemmelser om støttedokumenter.

Artikel 136

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om årsregnskaberne, herunder opgørelser af finansielle resultater, cash flow-opgørelser, bemærkninger til årsregnskaberne og forklarende noter.

Artikel 137

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om indholdet af budgetregnskaber.

Artikel 139

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om godkendelsen af regnskaber, herunder fremsendelse af de endelige konsoliderede regnskaber.

Artikel 142

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om opstillingen af budgetregnskaber, herunder anvendelsen af computersystemer.

Artikel 145

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om regnskabsposteringerne. Endvidere kan den indeholde detaljerede bestemmelser om regnskabernes udformning, kontooversigten, regnskabsafstemninger, registrering i dagbogen og afstemning af regnskaber.

Artikel 147

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om bogføringen i og indholdet af budgetregnskaberne.

Artikel 148

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om mængde- og værdifortegnelsen og proceduren for videresalg og afhændelse af ejendom, herunder bestemmelser om mængde- og værdifortegnelser i delegationer.

Artikel 173

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om forskellige former for transaktioner på forskningsområdet.

Artikel 175

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om Det fælles Forskningscenter.

Artikel 176

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de foranstaltninger, som kan finansieres under foranstaltninger udadtil.

Artikel 178

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om trustfonde for foranstaltninger udadtil.

Artikel 179

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om gennemførelsen af foranstaltninger udadtil ved indirekte forvaltning.

Artikel 180

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om aftaler med enheder vedrørende gennemførelsen af foranstaltninger udadtil, herunder bestemmelser om særlige lån og bankkonti.

Artikel 181

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om offentlige indkøb i forbindelse med foranstaltninger udadtil.

Artikel 182

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om deltagelsen i udbudsprocedurer.

Artikel 183

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om den fuldstændige finansiering af foranstaltning udadtil og finansieringsansøgninger.

Artikel 184

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om tilskudsprocedurer, som finder anvendelse i forbindelse med indirekte forvaltning.

Artikel 187

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om de beføjelser, der tillægges EU- kontorerne og institutionernes delegationer til EU-kontorerne.

Artikel 188

Den delegerede forordning kan fastsætte detaljerede bestemmelser om bevillingerne til EU- kontorerne, herunder regnskabsførerens delegation af visse opgaver, likviditet og bankkonti.

Artikel 191

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om delegation af anvisningsbeføjelser til direktøren for et interinstitutionelt kontor.

Artikel 193

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om omfanget af administrative bevillinger og lejegarantier.

Artikel 195

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om specifikke administrative bevillinger, herunder til ejendomme og forskud til ansatte i institutionerne.

Artikel 196

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om eksterne eksperter.

Artikel 197

Den delegerede forordning kan indeholde detaljerede bestemmelser om overgangsbestemmelser, herunder om afvikling af garantikontoen og ajourføring af tærskelværdier og beløb.

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0325/2011).

(2)  
  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0401.

(3)  

  EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1

  .

(4)  

  EUT L 400 af 30.12.2006, s. 1

  .

(5)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

(6)  

  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25

  .

---

Torsdag den 27. oktober 2011

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/270

---

Torsdag den 27. oktober 2011Seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi ***I

P7_TA(2011)0468

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (KOM(2010)0094 - C7-0088/2010 - 2010/0064(COD))

2013/C 131 E/27

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0094), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0094),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 82, stk. 2, og artikel 83, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0088/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 82, stk. 2, og artikel 83, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0088/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. september 2010 (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. juni 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0294/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0294/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 48 af 15.2.2011, s. 138.

---

Torsdag den 27. oktober 2011P7_TC1-COD(2010)0064

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 27. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/93/EU).

---

Torsdag den 27. oktober 2011BILAG

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om hvervning af børn til seksuelle formål

der henviser til, at der ved fysisk hvervning af børn til seksuelle formål ("offline-grooming") forstås overlagt manipulation af et barn under den seksuelle lavalder i form af tale, skrift, audiovisuelt materiale eller tilsvarende fremvisninger, med henblik på at mødes med det pågældende barn i den hensigt at begå en eller flere af de lovovertrædelser, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4 og artikel 5, stk. 6, i direktivet om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi,

der henviser til, at fysisk hvervning af børn til seksuelle formål allerede er reguleret i national ret i medlemsstaterne i forskellige former, enten som forsøg, forberedende lovovertrædelse eller en særlig form for seksuelt misbrug,

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer medlemsstaterne til omhyggeligt at gennemgå deres strafferetlige definitioner, hvad angår kriminalisering af fysisk hvervning af børn til seksuelle formål, og til om nødvendigt at forbedre og korrigere deres straffelov vedrørende eventuelle bestående retlige lakuner i denne henseende.

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/271 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/271

---

Torsdag den 27. oktober 2011Anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som berettigede til international beskyttelse, deres status og indholdet af en sådan beskyttelse ***I

P7_TA(2011)0469

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som berettigede til international beskyttelse, deres status og indholdet af en sådan beskyttelse (omarbejdning) (KOM(2009)0551 - C7-0250/2009 - 2009/0164(COD))

2013/C 131 E/28

(Almindelig lovgivningsprocedure - omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2009)0551), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2009)0551),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 63, stk. 1, nr. 1, litra c), nr. 2, litra a), og nr. 3, litra a), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0250/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 63, stk. 1, nr. 1, litra c), nr. 2, litra a), og nr. 3, litra a), på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0250/2009),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til EUF-traktatens artikel 294, stk. 3, og artikel 78, stk. 2, litra a og b, |
| --- | --- |

—

der henviser til EUF-traktatens artikel 294, stk. 3, og artikel 78, stk. 2, litra a og b,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. april 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. april 2010 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. juli 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. juli 2011 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til skrivelse af 2. februar 2010 fra Retsudvalget til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 2. februar 2010 fra Retsudvalget til Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0271/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0271/2011),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i den tidligere retsakt sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i den tidligere retsakt sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles politiske erklæring om forklarende dokumenter, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles politiske erklæring om forklarende dokumenter, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager medlemsstaternes og Kommissionens fælles politiske erklæring om forklarende dokumenter, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager medlemsstaternes og Kommissionens fælles politiske erklæring om forklarende dokumenter, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 18 af 19.1.2011, s. 80.

(2)  EUT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdag den 27. oktober 2011P7_TC1-COD(2009)0164

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 27. oktober 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/95/EU).

---

Torsdag den 27. oktober 2011BILAG

Fælles politisk erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om forklarende dokumenter

Institutionerne anerkender, at de oplysninger, medlemsstaterne giver Kommissionen med hensyn til gennemførelsen af direktiver i national ret, "skal være klare og præcise" (1) for at lette Kommissionens hverv med at føre tilsyn med gennemførelsen af EU-retten.

På denne baggrund hilser Europa-Parlamentet og Rådet den fælles politiske erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter velkommen.

Institutionerne er således enige om at medtage nedenstående betragtning i det berørte direktiv, når nødvendigheden og proportionaliteten af fremsendelsen af sådanne dokumenter kan begrundes i overensstemmelse med den fælles politiske erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter:

"I overensstemmelse med den fælles politiske erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter af [dato] forpligter medlemsstaterne sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Med hensyn til nærværende direktiv finder lovgiveren, at fremsendelsen af sådanne dokumenter er begrundet."

Kommissionen vil senest den 1. november 2013 aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af de to fælles politiske erklæringer om forklarende dokumenter.

Institutionerne forpligter sig til fra den 1. november 2011 at anvende disse principper på nye og verserende direktivforslag med undtagelse af de forslag, som Europa-Parlamentet og Rådet allerede er nået til enighed om.

Fælles politisk erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter

Fælles politisk erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter

I henhold til artikel 288 i TEUF er et direktiv "med hensyn til det tilsigtede mål bindende for enhver medlemsstat, som det rettes til, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og midler for gennemførelsen".

med hensyn til det tilsigtede mål bindende for enhver medlemsstat, som det rettes til, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og midler for gennemførelsen

Medlemsstaterne og Kommissionen anerkender, at en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen er en forudsætning for at nå Unionens politiske mål, og at det, selv om ansvaret for en sådan gennemførelse primært påhviler medlemsstaterne, er et spørgsmål af fælles interesse, eftersom det bl.a. sigter mod at skabe lige vilkår i alle medlemsstater.

Medlemsstaterne og Kommissionen erkender, at en korrekt og rettidig gennemførelse af EU-direktiver er en juridisk forpligtelse. De bemærker, at traktaterne pålægger Kommissionen det hverv at føre tilsyn med gennemførelsen af EU-retten under Den Europæiske Unions Domstols kontrol, og er af den fælles opfattelse, at meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger vil gøre det lettere for Kommissionen at opfylde dette hverv.

I den forbindelse anerkender medlemsstaterne, at de oplysninger, de giver Kommissionen med hensyn til gennemførelsen af direktiver i national ret, "skal være klare og præcise" og "utvetydigt anføre de love og administrative foranstaltninger" eller andre bestemmelser i national ret samt i givet fald de nationale domstoles retspraksis, med hvilke medlemsstaten mener at have opfyldt de forskellige forpligtelser, den er pålagt ved direktivet (2).

skal være klare og præcise

utvetydigt anføre de love og administrative foranstaltninger

2

For at højne informationsniveauet i forbindelse med gennemførelse af EU-direktiver skal Kommissionen, når den finder tilvejebringelse af dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter, påkrævet, i forbindelse med fremsættelse af de relevante forslag i hvert enkelt tilfælde begrunde nødvendigheden og proportionaliteten af at tilvejebringe sådanne dokumenter, navnlig under hensyntagen til kompleksiteten af henholdsvis direktivet og dets gennemførelse samt en eventuel forøgelse af den administrative byrde.

I begrundede tilfælde forpligter medlemsstaterne sig til at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere forklarende dokumenter, der kan tage form af sammenligningstabeller eller andre dokumenter, der tjener samme formål.

---

(1)  Jf. Domstolens dom af 16. juli 2009 i sag C-427/07, præmis 107, samt den heri nævnte retspraksis.

1

(2)  Jf. Domstolens dom af 16. juli 2009 i sag C-427/07, præmis 107, samt den heri nævnte retspraksis.

2

---

| 8.5.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 131/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 131/274

---

Torsdag den 27. oktober 2011Aftale mellem EU og Australien om behandling og overførsel af PNR-oplysninger ***

P7_TA(2011)0470

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 27. oktober 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Australien om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste (PNR)-oplysninger til de australske told- og grænsekontrolmyndigheder (09825/2011 - C7-0304/2011 - 2011/0126(NLE))

2013/C 131 E/29

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09825/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09825/2011),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Australien om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste(PNR)-oplysninger til de australske told- og grænsekontrolmyndigheder, som er vedføjet ovennævnte udkast til Rådets afgørelse som bilag (10093/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Australien om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste(PNR)-oplysninger til de australske told- og grænsekontrolmyndigheder, som er vedføjet ovennævnte udkast til Rådets afgørelse som bilag (10093/2011),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande (KOM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande (KOM(2010)0492),

| — | der henviser til sine beslutninger af 14. februar 2007 om SWIFT, PNR-ordningen og den transatlantiske dialog om disse spørgsmål (1), sin henstilling af 22. oktober 2008 om evaluering af aftalen EU/Australien om passageroplysninger (PNR) (2), sin beslutning af 5. maj 2010 om iværksættelse af forhandlinger om aftaler om passagerlisteoplysninger (PNR-aftaler) med USA, Australien og Canada (3) og sin beslutning af 11. november 2010 om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 14. februar 2007 om SWIFT, PNR-ordningen og den transatlantiske dialog om disse spørgsmål (1), sin henstilling af 22. oktober 2008 om evaluering af aftalen EU/Australien om passageroplysninger (PNR) (2), sin beslutning af 5. maj 2010 om iværksættelse af forhandlinger om aftaler om passagerlisteoplysninger (PNR-aftaler) med USA, Australien og Canada (3) og sin beslutning af 11. november 2010 om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande (4),

| — | der henviser til udtalelserne fra den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse af henholdsvis 19. oktober 2010 om Kommissionens meddelelse om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande (5) og 15. juli 2011 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Australien om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste(PNR)-oplysninger til de australske told- og grænsekontrolmyndigheder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse af henholdsvis 19. oktober 2010 om Kommissionens meddelelse om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande (5) og 15. juli 2011 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Australien om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste(PNR)-oplysninger til de australske told- og grænsekontrolmyndigheder (6),

| — | der henviser til udtalelse 7/2010 af 12. november 2010 fra Artikel 29-Arbejdsgruppen om Databeskyttelse om Kommissionens meddelelse om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 7/2010 af 12. november 2010 fra Artikel 29-Arbejdsgruppen om Databeskyttelse om Kommissionens meddelelse om den globale tilgang til overførsel af passageroplysninger (PNR) til tredjelande,

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), sammenholdt med artikel 82, stk. 1, andet afsnit, litra d), og artikel 87, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), sammenholdt med artikel 82, stk. 1, andet afsnit, litra d), og artikel 87, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0304/2011),

| — | der henviser til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0364/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0364/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | mener, at procedure 2009/0186(NLE) er forældet, nu hvor PNR-aftalen fra 2008 mellem Den Europæiske Union og Australien vil blive erstattet af den nye PNR-aftale; |
| --- | --- |

2.

mener, at procedure 2009/0186(NLE) er forældet, nu hvor PNR-aftalen fra 2008 mellem Den Europæiske Union og Australien vil blive erstattet af den nye PNR-aftale;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Australiens regering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Australiens regering.

---

(1)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 349.

(2)  EUT C 15 E af 21.1.2010, s. 46.

(3)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 70.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0397.

(5)  EUT C 357 af 30.12.2010, s. 7.

(6)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---