# Uradni list C 168/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.168.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 168 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5614. junij 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.168.slv

Uradni list

Evropske unije

C 168

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5614. junij 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 168/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 168/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2013/C 168/02 | Osnutek sklepov Sveta o socialni razsežnosti visokega šolstva | 2 |
| 2013/C 168/03 | Sklepi Sveta o prispevku kakovostnega mladinskega dela k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih | 5 |
| 2013/C 168/04 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o dvojni poklicni poti športnikov | 10 |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 168/05 | Menjalni tečaji eura | 13 |
| 2013/C 168/06 | Skupno podjetje SESAR – Proračun za leto 2013 in kadrovski načrt za leto 2013 | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2013/C 168/02

Osnutek sklepov Sveta o socialni razsežnosti visokega šolstva

2

2013/C 168/03

Sklepi Sveta o prispevku kakovostnega mladinskega dela k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih

5

2013/C 168/04

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o dvojni poklicni poti športnikov

10

Evropska komisija

2013/C 168/05

Menjalni tečaji eura

13

2013/C 168/06

Skupno podjetje SESAR – Proračun za leto 2013 in kadrovski načrt za leto 2013

14

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 168/07 | Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39398 – VISA MIF (
  1
  ) | 22 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 168/08 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 26 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 168/07

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39398 – VISA MIF (
  1
  )

1

22

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 168/08

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 168/01

Komisija se je 23. aprila 2013 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6871. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32013M6871. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/2

---

Osnutek sklepov Sveta o socialni razsežnosti visokega šolstva

2013/C 168/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

GLEDE NA

| 1. | člena 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

člena 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 2. | strategijo Evropa 2020, zlasti krovni cilj povečanja deleža oseb med 30. in 34. letom starosti z dokončano terciarno ali enakovredno izobrazbo na najmanj 40 %; |
| --- | --- |

2.

strategijo Evropa 2020, zlasti krovni cilj povečanja deleža oseb med 30. in 34. letom starosti z dokončano terciarno ali enakovredno izobrazbo na najmanj 40 %;

| 3. | Sklepe Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (1), v katerih je spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva opredeljeno kot eden od štirih strateških ciljev tega okvira ter poudarjeno, da bi morala politika izobraževanja in usposabljanja vsem državljanom ne glede na njihove osebne, socialne ali gospodarske razmere omogočiti vseživljenjsko pridobivanje, izpopolnjevanje in izboljševanje znanj in spretnosti za posamezna delovna mesta, pa tudi ključnih znanj, spretnosti in kompetenc; |
| --- | --- |

3.

Sklepe Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (1), v katerih je spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva opredeljeno kot eden od štirih strateških ciljev tega okvira ter poudarjeno, da bi morala politika izobraževanja in usposabljanja vsem državljanom ne glede na njihove osebne, socialne ali gospodarske razmere omogočiti vseživljenjsko pridobivanje, izpopolnjevanje in izboljševanje znanj in spretnosti za posamezna delovna mesta, pa tudi ključnih znanj, spretnosti in kompetenc;

| 4. | Sklepe Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (2), v katerih je poudarjeno, da je treba zagotoviti enake možnosti za dostop do kakovostnega izobraževanja in enako obravnavo ter da je treba poskrbeti za to, da rezultati ne bi bili odvisni od družbenogospodarskega položaja ali drugih dejavnikov, ki bi lahko negativno vplivali na izobraževanje, poleg tega pa so v sklepih izpostavljeni gospodarski in socialni razlogi za dvig splošnih stopenj izobrazbe in za pridobitev visokih stopenj znanj in spretnosti, poleg tega pa naj bi bila zagotovitev ključnih kompetenc vsem državljanom ključna za izboljšanje njihove zaposljivosti, socialne vključenosti in osebne izpolnitve; |
| --- | --- |

4.

Sklepe Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (2), v katerih je poudarjeno, da je treba zagotoviti enake možnosti za dostop do kakovostnega izobraževanja in enako obravnavo ter da je treba poskrbeti za to, da rezultati ne bi bili odvisni od družbenogospodarskega položaja ali drugih dejavnikov, ki bi lahko negativno vplivali na izobraževanje, poleg tega pa so v sklepih izpostavljeni gospodarski in socialni razlogi za dvig splošnih stopenj izobrazbe in za pridobitev visokih stopenj znanj in spretnosti, poleg tega pa naj bi bila zagotovitev ključnih kompetenc vsem državljanom ključna za izboljšanje njihove zaposljivosti, socialne vključenosti in osebne izpolnitve;

| 5. | Sklepe Sveta z dne 28. novembra 2011 o posodobitvi visokega šolstva (3), v katerih so države članice pozvane k spodbujanju sistematičnega razvoja učinkovitih strategij za zagotovitev dostopa slabo zastopanim skupinam ter k okrepitvi prizadevanj za zmanjšanje stopenj zgodnje opustitve visokošolskega izobraževanja, in sicer z izboljšanjem kakovosti, ustreznosti in privlačnosti programov, zlasti z učenjem, osredotočenim na študente, in z zagotavljanjem ustrezne podpore po vpisu, usmerjanjem in svetovanjem; |
| --- | --- |

5.

Sklepe Sveta z dne 28. novembra 2011 o posodobitvi visokega šolstva (3), v katerih so države članice pozvane k spodbujanju sistematičnega razvoja učinkovitih strategij za zagotovitev dostopa slabo zastopanim skupinam ter k okrepitvi prizadevanj za zmanjšanje stopenj zgodnje opustitve visokošolskega izobraževanja, in sicer z izboljšanjem kakovosti, ustreznosti in privlačnosti programov, zlasti z učenjem, osredotočenim na študente, in z zagotavljanjem ustrezne podpore po vpisu, usmerjanjem in svetovanjem;

| 6. | sporočilo iz Bukarešte z ministrske konference v okviru bolonjskega procesa z dne 26. in 27. aprila 2012, iz katerega je razviden dogovor ministrov, da sprejmejo nacionalne ukrepe za razširitev splošnega dostopa do kakovostnega visokošolskega izobraževanja, in v katerem je ponovljen cilj, da bi se morala v študentski populaciji, ki vstopi v visokošolsko izobraževanje in ga uspešno zaključi, odražati raznolikost evropskega prebivalstva, pa tudi posebna obravnava socialne razsežnosti v visokem šolstvu v poročilu o izvajanju bolonjskega procesa za leto 2012, v katerem so preučene razpoložljive statistične informacije o vplivu okolja, iz katerega študenti izhajajo, na njihovo udeležbo v visokošolskem izobraževanju, in različni pristopi politik k razširitvi dostopa; |
| --- | --- |

6.

sporočilo iz Bukarešte z ministrske konference v okviru bolonjskega procesa z dne 26. in 27. aprila 2012, iz katerega je razviden dogovor ministrov, da sprejmejo nacionalne ukrepe za razširitev splošnega dostopa do kakovostnega visokošolskega izobraževanja, in v katerem je ponovljen cilj, da bi se morala v študentski populaciji, ki vstopi v visokošolsko izobraževanje in ga uspešno zaključi, odražati raznolikost evropskega prebivalstva, pa tudi posebna obravnava socialne razsežnosti v visokem šolstvu v poročilu o izvajanju bolonjskega procesa za leto 2012, v katerem so preučene razpoložljive statistične informacije o vplivu okolja, iz katerega študenti izhajajo, na njihovo udeležbo v visokošolskem izobraževanju, in različni pristopi politik k razširitvi dostopa;

| 7. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. novembra 2012 – Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate
   (4), ki v priloženem delovnem dokumentu (5) opozarja na razvoj in krepitev partnerstev ter prožnih poti za vseživljenjski razvoj znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

7.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. novembra 2012 – Ponovni razmislek o izobraževanju: naložbe v spretnosti za boljše socialno-ekonomske rezultate
   (4), ki v priloženem delovnem dokumentu (5) opozarja na razvoj in krepitev partnerstev ter prožnih poti za vseživljenjski razvoj znanj in spretnosti;

| 8. | Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (6), v katerem so se države članice dogovorile, da bodo vzpostavile ureditev za potrjevanje takšnega učenja, ki bo posameznikom omogočalo, da lahko za svojo poklicno pot in nadaljnje učenje, vključno z visokošolskim izobraževanjem, uporabijo znanje, pridobljeno zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

8.

Priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (6), v katerem so se države članice dogovorile, da bodo vzpostavile ureditev za potrjevanje takšnega učenja, ki bo posameznikom omogočalo, da lahko za svojo poklicno pot in nadaljnje učenje, vključno z visokošolskim izobraževanjem, uporabijo znanje, pridobljeno zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja;

| 9. | letni pregled rasti za leto 2013, v katerem je izobraževanje opredeljeno kot ključni spodbujevalec rasti in konkurenčnosti poleg inovacij ter raziskav in razvoja, vlaganje v človeški kapital pa izpostavljeno kot bistveno za odpravo brezposelnosti in ponovni zagon gospodarskega okrevanja; |
| --- | --- |

9.

letni pregled rasti za leto 2013, v katerem je izobraževanje opredeljeno kot ključni spodbujevalec rasti in konkurenčnosti poleg inovacij ter raziskav in razvoja, vlaganje v človeški kapital pa izpostavljeno kot bistveno za odpravo brezposelnosti in ponovni zagon gospodarskega okrevanja;

| 10. | dejavnosti vzajemnega učenja o politikah in praksi za zmanjšanje stopenj zgodnje opustitve ter izboljšanje stopenj uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja v okviru Evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), ki so marca 2013 potekale v Pragi in katerih osrednja tema so bili nacionalni, institucionalni in evropski pristopi za zvišanje stopenj končanega šolanja in prilagajanje institucionalnih realnosti raznovrstni študentski populaciji, ob opiranju na dokaze in analize – |
| --- | --- |

10.

dejavnosti vzajemnega učenja o politikah in praksi za zmanjšanje stopenj zgodnje opustitve ter izboljšanje stopenj uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja v okviru Evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), ki so marca 2013 potekale v Pragi in katerih osrednja tema so bili nacionalni, institucionalni in evropski pristopi za zvišanje stopenj končanega šolanja in prilagajanje institucionalnih realnosti raznovrstni študentski populaciji, ob opiranju na dokaze in analize –

SOGLAŠA Z NASLEDNJIM:

| 1. | Izzivov, s katerim se danes spopada Evropa, ni mogoče rešiti le z izobraževanjem in usposabljanjem, kljub temu pa je z gospodarskega in socialnega vidika nujno ljudi opremiti z znanjem in spretnostmi, ki jih Evropa potrebuje, kar vključuje tudi prizadevanje za pravičnejši dostop do visokošolskega izobraževanja, udeležbo v njem in njegov zaključek. Še vedno je preveč sposobnih posameznikov, ki zaradi družbenih, kulturnih in ekonomskih okoliščin ali zaradi pomanjkljivih sistemov podpore in svetovanja niso vključeni v visoko šolstvo. |
| --- | --- |

1.

Izzivov, s katerim se danes spopada Evropa, ni mogoče rešiti le z izobraževanjem in usposabljanjem, kljub temu pa je z gospodarskega in socialnega vidika nujno ljudi opremiti z znanjem in spretnostmi, ki jih Evropa potrebuje, kar vključuje tudi prizadevanje za pravičnejši dostop do visokošolskega izobraževanja, udeležbo v njem in njegov zaključek. Še vedno je preveč sposobnih posameznikov, ki zaradi družbenih, kulturnih in ekonomskih okoliščin ali zaradi pomanjkljivih sistemov podpore in svetovanja niso vključeni v visoko šolstvo.

| 2. | Gospodarsko okrevanje Evrope in prizadevanje za trajnostno rast, tudi s krepitvijo raziskav in inovacij, sta vedno bolj odvisna od sposobnosti Evrope, da vse svoje državljane vključi v razvoj znanj in spretnosti, kar je dokaz za to, da so socialni in ekonomski cilji neločljivo povezani. Hkrati s prizadevanji za izboljšanje spretnosti s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ima tudi kakovostno visokošolsko izobraževanje in vseživljenjsko učenje bistveno vlogo pri okrepitvi zaposljivosti in vse večji konkurenčnosti, hkrati pa spodbujanju osebnega in poklicnega razvoja študentov in diplomantov ter spodbujanju socialne solidarnosti in sodelovanja državljanov v javnem življenju. |
| --- | --- |

2.

Gospodarsko okrevanje Evrope in prizadevanje za trajnostno rast, tudi s krepitvijo raziskav in inovacij, sta vedno bolj odvisna od sposobnosti Evrope, da vse svoje državljane vključi v razvoj znanj in spretnosti, kar je dokaz za to, da so socialni in ekonomski cilji neločljivo povezani. Hkrati s prizadevanji za izboljšanje spretnosti s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ima tudi kakovostno visokošolsko izobraževanje in vseživljenjsko učenje bistveno vlogo pri okrepitvi zaposljivosti in vse večji konkurenčnosti, hkrati pa spodbujanju osebnega in poklicnega razvoja študentov in diplomantov ter spodbujanju socialne solidarnosti in sodelovanja državljanov v javnem življenju.

| 3. | Bolonjski proces in kasnejši razvoj evropskega visokošolskega prostora (EHEA), agenda EU za posodobitev visokošolskega izobraževanja in strategija Evropa 2020 dokazujejo, da lahko evropsko sodelovanje in skupne politike dragoceno prispevajo k spopadanju s skupnimi izzivi, in sicer z izmenjavo dobrih praks, s primerjalnimi političnimi analizami, oprtimi na dokaze, in s finančno podporo, poleg tega pa tudi s podpiranjem vzpostavljanja trajnostnih mehanizmov za večjo mobilnost raznovrstnih študentskih skupin. |
| --- | --- |

3.

Bolonjski proces in kasnejši razvoj evropskega visokošolskega prostora (EHEA), agenda EU za posodobitev visokošolskega izobraževanja in strategija Evropa 2020 dokazujejo, da lahko evropsko sodelovanje in skupne politike dragoceno prispevajo k spopadanju s skupnimi izzivi, in sicer z izmenjavo dobrih praks, s primerjalnimi političnimi analizami, oprtimi na dokaze, in s finančno podporo, poleg tega pa tudi s podpiranjem vzpostavljanja trajnostnih mehanizmov za večjo mobilnost raznovrstnih študentskih skupin.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, DA OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU SUBSIDIARNOSTI IN AVTONOMIJE VISOKOŠOLSKIH USTANOV

| 1. | sprejmejo nacionalne cilje za izboljšanje dostopa slabo zastopanih in zapostavljenih skupin do visokošolskega izobraževanja, za povečanje njihove udeležbe v njem in izboljšanje stopnje uspešnega zaključka šolanja, da bi se tako približale cilju bolonjskega procesa, da bi se v študentski populaciji, ki vstopi v visokošolsko izobraževanje, je v njem udeležena in ki pridobi visokošolsko izobrazbo, na vseh ravneh odražala raznovrstnost evropskega prebivalstva; |
| --- | --- |

1.

sprejmejo nacionalne cilje za izboljšanje dostopa slabo zastopanih in zapostavljenih skupin do visokošolskega izobraževanja, za povečanje njihove udeležbe v njem in izboljšanje stopnje uspešnega zaključka šolanja, da bi se tako približale cilju bolonjskega procesa, da bi se v študentski populaciji, ki vstopi v visokošolsko izobraževanje, je v njem udeležena in ki pridobi visokošolsko izobrazbo, na vseh ravneh odražala raznovrstnost evropskega prebivalstva;

| 2. | spodbujajo sodelovanje med izvajalci izobraževanja na vseh ravneh, vključno s tistimi, ki izvajajo neformalno in priložnostno učenje, ter drugimi zadevnimi interesnimi skupinami, da bi opredelili posebne skupine, ki v visokem šolstvu niso dovolj zastopane, ter da bi spodbujali večjo udeležbo slabo zastopanih skupin v samem poklicu poučevanja po vseh sektorjih izobraževanja; |
| --- | --- |

2.

spodbujajo sodelovanje med izvajalci izobraževanja na vseh ravneh, vključno s tistimi, ki izvajajo neformalno in priložnostno učenje, ter drugimi zadevnimi interesnimi skupinami, da bi opredelili posebne skupine, ki v visokem šolstvu niso dovolj zastopane, ter da bi spodbujali večjo udeležbo slabo zastopanih skupin v samem poklicu poučevanja po vseh sektorjih izobraževanja;

| 3. | omogočajo razvoj proaktivnih strategij in z njimi povezanih struktur na institucionalni ravni, vključno z dejavnostmi ozaveščanja in možnostmi za vseživljenjsko učenje, obveščanjem o možnostih za izobraževanje, priložnostih, povezanih s trgom dela, in tozadevnih rezultatih, usmerjanjem pri izbiri smeri, vzajemnim mentorstvom, svetovanjem ter storitvami podpore; |
| --- | --- |

3.

omogočajo razvoj proaktivnih strategij in z njimi povezanih struktur na institucionalni ravni, vključno z dejavnostmi ozaveščanja in možnostmi za vseživljenjsko učenje, obveščanjem o možnostih za izobraževanje, priložnostih, povezanih s trgom dela, in tozadevnih rezultatih, usmerjanjem pri izbiri smeri, vzajemnim mentorstvom, svetovanjem ter storitvami podpore;

| 4. | spodbujajo prepustnost in razvoj prožnih in preglednih poti za napredovanje zlasti od poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter neformalnega in priložnostnega učenja do visokošolskega izobraževanja, ki jih omogočajo instrumenti za preglednost, kot so nacionalna ogrodja kvalifikacij, povezana z evropskim ogrodjem kvalifikacij; |
| --- | --- |

4.

spodbujajo prepustnost in razvoj prožnih in preglednih poti za napredovanje zlasti od poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter neformalnega in priložnostnega učenja do visokošolskega izobraževanja, ki jih omogočajo instrumenti za preglednost, kot so nacionalna ogrodja kvalifikacij, povezana z evropskim ogrodjem kvalifikacij;

| 5. | izboljšajo možnosti za fleksibilno učenje s povečanjem raznovrstnosti načinov izobraževanja, na primer z oblikovanjem pristopov k poučevanju in učenju, ki bi bili osredotočeni na študente, z izboljšanjem možnosti za izredni študij, razvoj pripravništva na podlagi kreditnih točk, modularizacijo programov ter učenjem na daljavo z IKT in visokokakovostnimi odprtimi viri izobraževanja; |
| --- | --- |

5.

izboljšajo možnosti za fleksibilno učenje s povečanjem raznovrstnosti načinov izobraževanja, na primer z oblikovanjem pristopov k poučevanju in učenju, ki bi bili osredotočeni na študente, z izboljšanjem možnosti za izredni študij, razvoj pripravništva na podlagi kreditnih točk, modularizacijo programov ter učenjem na daljavo z IKT in visokokakovostnimi odprtimi viri izobraževanja;

| 6. | raziščejo, kako bi lahko z mehanizmi financiranja spodbudili ustanove k razvoju in zagotavljanju visokokakovostnih prožnejših možnosti učenja; |
| --- | --- |

6.

raziščejo, kako bi lahko z mehanizmi financiranja spodbudili ustanove k razvoju in zagotavljanju visokokakovostnih prožnejših možnosti učenja;

| 7. | preučijo, kako splošna struktura institucionalnega financiranja in finančnih pomoči študentom vpliva na udeležbo slabo zastopanih in zapostavljenih skupin v visokošolskem izobraževanju, in razmislijo, kako je mogoče finančne pomoči čimbolj ciljno uporabiti za izboljšanje dostopa do izobraževanja, udeležbe v njem in uspešnega zaključka izobraževanja; |
| --- | --- |

7.

preučijo, kako splošna struktura institucionalnega financiranja in finančnih pomoči študentom vpliva na udeležbo slabo zastopanih in zapostavljenih skupin v visokošolskem izobraževanju, in razmislijo, kako je mogoče finančne pomoči čimbolj ciljno uporabiti za izboljšanje dostopa do izobraževanja, udeležbe v njem in uspešnega zaključka izobraževanja;

| 8. | sodelujejo z visokošolskimi ustanovami in drugimi interesnimi skupinami pri povečanju stopenj uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja z izboljšanjem kakovosti procesa poučevanja in učenja, zlasti s prožnejšim podajanjem znanja in zagotavljanjem ustrezne podpore po vpisu ter izboljšanjem privlačnosti programov za trg dela; |
| --- | --- |

8.

sodelujejo z visokošolskimi ustanovami in drugimi interesnimi skupinami pri povečanju stopenj uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja z izboljšanjem kakovosti procesa poučevanja in učenja, zlasti s prožnejšim podajanjem znanja in zagotavljanjem ustrezne podpore po vpisu ter izboljšanjem privlačnosti programov za trg dela;

| 9. | preučijo morebitna regionalna in geografska neskladja znotraj držav članic glede dostopa do visokošolskega izobraževanja, udeležbe v njem in njegovega uspešnega zaključka ter si prizadevajo za njihovo zmanjšanje; |
| --- | --- |

9.

preučijo morebitna regionalna in geografska neskladja znotraj držav članic glede dostopa do visokošolskega izobraževanja, udeležbe v njem in njegovega uspešnega zaključka ter si prizadevajo za njihovo zmanjšanje;

| 10. | se s čim večjim izkoriščanjem obstoječih virov lotijo sistematičnega zbiranja pomembnih primerljivih podatkov ter z njimi okrepijo dokazno podlago za razvoj politik in omogočijo učinkovito spremljanje nacionalnih ciljev v zvezi z dostopom slabo zastopanih in zapostavljenih skupin do visokošolskega izobraževanja, njihovo udeležbo v njem in uspešnim zaključkom izobraževanja. |
| --- | --- |

10.

se s čim večjim izkoriščanjem obstoječih virov lotijo sistematičnega zbiranja pomembnih primerljivih podatkov ter z njimi okrepijo dokazno podlago za razvoj politik in omogočijo učinkovito spremljanje nacionalnih ciljev v zvezi z dostopom slabo zastopanih in zapostavljenih skupin do visokošolskega izobraževanja, njihovo udeležbo v njem in uspešnim zaključkom izobraževanja.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

bo okrepila dokazno podlago za strategijo Evropa 2020 v podporo ukrepom držav članic za zboljšanje dostopa do izobraževanja, udeležbe v njem in uspešnega zaključka izobraževanja:

| (a) | se bo lotila analitične študije politik dostopa do visokošolskega izobraževanja in stopenj zgodnje opustitve ter uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja z namenom analize učinkovitosti različnih nacionalnih in institucionalnih pristopov ter vpliva strukturnih, institucionalnih, osebnih in sociokulturnih dejavnikov na zgodnjo opustitev in uspešni zaključek izobraževanja; |
| --- | --- |

(a)

se bo lotila analitične študije politik dostopa do visokošolskega izobraževanja in stopenj zgodnje opustitve ter uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja z namenom analize učinkovitosti različnih nacionalnih in institucionalnih pristopov ter vpliva strukturnih, institucionalnih, osebnih in sociokulturnih dejavnikov na zgodnjo opustitev in uspešni zaključek izobraževanja;

| (b) | bo še naprej sodelovala z Eurostatom pri študiji izvedljivosti izboljšanja metodologije za zbiranje administrativnih podatkov o trajanju študija in stopnjah uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

(b)

bo še naprej sodelovala z Eurostatom pri študiji izvedljivosti izboljšanja metodologije za zbiranje administrativnih podatkov o trajanju študija in stopnjah uspešnega zaključka visokošolskega izobraževanja;

| (c) | bo pripravila študijo o vplivu različnih modelov financiranja ali delitve stroškov na učinkovitost, uspešnost in pravičnost visokošolskega izobraževanja v skladu z zavezami iz programa iz leta 2011 za posodobitev visokega šolstva; (7). |
| --- | --- |

(c)

bo pripravila študijo o vplivu različnih modelov financiranja ali delitve stroškov na učinkovitost, uspešnost in pravičnost visokošolskega izobraževanja v skladu z zavezami iz programa iz leta 2011 za posodobitev visokega šolstva; (7).

TER POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ:

| 1. | nadaljujejo prizadevanja v zvezi s socialno razsežnostjo visokega šolstva, na primer z opravljanjem analize dejavnosti vzajemnega učenja in z dokazi podprtih politik na to temo z izvajanjem odprte metode koordinacije ter v okviru bolonjskega procesa ter z ustreznimi organi in obstoječimi pobudami; |
| --- | --- |

1.

nadaljujejo prizadevanja v zvezi s socialno razsežnostjo visokega šolstva, na primer z opravljanjem analize dejavnosti vzajemnega učenja in z dokazi podprtih politik na to temo z izvajanjem odprte metode koordinacije ter v okviru bolonjskega procesa ter z ustreznimi organi in obstoječimi pobudami;

| 2. | uporabijo rezultate in ugotovitve študij in drugega dela, ki ga izvaja Komisija in drugi zadevni viri, kot podlago za nadaljnje razprave in strateški razmislek pri obravnavanju vprašanj dostopa do izobraževanja, udeležbe v njem in uspešnega zaključka izobraževanja ter vpliva različnih modelov financiranja pri visokošolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

2.

uporabijo rezultate in ugotovitve študij in drugega dela, ki ga izvaja Komisija in drugi zadevni viri, kot podlago za nadaljnje razprave in strateški razmislek pri obravnavanju vprašanj dostopa do izobraževanja, udeležbe v njem in uspešnega zaključka izobraževanja ter vpliva različnih modelov financiranja pri visokošolskem izobraževanju;

| 3. | okrepijo sinergije med EU in bolonjskim procesom pri uresničevanju socialne razsežnosti visokega šolstva z dajanjem prednosti finančni podpori pri uporabi programa za obdobje po letu 2013 na področju izobraževanja, usposabljanja, mladine in športa; |
| --- | --- |

3.

okrepijo sinergije med EU in bolonjskim procesom pri uresničevanju socialne razsežnosti visokega šolstva z dajanjem prednosti finančni podpori pri uporabi programa za obdobje po letu 2013 na področju izobraževanja, usposabljanja, mladine in športa;

| 4. | izkoristijo finančno podporo v okviru pobude za zaposlovanje mladih za zagotavljanje ciljno naravnanih priložnosti v visokošolskem izobraževanju za prikrajšane ali brezposelne mlade do 25. leta starosti, da bi jim omogočili pridobitev znanj in spretnosti za posamezna delovna mesta. |
| --- | --- |

4.

izkoristijo finančno podporo v okviru pobude za zaposlovanje mladih za zagotavljanje ciljno naravnanih priložnosti v visokošolskem izobraževanju za prikrajšane ali brezposelne mlade do 25. leta starosti, da bi jim omogočili pridobitev znanj in spretnosti za posamezna delovna mesta.

---

(1)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(2)  UL C 135, 26.5.2010, str. 2.

(3)  UL C 372, 20.12.2011, str. 36.

(4)  14871/12.

(5)  14871/12 ADD 6.

(6)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(7)  Prim. opombo 3.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/5

---

Sklepi Sveta o prispevku kakovostnega mladinskega dela k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih

2013/C 168/03

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU NA POLITIČNO OZADJE TEGA VPRAŠANJA, ZLASTI NA:

| 1. | evropsko sodelovanje na področju mladine (1), v okviru katerega sta dobrobit in socialna vključenost opredeljeni kot dve od osmih področij ukrepanja, poudarjeno pa je tudi, da bi bilo treba podporo mladinskemu delu in njegov razvoj vključiti v več sektorjev, da bi lahko dosegli splošne cilje okvira; poleg tega se priporoča, naj se več pozornosti nameni socialni vključenosti, zdravju in dobrobiti mladih; |
| --- | --- |

1.

evropsko sodelovanje na področju mladine (1), v okviru katerega sta dobrobit in socialna vključenost opredeljeni kot dve od osmih področij ukrepanja, poudarjeno pa je tudi, da bi bilo treba podporo mladinskemu delu in njegov razvoj vključiti v več sektorjev, da bi lahko dosegli splošne cilje okvira; poleg tega se priporoča, naj se več pozornosti nameni socialni vključenosti, zdravju in dobrobiti mladih;

| 2. | sporočilo Komisije „Evropa 2020“, kot ga je potrdil Evropski svet in v katerem je priznana vloga mladinskega dela, saj vsem mladim zagotavlja priložnosti za neformalno učenje; |
| --- | --- |

2.

sporočilo Komisije „Evropa 2020“, kot ga je potrdil Evropski svet in v katerem je priznana vloga mladinskega dela, saj vsem mladim zagotavlja priložnosti za neformalno učenje;

| 3. | priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (2); |
| --- | --- |

3.

priporočilo Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (2);

| 4. | skupne sklepe konference EU o mladih, ki jo je organiziralo irsko predsedstvo in je potekala od 11. do 13. marca 2013 (3); |
| --- | --- |

4.

skupne sklepe konference EU o mladih, ki jo je organiziralo irsko predsedstvo in je potekala od 11. do 13. marca 2013 (3);

NA PODLAGI:

| 5. | resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 19. novembra 2010 o mladinskem delu, ki poziva k boljšemu razumevanju in večji vlogi mladinskega dela, zlasti kar zadeva spodbujanje, podporo in razvoj mladinskega dela na različnih ravneh; |
| --- | --- |

5.

resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 19. novembra 2010 o mladinskem delu, ki poziva k boljšemu razumevanju in večji vlogi mladinskega dela, zlasti kar zadeva spodbujanje, podporo in razvoj mladinskega dela na različnih ravneh;

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

| 6. | Mladi dejavno prispevajo k socialni infrastrukturi in dinamičnosti tako geografskih kot interesnih skupnosti. Predstavljajo raznoliko in dinamično skupino prebivalstva z različnimi realnostmi, potrebami, zahtevami in težnjami. Demografija, biografija, raznolikost, tranzicije in priložnosti so dejavniki, ki neposredno vplivajo na mlade in jih priložnostno tudi zaznamujejo. Mladinska politika bi morala zato odražati te dejavnike in se nanje odzivati, poleg tega pa bi morala vsem mladim zagotavljati razvoj, jim omogočati, da sami prevzamejo odgovornost, in spodbujati enake možnosti za vse mlade. |
| --- | --- |

6.

Mladi dejavno prispevajo k socialni infrastrukturi in dinamičnosti tako geografskih kot interesnih skupnosti. Predstavljajo raznoliko in dinamično skupino prebivalstva z različnimi realnostmi, potrebami, zahtevami in težnjami. Demografija, biografija, raznolikost, tranzicije in priložnosti so dejavniki, ki neposredno vplivajo na mlade in jih priložnostno tudi zaznamujejo. Mladinska politika bi morala zato odražati te dejavnike in se nanje odzivati, poleg tega pa bi morala vsem mladim zagotavljati razvoj, jim omogočati, da sami prevzamejo odgovornost, in spodbujati enake možnosti za vse mlade.

| 7. | „Mladinsko delo“ je širok izraz, ki zajema obsežen sklop družbenih, kulturnih, izobraževalnih ali političnih dejavnosti mladih, z mladimi in za mlade. Takšne dejavnosti vse pogosteje vključujejo tudi šport in storitve za mlade. Mladinsko delo sodi na področje izvenšolskega izobraževanja ter med posebne dejavnosti v prostem času, ki jih vodijo strokovno usposobljeni ali prostovoljni mladinski delavci in vodje mladinskih organizacij. Organizirano je na različne načine (prek organizacij, ki jih vodijo mladi, organizacij za mlade, neformalnih skupin ali prek zavodov za mlade in javnih organov). Odvija se na različne načine in v različnih okoljih (na primer v smislu odprtega dostopa, v skupini, na podlagi programa, prek dejavnosti za ozaveščanje in na lokalni ravni), oblikuje pa se na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

7.

„Mladinsko delo“ je širok izraz, ki zajema obsežen sklop družbenih, kulturnih, izobraževalnih ali političnih dejavnosti mladih, z mladimi in za mlade. Takšne dejavnosti vse pogosteje vključujejo tudi šport in storitve za mlade. Mladinsko delo sodi na področje izvenšolskega izobraževanja ter med posebne dejavnosti v prostem času, ki jih vodijo strokovno usposobljeni ali prostovoljni mladinski delavci in vodje mladinskih organizacij. Organizirano je na različne načine (prek organizacij, ki jih vodijo mladi, organizacij za mlade, neformalnih skupin ali prek zavodov za mlade in javnih organov). Odvija se na različne načine in v različnih okoljih (na primer v smislu odprtega dostopa, v skupini, na podlagi programa, prek dejavnosti za ozaveščanje in na lokalni ravni), oblikuje pa se na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.

| 8. | Mladinsko delo se osredotoča na osebni in socialni razvoj mladih ter dosega širok krog mladih, ki se vanj vključijo na podlagi svojih potreb in interesov, pri čemer se upošteva njihovo okolje. Tako širok krog in doseg dopolnjujeta druge odzive politike za mlade, zato lahko mladinsko delo mladim zagotovi točke za stike, povezovanje in razvoj. |
| --- | --- |

8.

Mladinsko delo se osredotoča na osebni in socialni razvoj mladih ter dosega širok krog mladih, ki se vanj vključijo na podlagi svojih potreb in interesov, pri čemer se upošteva njihovo okolje. Tako širok krog in doseg dopolnjujeta druge odzive politike za mlade, zato lahko mladinsko delo mladim zagotovi točke za stike, povezovanje in razvoj.

| 9. | Socialna vključenost zahteva celovit in medsektorski pristop za preprečevanje marginalizacije in izključenosti iz družbe v vseh njunih pojavnih oblikah. |
| --- | --- |

9.

Socialna vključenost zahteva celovit in medsektorski pristop za preprečevanje marginalizacije in izključenosti iz družbe v vseh njunih pojavnih oblikah.

| 10. | Mladinsko delo ima pomembno vlogo pri preprečevanju socialne izključenosti in krepitvi socialne vključenosti. Omogoča razvoj in zagotavlja priložnosti za vse mlade, pri čemer „temelji na procesih neformalnega in priložnostnega učenja (4) ter prostovoljnem sodelovanju“ (5). |
| --- | --- |

10.

Mladinsko delo ima pomembno vlogo pri preprečevanju socialne izključenosti in krepitvi socialne vključenosti. Omogoča razvoj in zagotavlja priložnosti za vse mlade, pri čemer „temelji na procesih neformalnega in priložnostnega učenja (4) ter prostovoljnem sodelovanju“ (5).

| 11. | Z učinkovitim mladinskim delom in pobudami naj bi mladim omogočili, da sami prevzamejo odgovornost, ter spodbujali njihovo dejavno udeležbo v družbi. Zagotavlja jim znanja in spretnosti, kompetence ter izkušnje za življenje, s čimer kar najbolj krepi zaščitne dejavnike, ki lahko izboljšajo razvoj, dobrobit, neodvisnost in socialno vključenost vseh mladih, tudi tistih z manj priložnostmi. |
| --- | --- |

11.

Z učinkovitim mladinskim delom in pobudami naj bi mladim omogočili, da sami prevzamejo odgovornost, ter spodbujali njihovo dejavno udeležbo v družbi. Zagotavlja jim znanja in spretnosti, kompetence ter izkušnje za življenje, s čimer kar najbolj krepi zaščitne dejavnike, ki lahko izboljšajo razvoj, dobrobit, neodvisnost in socialno vključenost vseh mladih, tudi tistih z manj priložnostmi.

| 12. | Kakovostno mladinsko delo je zaveza, da se stalno zagotavljata in izboljšujeta optimalna ponudba in praksa s področja mladinskega dela. Gre za to, da mladinske organizacije, storitve za mlade in mladinski delavci sodelujejo z ustreznimi zainteresiranimi stranmi pri načrtovanju in izvajanju dejavnosti in programov, ki so relevantni, izpolnjujejo interese, potrebe in izkušnje mladih ter so podprti z dejstvi in so usmerjeni v rezultate. Rezultat kakovostnega mladinskega dela bi moral biti, da mladim udejstvovanje pri tem delu čim bolj koristi; |
| --- | --- |

12.

Kakovostno mladinsko delo je zaveza, da se stalno zagotavljata in izboljšujeta optimalna ponudba in praksa s področja mladinskega dela. Gre za to, da mladinske organizacije, storitve za mlade in mladinski delavci sodelujejo z ustreznimi zainteresiranimi stranmi pri načrtovanju in izvajanju dejavnosti in programov, ki so relevantni, izpolnjujejo interese, potrebe in izkušnje mladih ter so podprti z dejstvi in so usmerjeni v rezultate. Rezultat kakovostnega mladinskega dela bi moral biti, da mladim udejstvovanje pri tem delu čim bolj koristi;

MENIJO NASLEDNJE:

| 13. | Socialna vključenost bi morala zajemati in vključevati vse mlade, zlasti tiste z manj priložnostmi, nanašati pa bi se morala tudi na vsa vprašanja, s katerimi se soočajo.
  Možnosti, da se prek mladinskega dela prispeva k doseganju ciljev politike, tudi socialne vključenosti, lahko še izboljšamo s pristopom, ki je usmerjen v kakovost in temelji na dejstvih, v središče zasnove in rezultatov zagotavljanja mladinskega dela pa postavlja mlade. Ta pristop podpira udejstvovanje, razvoj in napredek mladih na način, ki še krepi njihove prednosti, odpornost in kompetence ter upošteva njihov potencial, da prispevajo na ravni posameznika, skupnosti in družbe. Kakovostno mladinsko delo je splošna tema, ki koristi mladim, izboljšuje prakso mladinskega dela in prispeva k širšim ciljem politike.






  (a) | Z mladinskim delom so mladi angažirani v pomembnem življenjskem razvojnem obdobju, zato je nadvse primerno za izboljšanje razvoja (osebnega in socialnega ter na področju izobraževanja, usposabljanja in poklicnega življenja), dobrobiti in socialne vključenosti mladih. |
| --- | --- | --- |

13.

Socialna vključenost bi morala zajemati in vključevati vse mlade, zlasti tiste z manj priložnostmi, nanašati pa bi se morala tudi na vsa vprašanja, s katerimi se soočajo.

Možnosti, da se prek mladinskega dela prispeva k doseganju ciljev politike, tudi socialne vključenosti, lahko še izboljšamo s pristopom, ki je usmerjen v kakovost in temelji na dejstvih, v središče zasnove in rezultatov zagotavljanja mladinskega dela pa postavlja mlade. Ta pristop podpira udejstvovanje, razvoj in napredek mladih na način, ki še krepi njihove prednosti, odpornost in kompetence ter upošteva njihov potencial, da prispevajo na ravni posameznika, skupnosti in družbe. Kakovostno mladinsko delo je splošna tema, ki koristi mladim, izboljšuje prakso mladinskega dela in prispeva k širšim ciljem politike.

(a)

Z mladinskim delom so mladi angažirani v pomembnem življenjskem razvojnem obdobju, zato je nadvse primerno za izboljšanje razvoja (osebnega in socialnega ter na področju izobraževanja, usposabljanja in poklicnega življenja), dobrobiti in socialne vključenosti mladih.

| (b) | Mladinsko delo zagotavlja izkušnje in priložnosti za vse mlade; opravljajo ga lahko vsi, gre pa tudi za ciljno usmerjeno podporo, ki lahko okrepi kompetence mladih, hkrati pa odpravlja ovire, s katerimi se srečujejo, in lahko posebej pomaga tistim z manj priložnostmi in tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo in ne usposabljajo. |
| --- | --- |

(b)

Mladinsko delo zagotavlja izkušnje in priložnosti za vse mlade; opravljajo ga lahko vsi, gre pa tudi za ciljno usmerjeno podporo, ki lahko okrepi kompetence mladih, hkrati pa odpravlja ovire, s katerimi se srečujejo, in lahko posebej pomaga tistim z manj priložnostmi in tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo in ne usposabljajo.

| (c) | Organizacija mladinskega dela je raznolika. To bogastvo in raznolikost (sektorska, organizacijska in tematska) bi morala biti ustrezno priznana. |
| --- | --- |

(c)

Organizacija mladinskega dela je raznolika. To bogastvo in raznolikost (sektorska, organizacijska in tematska) bi morala biti ustrezno priznana.

| (d) | Mladinsko delo bi moralo imeti jasno opredeljeno vlogo v celotnem procesu izobraževanja in vseživljenjskega učenja ter zajemati področja neformalnega in priložnostnega učenja. Ta vloga bi morala odražati potencial, da bi se mladinsko delo lahko še bolj odzivalo na potrebe mladih, in upoštevati, da mladinsko delo pomaga oblikovati vključujočo družbo. |
| --- | --- |

(d)

Mladinsko delo bi moralo imeti jasno opredeljeno vlogo v celotnem procesu izobraževanja in vseživljenjskega učenja ter zajemati področja neformalnega in priložnostnega učenja. Ta vloga bi morala odražati potencial, da bi se mladinsko delo lahko še bolj odzivalo na potrebe mladih, in upoštevati, da mladinsko delo pomaga oblikovati vključujočo družbo.

| (e) | Kvalitativen pristop, ki temelji na dokazih, je lahko pomemben instrument za okrepitev dostopnosti, prepoznavnosti, učinka in učinkovitosti politike mladinskega dela ter ponudbe storitev na tem področju. |
| --- | --- |

(e)

Kvalitativen pristop, ki temelji na dokazih, je lahko pomemben instrument za okrepitev dostopnosti, prepoznavnosti, učinka in učinkovitosti politike mladinskega dela ter ponudbe storitev na tem področju.

| (f) | Kakovostno mladinsko delo lahko zajema ustrezne sisteme ocenjevanja, ki temeljijo na samooceni ali vzajemni oceni, po potrebi pa jih dopolnjuje zunanje ocenjevanje. Ti sistemi pomagajo organizacijam, programom in dejavnostim s področja mladinskega dela ter lahko izboljšajo organizacijske zmogljivosti in učinkovitost, javnost pa ozaveščajo o ponudbi in učinku mladinskega dela. |
| --- | --- |

(f)

Kakovostno mladinsko delo lahko zajema ustrezne sisteme ocenjevanja, ki temeljijo na samooceni ali vzajemni oceni, po potrebi pa jih dopolnjuje zunanje ocenjevanje. Ti sistemi pomagajo organizacijam, programom in dejavnostim s področja mladinskega dela ter lahko izboljšajo organizacijske zmogljivosti in učinkovitost, javnost pa ozaveščajo o ponudbi in učinku mladinskega dela.

| (g) | Kakovostni sistemi zagotavljajo, da je glas mladih najpomembnejši v zasnovi in zagotavljanju mladinskega dela ter da so organizacije, programi in dejavnosti relevantni in se odzivajo na potrebe in težnje mladih. |
| --- | --- |

(g)

Kakovostni sistemi zagotavljajo, da je glas mladih najpomembnejši v zasnovi in zagotavljanju mladinskega dela ter da so organizacije, programi in dejavnosti relevantni in se odzivajo na potrebe in težnje mladih.

| (h) | Kakovostni sistemi mladinskim delavcem pomagajo pri izboljšanju njihovih praks ter razvoju znanja in spretnosti z vzpostavitvijo strukture in prostora za razmislek, dialog in delovanje. |
| --- | --- |

(h)

Kakovostni sistemi mladinskim delavcem pomagajo pri izboljšanju njihovih praks ter razvoju znanja in spretnosti z vzpostavitvijo strukture in prostora za razmislek, dialog in delovanje.

| (i) | Mladinsko delo s poudarkom na osebnem in socialnem razvoju prispeva k vrsti rezultatov za mlade v okviru politike, zlasti na področju izobraževanja in usposabljanja, zdravja, zaposlovanja ter udeležbe pri kulturnih in športnih dejavnostih. Treba se je sicer zavedati posebnih funkcij mladinskega dela, kljub temu pa bi lahko dali večji poudarek tudi ugotavljanju, kako lahko mladinsko delo prispeva k tem širšim področjem politike; |
| --- | --- |

(i)

Mladinsko delo s poudarkom na osebnem in socialnem razvoju prispeva k vrsti rezultatov za mlade v okviru politike, zlasti na področju izobraževanja in usposabljanja, zdravja, zaposlovanja ter udeležbe pri kulturnih in športnih dejavnostih. Treba se je sicer zavedati posebnih funkcij mladinskega dela, kljub temu pa bi lahko dali večji poudarek tudi ugotavljanju, kako lahko mladinsko delo prispeva k tem širšim področjem politike;

OPREDELJUJEJO NASLEDNJE PREDNOSTNE NALOGE, DA SE ZAGOTOVI IN OKREPI KAKOVOST MLADINSKEGA DELA ZARADI RAZVOJA, DOBROBITI IN SOCIALNE VKLJUČENOSTI MLADIH:

| 14. | da bi bilo mladinsko delo ustrezno za mlade ter v skladu z njihovimi interesi in potrebami, pa tudi, da bi lahko čim bolj prispevalo k njihovemu razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti, so bile opredeljene naslednje prednostne naloge:






  (a) | spodbujanje dopolnilne vloge mladinskega dela v procesu neprekinjenega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, da se obogatijo izkušnje mladih in da ti pridobijo spretnosti za življenje; |
| --- | --- | --- |

14.

da bi bilo mladinsko delo ustrezno za mlade ter v skladu z njihovimi interesi in potrebami, pa tudi, da bi lahko čim bolj prispevalo k njihovemu razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti, so bile opredeljene naslednje prednostne naloge:

(a)

spodbujanje dopolnilne vloge mladinskega dela v procesu neprekinjenega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, da se obogatijo izkušnje mladih in da ti pridobijo spretnosti za življenje;

| (b) | podpiranje večje usklajenosti mladinske politike (določitev prednostnih nalog), njenega zagotavljanja (priprava organizacij, programov in dejavnosti) in prakse (izvajanje v okviru organizacij, programov in dejavnosti), in sicer s tesnejšim sodelovanjem in izmenjavo znanja med političnimi in raziskovalnimi skupinami, skupinami na ravni izvajalcev in mladinskimi skupnostmi, da se v okviru mladinskega dela zagotovijo bolj usklajeni odzivi, ki temeljijo na dejstvih; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje večje usklajenosti mladinske politike (določitev prednostnih nalog), njenega zagotavljanja (priprava organizacij, programov in dejavnosti) in prakse (izvajanje v okviru organizacij, programov in dejavnosti), in sicer s tesnejšim sodelovanjem in izmenjavo znanja med političnimi in raziskovalnimi skupinami, skupinami na ravni izvajalcev in mladinskimi skupnostmi, da se v okviru mladinskega dela zagotovijo bolj usklajeni odzivi, ki temeljijo na dejstvih;

| (c) | spodbujanje mehanizmov za zagotovitev, da mladinsko delo temelji na kvalitativnem pristopu in dokazih ter je usmerjeno v rezultate; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje mehanizmov za zagotovitev, da mladinsko delo temelji na kvalitativnem pristopu in dokazih ter je usmerjeno v rezultate;

| (d) | razvoj podpornih okvirov kakovosti, vključno z ocenjevalnimi orodji, za uporabo pri mladinskem delu kot sredstvo za kar največje povečanje učinka na razvoj, dobrobit in socialno vključenost mladih. Takšne okvire bi bilo treba ustrezno izvajati, podpreti in o njih poročati, vključevati pa bi morali vse zainteresirane strani, vključno z mladimi; |
| --- | --- |

(d)

razvoj podpornih okvirov kakovosti, vključno z ocenjevalnimi orodji, za uporabo pri mladinskem delu kot sredstvo za kar največje povečanje učinka na razvoj, dobrobit in socialno vključenost mladih. Takšne okvire bi bilo treba ustrezno izvajati, podpreti in o njih poročati, vključevati pa bi morali vse zainteresirane strani, vključno z mladimi;

| (e) | prizadevanje za zagotovitev, da pobude za mladinsko delo (zagotavljanje in praksa) temeljijo na željah in težnjah samih mladih ter tako pomenijo vključujoč prostor, kjer se lahko mladi razvijajo in prevzemajo odgovornost; |
| --- | --- |

(e)

prizadevanje za zagotovitev, da pobude za mladinsko delo (zagotavljanje in praksa) temeljijo na željah in težnjah samih mladih ter tako pomenijo vključujoč prostor, kjer se lahko mladi razvijajo in prevzemajo odgovornost;

| (f) | opredelitev in priznavanje osebnih, socialnih in poklicnih znanj in spretnosti ter kompetenc, ki izhajajo iz udeležbe mladih v mladinskem delu, da se prepozna učinek mladinskega dela na povezana področja politike in področja prakse, pri čemer se upoštevata posebna celovitost in učinek mladinskega dela; |
| --- | --- |

(f)

opredelitev in priznavanje osebnih, socialnih in poklicnih znanj in spretnosti ter kompetenc, ki izhajajo iz udeležbe mladih v mladinskem delu, da se prepozna učinek mladinskega dela na povezana področja politike in področja prakse, pri čemer se upoštevata posebna celovitost in učinek mladinskega dela;

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 15. | z odprto metodo usklajevanja na področju politike in v praksi spodbujajo krepitev povezanosti med področji, povezanimi z mladimi, kot so zdravje, izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje, kultura in šport; |
| --- | --- |

15.

z odprto metodo usklajevanja na področju politike in v praksi spodbujajo krepitev povezanosti med področji, povezanimi z mladimi, kot so zdravje, izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje, kultura in šport;

| 16. | pri ponudbi in praksi s področja mladinskega dela spodbujajo poudarek na kakovosti in doseganju rezultatov v mladinskem delu, ki prispevajo k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih; |
| --- | --- |

16.

pri ponudbi in praksi s področja mladinskega dela spodbujajo poudarek na kakovosti in doseganju rezultatov v mladinskem delu, ki prispevajo k razvoju, dobrobiti in socialni vključenosti mladih;

| 17. | podpirajo tesnejše sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi s področja mladinskega dela (zlasti raziskovalci, oblikovalci politik, organizacijami civilne družbe, izvajalci in mladimi), da se ugotovi učinek kakovostnega mladinskega dela za mlade, mladinski sektor in povezana področja politike, na primer prek pridobivanja dokazov o učinku kakovostnega mladinskega dela ter prek zagotavljanja in izboljšanja priznavanja in potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja na nacionalni ravni in ravni EU; |
| --- | --- |

17.

podpirajo tesnejše sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi s področja mladinskega dela (zlasti raziskovalci, oblikovalci politik, organizacijami civilne družbe, izvajalci in mladimi), da se ugotovi učinek kakovostnega mladinskega dela za mlade, mladinski sektor in povezana področja politike, na primer prek pridobivanja dokazov o učinku kakovostnega mladinskega dela ter prek zagotavljanja in izboljšanja priznavanja in potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja na nacionalni ravni in ravni EU;

| 18. | mlade z izobraževalnimi pobudami, pobudami civilne družbe in pobudami za kakovostno mladinsko delo spodbujajo k udeležbi v demokratičnem življenju ter uporabi obstoječih in novih orodij ter jih pri tem podpirajo, da bi ti prispevali k razvoju politike, s čimer bi se okrepili njihov razvoj, dobrobit in socialna vključenost; |
| --- | --- |

18.

mlade z izobraževalnimi pobudami, pobudami civilne družbe in pobudami za kakovostno mladinsko delo spodbujajo k udeležbi v demokratičnem življenju ter uporabi obstoječih in novih orodij ter jih pri tem podpirajo, da bi ti prispevali k razvoju politike, s čimer bi se okrepili njihov razvoj, dobrobit in socialna vključenost;

| 19. | s priložnostmi in programi za kakovostno mladinsko delo spodbujajo izkustveno učenje in razvoj znanj in spretnosti, tudi prenosljivih spretnosti za mlade, ter priznavanje in potrjevanje teh spretnosti in kompetenc; |
| --- | --- |

19.

s priložnostmi in programi za kakovostno mladinsko delo spodbujajo izkustveno učenje in razvoj znanj in spretnosti, tudi prenosljivih spretnosti za mlade, ter priznavanje in potrjevanje teh spretnosti in kompetenc;

| 20. | podpirajo mladinski sektor pri razvoju struktur, delovnih metod in komunikacijskih poti, da bi dosegli čim več mladih, zlasti tistih, ki jim grozi socialna izključenost; |
| --- | --- |

20.

podpirajo mladinski sektor pri razvoju struktur, delovnih metod in komunikacijskih poti, da bi dosegli čim več mladih, zlasti tistih, ki jim grozi socialna izključenost;

| 21. | spodbujajo in podpirajo prostovoljno udejstvovanje pri zagotavljanju storitev za mlade, da bi spodbudili raznolikost, socialno vključevanje in ustvarjanje socialnega kapitala; |
| --- | --- |

21.

spodbujajo in podpirajo prostovoljno udejstvovanje pri zagotavljanju storitev za mlade, da bi spodbudili raznolikost, socialno vključevanje in ustvarjanje socialnega kapitala;

| 22. | spodbujajo prispevek kakovostnega mladinskega dela z zagotavljanjem čim več možnosti za financiranje, ki podpirajo učinkovito mladinsko delo; |
| --- | --- |

22.

spodbujajo prispevek kakovostnega mladinskega dela z zagotavljanjem čim več možnosti za financiranje, ki podpirajo učinkovito mladinsko delo;

| 23. | z ustreznimi programi, platformami in zbirkami virov spodbujajo evropsko in mednarodno izmenjavo najboljših praks, usposabljanje, pridobivanje znanj in spretnosti ter vzajemno učenje v zvezi s kakovostnim in usmerjenim mladinskim delom; |
| --- | --- |

23.

z ustreznimi programi, platformami in zbirkami virov spodbujajo evropsko in mednarodno izmenjavo najboljših praks, usposabljanje, pridobivanje znanj in spretnosti ter vzajemno učenje v zvezi s kakovostnim in usmerjenim mladinskim delom;

| 24. | ustanovijo tematsko skupino strokovnjakov, ki bo preučila sisteme kakovostnega mladinskega dela v državah članicah EU, da bi preučili možnosti oblikovanja skupnih kazalnikov ali okvirov. Delo te skupine bo temeljilo na prihodnji študiji Evropske komisije. Delovna skupina bo pripravila poročilo s priporočili, ki bo predloženo Delovni skupini za mladino. Osnutek opisa predlaganih nalog in pogojev za članstvo v tej tematski skupini strokovnjakov je v prilogi; |
| --- | --- |

24.

ustanovijo tematsko skupino strokovnjakov, ki bo preučila sisteme kakovostnega mladinskega dela v državah članicah EU, da bi preučili možnosti oblikovanja skupnih kazalnikov ali okvirov. Delo te skupine bo temeljilo na prihodnji študiji Evropske komisije. Delovna skupina bo pripravila poročilo s priporočili, ki bo predloženo Delovni skupini za mladino. Osnutek opisa predlaganih nalog in pogojev za članstvo v tej tematski skupini strokovnjakov je v prilogi;

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

| 25. | si pri opredelitvi pobud, ki so potrebne za spodbujanje učinkovitega mladinskega dela, ki temelji na kakovosti, prizadeva za uporabo ugotovitev iz svoje prihodnje študije o vrednosti mladinskega dela; |
| --- | --- |

25.

si pri opredelitvi pobud, ki so potrebne za spodbujanje učinkovitega mladinskega dela, ki temelji na kakovosti, prizadeva za uporabo ugotovitev iz svoje prihodnje študije o vrednosti mladinskega dela;

| 26. | upošteva druge znanstvene študije in pobude na tem področju, razširja ugotovitve študij in razvija nove pristope za politično, raziskovalno in mladinsko skupnost, vključno z izvajalci mladinske politike, ter povezana področja politike; |
| --- | --- |

26.

upošteva druge znanstvene študije in pobude na tem področju, razširja ugotovitve študij in razvija nove pristope za politično, raziskovalno in mladinsko skupnost, vključno z izvajalci mladinske politike, ter povezana področja politike;

| 27. | razmisli o primernem nadaljnjem ukrepanju na podlagi prihodnje študije o vrednosti mladinskega dela in ugotovitev tematske skupine strokovnjakov o kakovostnem mladinskem delu. |
| --- | --- |

27.

razmisli o primernem nadaljnjem ukrepanju na podlagi prihodnje študije o vrednosti mladinskega dela in ugotovitev tematske skupine strokovnjakov o kakovostnem mladinskem delu.

---

(1)  Resolucija Sveta z dne 27. novembra 2009 o prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018, UL C 311, 19.12.2009, str. 1) ter skupno poročilo Sveta in Komisije iz leta 2012 o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (strategija EU za mlade 2010–2018) (UL C 394, 20.12.2012, str. 5).

(2)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(3)  7808/13.

(4)  Neformalno in priložnostno učenje, kot je opredeljeno v Priporočilu Sveta z dne 20. decembra 2012 o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (UL C 398, 22.12.2012).

(5)  Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 19. novembra 2010 o mladinskem delu, str. 3.

---

PRILOGA

Osnutek nalog in predlaganih meril za članstvo v tematski skupini strokovnjakov, ki jo ustanovijo države članice EU in Komisija

Namen

Preučiti sisteme kakovostnega mladinskega dela v državah članicah EU in razmisliti, kako bi lahko oblikovali skupne kazalnike ali okvire. To bo vključevalo opis prakse, procesa in rezultata mladinskega dela ter učinek mladinskega dela na udejstvovanje, razvoj in napredek mladih.

Članstvo

| — | Sodelovanje držav članic v tej tematski skupini bo prostovoljno. Države članice se ji lahko kadar koli pridružijo. |
| --- | --- |

—

Sodelovanje držav članic v tej tematski skupini bo prostovoljno. Države članice se ji lahko kadar koli pridružijo.

| — | Države članice bi morale prek Komisije imenovati posameznike z izkušnjami in strokovnim znanjem s tega področja. Imenovani člani bodo zagotovili, da bodo nacionalni organi in druge zainteresirane strani obveščeni o napredku skupine strokovnjakov. |
| --- | --- |

—

Države članice bi morale prek Komisije imenovati posameznike z izkušnjami in strokovnim znanjem s tega področja. Imenovani člani bodo zagotovili, da bodo nacionalni organi in druge zainteresirane strani obveščeni o napredku skupine strokovnjakov.

| — | Tematska skupina strokovnjakov lahko v skupino povabi dodatne imenovane člane, če je to potrebno. |
| --- | --- |

—

Tematska skupina strokovnjakov lahko v skupino povabi dodatne imenovane člane, če je to potrebno.

| — | Tematska skupina strokovnjakov lahko povabi tudi predstavnike interesnih skupin mladih in predstavnike iz držav zunaj EU, ki sodelujejo v programu Mladi v akciji ali drugih pozneje vzpostavljenih programih, če se ji zdi ustrezno. |
| --- | --- |

—

Tematska skupina strokovnjakov lahko povabi tudi predstavnike interesnih skupin mladih in predstavnike iz držav zunaj EU, ki sodelujejo v programu Mladi v akciji ali drugih pozneje vzpostavljenih programih, če se ji zdi ustrezno.

Delovni postopki

| — | Delo tematske skupine strokovnjakov bo usmerjeno v naloge in časovno omejeno (največ 18 mesecev). Skupina bo pripravila podroben opis nalog in zgoščen program dela z merljivimi in dosegljivimi rezultati. |
| --- | --- |

—

Delo tematske skupine strokovnjakov bo usmerjeno v naloge in časovno omejeno (največ 18 mesecev). Skupina bo pripravila podroben opis nalog in zgoščen program dela z merljivimi in dosegljivimi rezultati.

| — | Tematska skupina strokovnjakov bo na prvi seji imenovala predsednika in podpredsednika. |
| --- | --- |

—

Tematska skupina strokovnjakov bo na prvi seji imenovala predsednika in podpredsednika.

| — | Vse seje bodo potekale v Bruslju, države članice pa lahko gostijo priložnostne sestanke, če to želijo. |
| --- | --- |

—

Vse seje bodo potekale v Bruslju, države članice pa lahko gostijo priložnostne sestanke, če to želijo.

| — | Komisija bo zagotovila strokovno znanje ter logistično in administrativno podporo pri ustanovitvi in delovanju te skupine strokovnjakov. |
| --- | --- |

—

Komisija bo zagotovila strokovno znanje ter logistično in administrativno podporo pri ustanovitvi in delovanju te skupine strokovnjakov.

| — | Skupina bo Delovni skupini za mlade redno poročala o napredku. |
| --- | --- |

—

Skupina bo Delovni skupini za mlade redno poročala o napredku.

| — | Končno poročilo skupine strokovnjakov, vključno s priporočili, bo predloženo Delovni skupini za mladino, da bi se to upoštevalo pri razvoju politike mladinskega dela in ponudbi storitev za mlade. |
| --- | --- |

—

Končno poročilo skupine strokovnjakov, vključno s priporočili, bo predloženo Delovni skupini za mladino, da bi se to upoštevalo pri razvoju politike mladinskega dela in ponudbi storitev za mlade.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/10

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o dvojni poklicni poti športnikov

2013/C 168/04

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC –

OB UPOŠTEVANJU:

delovnega načrta Evropske unije za šport za obdobje od 2011–2014, ki ga je Svet oblikoval 20. maja 2011 in v njem opozoril na pomen izobraževanja, usposabljanja in kvalifikacij v športu ter ustanovil „skupino strokovnjakov za izobraževanje in usposabljanje v športu“, katere naloga je priprava predloga evropskih smernic o dvojni poklicni poti.

POZITIVNO OCENJUJOČ:

smernice EU o dvojni poklicni poti, ki so jih na predlog ad hoc skupine strokovnjakov za dvojno poklicno pot oblikovale države članice in skupina strokovnjakov Komisije za izobraževanje in usposabljanje v športu, ki pozivajo k več ukrepom politik v podporo dvojnim poklicnim potem v športu (1).

GLEDE NA NASLEDNJE:

| 1. | V teh sklepih Sveta bi moral pojem „športnika“ pomeniti „nadarjenega športnika“ ali „vrhunskega športnika“, s čimer so mišljeni moški in ženske, v skladu s Konvencijo ZN o pravicah o pravicah invalidov pa ta pojem vključuje tudi športnike invalide;






  — | pojem „nadarjenega športnika“ bi moral pomeniti športnika, za katerega športna organizacija, organ odločanja ali država priznava, da ima možnost za razvoj poklicne poti vrhunskega športnika, |
| --- | --- | --- |

1.

V teh sklepih Sveta bi moral pojem „športnika“ pomeniti „nadarjenega športnika“ ali „vrhunskega športnika“, s čimer so mišljeni moški in ženske, v skladu s Konvencijo ZN o pravicah o pravicah invalidov pa ta pojem vključuje tudi športnike invalide;

—

pojem „nadarjenega športnika“ bi moral pomeniti športnika, za katerega športna organizacija, organ odločanja ali država priznava, da ima možnost za razvoj poklicne poti vrhunskega športnika,

| — | pojem „vrhunskega športnika“ bi moral pomeniti športnika, ki ima s športnim društvom ali športno organizacijo sklenjeno poklicno pogodbo ali mu športna organizacija, organ odločanja ali država na podlagi izkazanega uspeha in dosežkov priznava status vrhunskega športnika. |
| --- | --- |

—

pojem „vrhunskega športnika“ bi moral pomeniti športnika, ki ima s športnim društvom ali športno organizacijo sklenjeno poklicno pogodbo ali mu športna organizacija, organ odločanja ali država na podlagi izkazanega uspeha in dosežkov priznava status vrhunskega športnika.

| 2. | Pojem „dvojne poklicne poti“ naj bi pomenil, da lahko športnik prek visokokakovostnega treninga brez nesorazmernih naporov združi športno poklicno pot s prilagojenim izobraževanjem in/ali delom, in sicer tako, da pri tem obvaruje svoje etične, zdravstvene, izobraževalne in poklicne interese ter ne ogrozi katerega od obeh ciljev, pri čemer je poseben poudarek na nemotenem formalnem izobraževanju mladih športnikov. |
| --- | --- |

2.

Pojem „dvojne poklicne poti“ naj bi pomenil, da lahko športnik prek visokokakovostnega treninga brez nesorazmernih naporov združi športno poklicno pot s prilagojenim izobraževanjem in/ali delom, in sicer tako, da pri tem obvaruje svoje etične, zdravstvene, izobraževalne in poklicne interese ter ne ogrozi katerega od obeh ciljev, pri čemer je poseben poudarek na nemotenem formalnem izobraževanju mladih športnikov.

| 3. | Vrhunski športni dosežki morajo biti dosegljivi, ne da bi bilo treba prekiniti izobraževanje ali poklicno pot, ob čemer lahko športniki svoj dar izkoristijo za še večji prispevek družbi. Športniki pridobivajo znanja, spretnosti in kompetence z udeležbo v športnih dejavnostih, ki naj bi jih države članice na podlagi Priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (2) priznavale in potrjevale. |
| --- | --- |

3.

Vrhunski športni dosežki morajo biti dosegljivi, ne da bi bilo treba prekiniti izobraževanje ali poklicno pot, ob čemer lahko športniki svoj dar izkoristijo za še večji prispevek družbi. Športniki pridobivajo znanja, spretnosti in kompetence z udeležbo v športnih dejavnostih, ki naj bi jih države članice na podlagi Priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (2) priznavale in potrjevale.

| 4. | Spodbujanje dvojnih poklicnih poti pomaga pri uresničevanju več ciljev strategije Evropa 2020 (3) (preprečevanje opuščanja izobraževanja, povečanje števila visokošolskih diplomantov, večja zaposljivost), športna politika pa lahko bolj učinkovito zadrži večje število športnikov v športnem sistemu. |
| --- | --- |

4.

Spodbujanje dvojnih poklicnih poti pomaga pri uresničevanju več ciljev strategije Evropa 2020 (3) (preprečevanje opuščanja izobraževanja, povečanje števila visokošolskih diplomantov, večja zaposljivost), športna politika pa lahko bolj učinkovito zadrži večje število športnikov v športnem sistemu.

| 5. | Športniki čedalje pogosteje redno trenirajo in/ali tekmujejo v tujini, kar še otežuje združevanje športne poklicne poti s šolanjem, študijem ali poklicno potjo zunaj športa. Ti športniki so del najbolj mednarodno mobilnega prebivalstva Evrope. |
| --- | --- |

5.

Športniki čedalje pogosteje redno trenirajo in/ali tekmujejo v tujini, kar še otežuje združevanje športne poklicne poti s šolanjem, študijem ali poklicno potjo zunaj športa. Ti športniki so del najbolj mednarodno mobilnega prebivalstva Evrope.

| 6. | Športniki pomembno prispevajo k podobi športa in fizičnih dejavnosti ter v družbi širijo pozitivne vrednote, npr. pravičnost in prizadevnost, poleg tega pa so vzor, ki v šport pritegne mlade. Poleg tega so pomembni zastopniki svoje države. Zato so vse športne organizacije in vlade odgovorne za uspešno dvojno poklicno pot športnikov, da ti po koncu športne poklicne poti ne bi bili v slabšem položaju (4). |
| --- | --- |

6.

Športniki pomembno prispevajo k podobi športa in fizičnih dejavnosti ter v družbi širijo pozitivne vrednote, npr. pravičnost in prizadevnost, poleg tega pa so vzor, ki v šport pritegne mlade. Poleg tega so pomembni zastopniki svoje države. Zato so vse športne organizacije in vlade odgovorne za uspešno dvojno poklicno pot športnikov, da ti po koncu športne poklicne poti ne bi bili v slabšem položaju (4).

| 7. | Športne dejavnosti za otroke morajo biti vedno v skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah. Zlasti je treba biti pozoren na to, da udeležba otrok v vrhunskem športu in njihova priprava nanj ne bi motila njihovega telesnega, socialnega ali čustvenega dobrega počutja ali mu škodila (4). |
| --- | --- |

7.

Športne dejavnosti za otroke morajo biti vedno v skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah. Zlasti je treba biti pozoren na to, da udeležba otrok v vrhunskem športu in njihova priprava nanj ne bi motila njihovega telesnega, socialnega ali čustvenega dobrega počutja ali mu škodila (4).

| 8. | Glavni izzivi pri prizadevanjih za kakovost izobraževanja in pri storitvah za podporo športnikom, ki sodelujejo pri vrhunskih športnih dogodkih v Evropi, so naslednji:






  — | nadaljnji razvoj športnikov, zlasti med drugim v disciplinah, v katerih je potrebna zgodnja specializacija (ki se izvaja v skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah), in mladih, vključenih v izobraževanje in usposabljanje, |
| --- | --- | --- |

8.

Glavni izzivi pri prizadevanjih za kakovost izobraževanja in pri storitvah za podporo športnikom, ki sodelujejo pri vrhunskih športnih dogodkih v Evropi, so naslednji:

—

nadaljnji razvoj športnikov, zlasti med drugim v disciplinah, v katerih je potrebna zgodnja specializacija (ki se izvaja v skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah), in mladih, vključenih v izobraževanje in usposabljanje,

| — | uskladitev športnega treninga z izobraževanjem, pozneje pa z zaposlitvijo, |
| --- | --- |

—

uskladitev športnega treninga z izobraževanjem, pozneje pa z zaposlitvijo,

| — | zaključek športne poklicne poti športnikov, tudi tistih, ki športno pot prekinejo prej, kot je bilo načrtovano (4). |
| --- | --- |

—

zaključek športne poklicne poti športnikov, tudi tistih, ki športno pot prekinejo prej, kot je bilo načrtovano (4).

| 9. | Za udeležbo na vrhunskih tekmovanjih si mora velik del športnikov sam priskrbeti del finančnih sredstev, pogosto s pomočjo družine, s študentskimi posojili ali z zaposlitvijo s krajšim ali polnim delovnim časom. Nekateri športniki prekinejo svojo športno poklicno pot, ker jo je težko uskladiti z izobraževanjem in/ali delom. |
| --- | --- |

9.

Za udeležbo na vrhunskih tekmovanjih si mora velik del športnikov sam priskrbeti del finančnih sredstev, pogosto s pomočjo družine, s študentskimi posojili ali z zaposlitvijo s krajšim ali polnim delovnim časom. Nekateri športniki prekinejo svojo športno poklicno pot, ker jo je težko uskladiti z izobraževanjem in/ali delom.

| 10. | Športniki, ki športno poklicno pot uspešno povežejo z izobraževanjem in/ali delom, imajo od tega velike koristi, med katerimi so: koristi, povezane z zdravjem (npr. uravnotežen način življenja in zmanjšanje stresa), razvojem (npr. razvoj spretnosti, ki jih je mogoče uporabiti v športu, izobraževanju in drugje v življenju) ter socialne koristi (velik družabni krog in sistemi socialne podpore) in večje možnosti za zaposlitev – |
| --- | --- |

10.

Športniki, ki športno poklicno pot uspešno povežejo z izobraževanjem in/ali delom, imajo od tega velike koristi, med katerimi so: koristi, povezane z zdravjem (npr. uravnotežen način življenja in zmanjšanje stresa), razvojem (npr. razvoj spretnosti, ki jih je mogoče uporabiti v športu, izobraževanju in drugje v življenju) ter socialne koristi (velik družabni krog in sistemi socialne podpore) in večje možnosti za zaposlitev –

NA PODLAGI NAVEDENEGA POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE EU, ŠPORTNE ORGANIZACIJE IN ZAINTERESIRANE STRANI, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI IN OB UPOŠTEVANJU AVTONOMIJE ŠPORTNIH ORGANIZACIJ:

| 1. | na podlagi načel iz smernic EU o dvojni poklicni poti športnikov in z vključitvijo ključnih zainteresiranih strani (npr. ministrstev za šport, zdravje, šolstvo, zaposlovanje, obrambo, mladino, notranje zadeve, finance in drugih ter športnih organizacij, organov odločanja, izobraževalnih ustanov, podjetij, trgovinskih in delavskih zbornic ter predstavniških organov športnikov) oblikujejo politični okvir in/ali nacionalne smernice za dvojno poklicno pot; |
| --- | --- |

1.

na podlagi načel iz smernic EU o dvojni poklicni poti športnikov in z vključitvijo ključnih zainteresiranih strani (npr. ministrstev za šport, zdravje, šolstvo, zaposlovanje, obrambo, mladino, notranje zadeve, finance in drugih ter športnih organizacij, organov odločanja, izobraževalnih ustanov, podjetij, trgovinskih in delavskih zbornic ter predstavniških organov športnikov) oblikujejo politični okvir in/ali nacionalne smernice za dvojno poklicno pot;

| 2. | spodbujajo sodelovanje in sklepanje dogovorov med vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi pri razvoju in uresničevanju dvojne poklicne poti; |
| --- | --- |

2.

spodbujajo sodelovanje in sklepanje dogovorov med vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi pri razvoju in uresničevanju dvojne poklicne poti;

| 3. | spodbujajo medsektorsko sodelovanje ter podpirajo inovativne ukrepe in raziskave za ugotavljanje in razreševanje ovir, ki obremenjujejo športnike pri izobraževanju in na delovnem mestu; |
| --- | --- |

3.

spodbujajo medsektorsko sodelovanje ter podpirajo inovativne ukrepe in raziskave za ugotavljanje in razreševanje ovir, ki obremenjujejo športnike pri izobraževanju in na delovnem mestu;

| 4. | spodbujajo izmenjavo dobrih praks in izkušenj med državami članicami v zvezi z dvojno poklicno potjo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

4.

spodbujajo izmenjavo dobrih praks in izkušenj med državami članicami v zvezi z dvojno poklicno potjo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| 5. | zagotovijo, da se bodo ukrepi v podporo dvojnim poklicnim potem, če obstajajo, enako uporabljali za športnike in športnice ter da bodo upoštevane posebne potrebe športnikov invalidov; |
| --- | --- |

5.

zagotovijo, da se bodo ukrepi v podporo dvojnim poklicnim potem, če obstajajo, enako uporabljali za športnike in športnice ter da bodo upoštevane posebne potrebe športnikov invalidov;

| 6. | spodbujajo športne organizacije in izobraževalne ustanove, naj zagotovijo, da je v podporo športnikom z dvojno poklicno potjo vključeno samo osebje (tudi, kadar gre za prostovoljce), ki je ustrezno kvalificirano ali usposobljeno; |
| --- | --- |

6.

spodbujajo športne organizacije in izobraževalne ustanove, naj zagotovijo, da je v podporo športnikom z dvojno poklicno potjo vključeno samo osebje (tudi, kadar gre za prostovoljce), ki je ustrezno kvalificirano ali usposobljeno;

| 7. | spodbujajo uporabo standardov kakovosti na športnih fakultetah in centrih za vrhunsko usposabljanje, npr. v zvezi z osebjem za dvojno poklicno pot, ureditvami za varnost in varovanje ter glede preglednosti pravic športnikov. |
| --- | --- |

7.

spodbujajo uporabo standardov kakovosti na športnih fakultetah in centrih za vrhunsko usposabljanje, npr. v zvezi z osebjem za dvojno poklicno pot, ureditvami za varnost in varovanje ter glede preglednosti pravic športnikov.

| 8. | V zvezi z izobraževanjem športnikov:






  — | športnikom omogočijo prilagodljive poti znotraj povezanih političnih in/ali pravnih okvirov, da bi lahko svoje športne dejavnosti združili z izobraževanjem, npr. znotraj omrežij izobraževalnih ustanov. Pri tem so lahko zelo koristni prilagodljivi akademski cikli, individualne učne poti, učenje na daljavo in e-učenje, dodatna mentorstva in prilagodljivi izpitni roki, |
| --- | --- | --- |

8.

V zvezi z izobraževanjem športnikov:

—

športnikom omogočijo prilagodljive poti znotraj povezanih političnih in/ali pravnih okvirov, da bi lahko svoje športne dejavnosti združili z izobraževanjem, npr. znotraj omrežij izobraževalnih ustanov. Pri tem so lahko zelo koristni prilagodljivi akademski cikli, individualne učne poti, učenje na daljavo in e-učenje, dodatna mentorstva in prilagodljivi izpitni roki,

| — | preučijo prednosti, ki jih lahko prinese uvedba kakovostnega sistema potrjevanja na nacionalni ravni za storitve v zvezi z dvojnimi poklicnimi potmi v centrih za trening, športnih šolah, fakultetah za šport, športnih klubih, športnih zvezah in/ali univerzah, |
| --- | --- |

—

preučijo prednosti, ki jih lahko prinese uvedba kakovostnega sistema potrjevanja na nacionalni ravni za storitve v zvezi z dvojnimi poklicnimi potmi v centrih za trening, športnih šolah, fakultetah za šport, športnih klubih, športnih zvezah in/ali univerzah,

| — | preučijo možnosti za podporo izobraževalnim ustanovam na nacionalni ravni in med državami članicami, da sodelujejo pri prilagojenih izobraževalnih programih in si prednostno prizadevajo za vzpostavitev enakovrednosti stopenj kvalifikacij, kot je opisano v evropskem ogrodju kvalifikacij, |
| --- | --- |

—

preučijo možnosti za podporo izobraževalnim ustanovam na nacionalni ravni in med državami članicami, da sodelujejo pri prilagojenih izobraževalnih programih in si prednostno prizadevajo za vzpostavitev enakovrednosti stopenj kvalifikacij, kot je opisano v evropskem ogrodju kvalifikacij,

| — | preučijo ukrepe, ki bi olajšali in spodbujali geografsko mobilnost športnikov, da bi lahko ti športno poklicno pot uskladili z izobraževalnimi programi v tujini, |
| --- | --- |

—

preučijo ukrepe, ki bi olajšali in spodbujali geografsko mobilnost športnikov, da bi lahko ti športno poklicno pot uskladili z izobraževalnimi programi v tujini,

| — | spodbujajo razvoj programov usposabljanja in/ali kvalifikacij na področju športa za športnike s spodbujanjem povezovanja ustanov za izobraževanje in športnih organizacij, |
| --- | --- |

—

spodbujajo razvoj programov usposabljanja in/ali kvalifikacij na področju športa za športnike s spodbujanjem povezovanja ustanov za izobraževanje in športnih organizacij,

| — | nadaljujejo delo v okviru nacionalnih ogrodij kvalifikacij, da bi športne tečaje ter kvalifikacije in certifikate za poklice v storitvah podpore dvojnim poklicnim potem prilagodili evropskemu ogrodju kvalifikacij. |
| --- | --- |

—

nadaljujejo delo v okviru nacionalnih ogrodij kvalifikacij, da bi športne tečaje ter kvalifikacije in certifikate za poklice v storitvah podpore dvojnim poklicnim potem prilagodili evropskemu ogrodju kvalifikacij.

| 9. | V zvezi z zaposlovanjem športnikov:






  — | podpirajo posebne dogodke (seminarje, konference, delavnice, dogodke za navezovanje stikov, sejme dela) za športnike, na katerih bo izpostavljen pomen dvojne poklicne poti, športniki pa se bodo lahko seznanili s storitvami in podporami pri zaposlitvi, ki so jim na voljo, |
| --- | --- | --- |

9.

V zvezi z zaposlovanjem športnikov:

—

podpirajo posebne dogodke (seminarje, konference, delavnice, dogodke za navezovanje stikov, sejme dela) za športnike, na katerih bo izpostavljen pomen dvojne poklicne poti, športniki pa se bodo lahko seznanili s storitvami in podporami pri zaposlitvi, ki so jim na voljo,

| — | preučijo možnost uvedbe posebnih programov za dvojne poklicne poti športnikov, zaposlenih v javnem sektorju, ki bi lahko postali zgled dobre prakse ostalim delodajalcem, |
| --- | --- |

—

preučijo možnost uvedbe posebnih programov za dvojne poklicne poti športnikov, zaposlenih v javnem sektorju, ki bi lahko postali zgled dobre prakse ostalim delodajalcem,

| — | preverijo možnost ukrepov za ublažitev morebitnega neugodnega položaja športnikov zaradi njihove neredne zastopanosti na trgu dela, |
| --- | --- |

—

preverijo možnost ukrepov za ublažitev morebitnega neugodnega položaja športnikov zaradi njihove neredne zastopanosti na trgu dela,

| — | spodbujajo usmerjanje vrhunskih športnikov na koncu športne poklicne poti in podporo pri njihovih pripravah na poklicno pot na širšem trgu dela ter na začetku in pri razvoju te nove poklicne poti, |
| --- | --- |

—

spodbujajo usmerjanje vrhunskih športnikov na koncu športne poklicne poti in podporo pri njihovih pripravah na poklicno pot na širšem trgu dela ter na začetku in pri razvoju te nove poklicne poti,

| — | vključijo vprašanje dvojnih poklicnih poti na dnevni red socialnega dialoga na nacionalni ravni in na ravni EU. |
| --- | --- |

—

vključijo vprašanje dvojnih poklicnih poti na dnevni red socialnega dialoga na nacionalni ravni in na ravni EU.

| 10. | V zvezi z zdravjem športnikov:






  — | po potrebi preučijo možnost spodbujanja sodelovanja med organi za šport, zdravje in izobraževanje, da bi lahko športnikom zagotavljali medicinsko in psihološko pomoč v okviru izobraževalnih programov na področju usposabljanja za življenje, zdravega življenja, prehranjevanja, preprečevanja poškodb in rehabilitacije, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti moralni integriteti mladoletnikov in prehodu ob koncu športne poklicne poti, |
| --- | --- | --- |

10.

V zvezi z zdravjem športnikov:

—

po potrebi preučijo možnost spodbujanja sodelovanja med organi za šport, zdravje in izobraževanje, da bi lahko športnikom zagotavljali medicinsko in psihološko pomoč v okviru izobraževalnih programov na področju usposabljanja za življenje, zdravega življenja, prehranjevanja, preprečevanja poškodb in rehabilitacije, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti moralni integriteti mladoletnikov in prehodu ob koncu športne poklicne poti,

| — | pozovejo javne zdravstvene organe in zasebne ponudnike zavarovanj, naj po potrebi uvedejo določbe o zavarovanju delavcev, s katerimi bi delodajalce, zaposlene športnike in nekdanje športnike dodatno zavarovali za primer poškodb, povezanih s športom, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti prehodu ob koncu športne poklicne poti. |
| --- | --- |

—

pozovejo javne zdravstvene organe in zasebne ponudnike zavarovanj, naj po potrebi uvedejo določbe o zavarovanju delavcev, s katerimi bi delodajalce, zaposlene športnike in nekdanje športnike dodatno zavarovali za primer poškodb, povezanih s športom, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti prehodu ob koncu športne poklicne poti.

| 11. | V zvezis finančnim stanjem športnikov:






  — | po potrebi preučijo možnost uvedbe ali nadaljnjega razvoja sistemov finančne podpore študentov športnikov, ki bi upoštevali različne stopnje na dvojni poklicni poti, |
| --- | --- | --- |

11.

V zvezis finančnim stanjem športnikov:

—

po potrebi preučijo možnost uvedbe ali nadaljnjega razvoja sistemov finančne podpore študentov športnikov, ki bi upoštevali različne stopnje na dvojni poklicni poti,

| — | po potrebi preverijo možnost oblikovanja posebnih štipendij za dvojno poklicno pot v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje, ki bi športnikom omogočile povezati izobraževanje in šport. Te štipendije bi lahko vključevale finančno podporo za nekatere stroške, povezane s športno dejavnostjo, plačilo šolnin za posebne izobraževalne programe ali storitve podpore, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti prehodu ob koncu športne poklicne poti. |
| --- | --- |

—

po potrebi preverijo možnost oblikovanja posebnih štipendij za dvojno poklicno pot v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje, ki bi športnikom omogočile povezati izobraževanje in šport. Te štipendije bi lahko vključevale finančno podporo za nekatere stroške, povezane s športno dejavnostjo, plačilo šolnin za posebne izobraževalne programe ali storitve podpore, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti prehodu ob koncu športne poklicne poti.

OB UPOŠTEVANJU AVTONOMIJE ŠPORTNIH ORGANIZACIJ POZIVA ŠPORTNE ORGANIZACIJE, NAJ:

| 1. | na vseh notranjih ravneh podpirajo športnike, da bi bila njihova dvojna poklicna pot uspešna (npr. z izbiro kvalificiranih svetovalcev, ki športnike spremljajo od začetka do konca športnih poklicnih poti, z odgovornimi trenerji in pomožnim osebjem, ki upoštevajo zahteve izobraževanja in/ali dela, s časovnim načrtovanjem nacionalnih in mednarodnih športnih dogodkov, ki bo upoštevalo zahteve izobraževanja in/ali dela športnikov ter športnike obvarovalo pred prekomerno obremenitvijo) (5); |
| --- | --- |

1.

na vseh notranjih ravneh podpirajo športnike, da bi bila njihova dvojna poklicna pot uspešna (npr. z izbiro kvalificiranih svetovalcev, ki športnike spremljajo od začetka do konca športnih poklicnih poti, z odgovornimi trenerji in pomožnim osebjem, ki upoštevajo zahteve izobraževanja in/ali dela, s časovnim načrtovanjem nacionalnih in mednarodnih športnih dogodkov, ki bo upoštevalo zahteve izobraževanja in/ali dela športnikov ter športnike obvarovalo pred prekomerno obremenitvijo) (5);

| 2. | razvijajo ali vodijo omrežja in mehanizme, oblikovana v državah članicah in/ali javnih športnih organih za razvoj in izvajanje storitev v zvezi z dvojnimi poklicnimi potmi za športnike, ali se vanje polno vključijo; |
| --- | --- |

2.

razvijajo ali vodijo omrežja in mehanizme, oblikovana v državah članicah in/ali javnih športnih organih za razvoj in izvajanje storitev v zvezi z dvojnimi poklicnimi potmi za športnike, ali se vanje polno vključijo;

| 3. | preverijo možnost imenovanja posebnih ambasadorjev športnikov z dvojno poklicno potjo, s čimer bi pokazale, da je mogoče hkrati biti uspešen v športu na najvišji ravni in v izobraževanju ter/ali pri delu; |
| --- | --- |

3.

preverijo možnost imenovanja posebnih ambasadorjev športnikov z dvojno poklicno potjo, s čimer bi pokazale, da je mogoče hkrati biti uspešen v športu na najvišji ravni in v izobraževanju ter/ali pri delu;

| 4. | sodelujejo s trgovinskimi in delavskimi zbornicami in podjetji, da bi povečale zavest o pozitivnih lastnostih in prednostnih športnikov za delodajalce in se zavzele za prilagodljiv delovni čas športnikov; |
| --- | --- |

4.

sodelujejo s trgovinskimi in delavskimi zbornicami in podjetji, da bi povečale zavest o pozitivnih lastnostih in prednostnih športnikov za delodajalce in se zavzele za prilagodljiv delovni čas športnikov;

| 5. | spodbudijo pogajanja o sponzoriranju s podjetji, ki športnikom omogočajo nabiranje delovnih izkušenj, jim dajejo prednost pri zaposlovanju in omogočajo prilagojen delovni čas v sponzorskem podjetju ali partnerskih podjetjih; |
| --- | --- |

5.

spodbudijo pogajanja o sponzoriranju s podjetji, ki športnikom omogočajo nabiranje delovnih izkušenj, jim dajejo prednost pri zaposlovanju in omogočajo prilagojen delovni čas v sponzorskem podjetju ali partnerskih podjetjih;

| 6. | predstavniške organe športnikov po potrebi vključijo v oblikovanje politike in ukrepov na področju dvojnih poklicnih poti. |
| --- | --- |

6.

predstavniške organe športnikov po potrebi vključijo v oblikovanje politike in ukrepov na področju dvojnih poklicnih poti.

POZIVA EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 1. | na podlagi smernic EU o dvojni poklicni poti športnikov preuči ustrezne načine za nadaljnje ukrepanje v okviru drugega delovnega načrta Sveta na področju športa, vključno z iskanjem načinov za merjenje izvajanja ukrepov politike na področju dvojnih poklicnih poti v EU, ki bi jih lahko uporabljale države članice, če bi želele; |
| --- | --- |

1.

na podlagi smernic EU o dvojni poklicni poti športnikov preuči ustrezne načine za nadaljnje ukrepanje v okviru drugega delovnega načrta Sveta na področju športa, vključno z iskanjem načinov za merjenje izvajanja ukrepov politike na področju dvojnih poklicnih poti v EU, ki bi jih lahko uporabljale države članice, če bi želele;

| 2. | podpira omrežja za dvojno poklicno pot, ki povezujejo športna združenja, podjetja ter trgovinske in delavske zbornice, športne organizacije, izobraževalne ustanove, nacionalne in lokalne organe ter trenerje in tako omogočajo izmenjavo informacij in najboljših praks na ravni EU; |
| --- | --- |

2.

podpira omrežja za dvojno poklicno pot, ki povezujejo športna združenja, podjetja ter trgovinske in delavske zbornice, športne organizacije, izobraževalne ustanove, nacionalne in lokalne organe ter trenerje in tako omogočajo izmenjavo informacij in najboljših praks na ravni EU;

| 3. | spodbuja in podpira izmenjavo najboljših praks v EU v zvezi z dvojno poklicno potjo športnikov, med drugim s podpiranjem projektov in objavo njihovih rezultatov v okviru ustreznih shem in programov financiranja; |
| --- | --- |

3.

spodbuja in podpira izmenjavo najboljših praks v EU v zvezi z dvojno poklicno potjo športnikov, med drugim s podpiranjem projektov in objavo njihovih rezultatov v okviru ustreznih shem in programov financiranja;

| 4. | podpira sistem spremljanja in/ali raziskave, ki temeljijo na mednarodni razsežnosti programov za dvojno poklicno pot, zlasti glede posledic prehodov v življenju športnikov, ohranjanja razvoja športnikov v disciplinah, v katerih je potrebna zgodnja specializacija, učinkovitosti ukrepov in storitev podpore v državah članicah ter ponovne vključitve vrhunskih športnikov na trg dela; |
| --- | --- |

4.

podpira sistem spremljanja in/ali raziskave, ki temeljijo na mednarodni razsežnosti programov za dvojno poklicno pot, zlasti glede posledic prehodov v življenju športnikov, ohranjanja razvoja športnikov v disciplinah, v katerih je potrebna zgodnja specializacija, učinkovitosti ukrepov in storitev podpore v državah članicah ter ponovne vključitve vrhunskih športnikov na trg dela;

| 5. | podpira oblikovanje niza minimalnih zahtev za kakovost na evropski ravni v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi na tem področju, ki bi lahko deloval kot točka reference za nacionalne storitve in ustanove v zvezi z dvojnimi poklicnimi potmi ter tako zagotavljal preglednost in jamstvo kakovosti, varnosti in varovanja za športnike, tudi tiste v tujini. |
| --- | --- |

5.

podpira oblikovanje niza minimalnih zahtev za kakovost na evropski ravni v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi na tem področju, ki bi lahko deloval kot točka reference za nacionalne storitve in ustanove v zvezi z dvojnimi poklicnimi potmi ter tako zagotavljal preglednost in jamstvo kakovosti, varnosti in varovanja za športnike, tudi tiste v tujini.

---

(1)  Dok. 17208/12.

(2)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(3)  COM(2010) 2020 konč.

(4)  Preučitveni pridržek IT.

(5)  Preučitveni pridržek IT.

---

Evropska komisija

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

13. junija 2013

2013/C 168/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3315 |
| JPY | japonski jen | 125,36 |
| DKK | danska krona | 7,4591 |
| GBP | funt šterling | 0,84950 |
| SEK | švedska krona | 8,6765 |
| CHF | švicarski frank | 1,2290 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,6770 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,728 |
| HUF | madžarski forint | 294,85 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7019 |
| PLN | poljski zlot | 4,2645 |
| RON | romunski leu | 4,4715 |
| TRY | turška lira | 2,4897 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3919 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3541 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3387 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6696 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6669 |
| KRW | južnokorejski won | 1 510,58 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,2293 |
| CNY | kitajski juan | 8,1680 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4725 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 155,71 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1712 |
| PHP | filipinski peso | 57,224 |
| RUB | ruski rubelj | 42,7500 |
| THB | tajski bat | 40,997 |
| BRL | brazilski real | 2,8511 |
| MXN | mehiški peso | 17,1166 |
| INR | indijska rupija | 77,3400 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3315

JPY

japonski jen

125,36

DKK

danska krona

7,4591

GBP

funt šterling

0,84950

SEK

švedska krona

8,6765

CHF

švicarski frank

1,2290

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,6770

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,728

HUF

madžarski forint

294,85

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7019

PLN

poljski zlot

4,2645

RON

romunski leu

4,4715

TRY

turška lira

2,4897

AUD

avstralski dolar

1,3919

CAD

kanadski dolar

1,3541

HKD

hongkonški dolar

10,3387

NZD

novozelandski dolar

1,6696

SGD

singapurski dolar

1,6669

KRW

južnokorejski won

1 510,58

ZAR

južnoafriški rand

13,2293

CNY

kitajski juan

8,1680

HRK

hrvaška kuna

7,4725

IDR

indonezijska rupija

13 155,71

MYR

malezijski ringit

4,1712

PHP

filipinski peso

57,224

RUB

ruski rubelj

42,7500

THB

tajski bat

40,997

BRL

brazilski real

2,8511

MXN

mehiški peso

17,1166

INR

indijska rupija

77,3400

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/14

---

SKUPNO PODJETJE SESAR

PRORAČUN ZA LETO 2013 IN KADROVSKI NAČRT ZA LETO 2013

2013/C 168/06

PRORAČUN ZA LETO 2013

IZKAZ PRIHODKOV

| (vsi zneski v EUR) |
| --- |
| Naslov/poglavje | Ocene stroškov programa iz
  septembra 2009 | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Leto 2011 | Proračun za leto 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 | Leto 2011 | Proračun za leto 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 |
| 1. | Prispevek Evropske unije |

(vsi zneski v EUR)

Naslov/poglavje

Ocene stroškov programa iz

septembra 2009

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Leto 2011

Proračun za leto 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

Leto 2011

Proračun za leto 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

18 000 000

91 170 000

69 713 000

91 631 020

| 1.1 | Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj |
| --- | --- |

1.1

Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

9 000 000

46 170 000

34 887 000

46 631 020

| 1.2 | Program za vseevropsko prometno omrežje |
| --- | --- |

1.2

Program za vseevropsko prometno omrežje

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

9 000 000

45 000 000

34 826 000

45 000 000

| 2. | Prispevek Eurocontrola |
| --- | --- |

2.

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 2.1 | Prispevek v gotovini |
| --- | --- |

2.1

Prispevek v gotovini

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 3. | Prispevki drugih članic |
| --- | --- |

3.

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.1 | Prispevek v gotovini |
| --- | --- |

3.1

Prispevek v gotovini

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 4. | Drugi prihodki |
| --- | --- |

4.

56 747

100 000

100 000

100 000

206 283

100 000

100 000

100 000

| 4.1 | Prihodki od obresti |
| --- | --- |

4.1

Prihodki od obresti

56 747

400 000

400 000

400 000

636 640

400 000

400 000

400 000

| 4.2 | Prihodki od davkov |
| --- | --- |

4.2

Prihodki od davkov

| 4.3 | Programski prihodki iz nečlanic |
| --- | --- |

4.3

Programski prihodki iz nečlanic

| 4.4 | Obresti, ki jih je treba vrniti EU |
| --- | --- |

4.4

Obresti, ki jih je treba vrniti EU

300 000

300 000

300 000

430 357

300 000

300 000

300 000

Realizacija proračuna za preteklo leto

11 767 877

488 760

57 183 031

15 571 258

SKUPAJ PRIHODKI

895 774 983

147 669 572

129 076 026

156 564 786

77 018 081

91 154 498

110 122 426

124 198 884

108 767 381

STATEMENT OF EXPENDITURE IZKAZ ODHODKOV

| (vsi zneski v EUR) |
| --- |
| Naslov/poglavje | Ocene stroškov programa iz
  septembra 2009 | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Leto 2011 | Proračun za leto 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 | Leto 2011 | Proračun za leto 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 |
| 1. | Odhodki za osebje |

(vsi zneski v EUR)

Naslov/poglavje

Ocene stroškov programa iz

septembra 2009

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Leto 2011

Proračun za leto 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

Leto 2011

Proračun za leto 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

4 729 025

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1 | Odhodki za osebje glede na kadrovski načrt |
| --- | --- |

1.1

Odhodki za osebje glede na kadrovski načrt

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

2 502 472

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2 | Pogodbeni uslužbenci, začasno osebje |
| --- | --- |

1.2

Pogodbeni uslužbenci, začasno osebje

380 000

350 000

350 000

380 000

281 631

350 000

350 000

380 000

| 1.3 | Dodelitve osebja iz članic |
| --- | --- |

1.3

Dodelitve osebja iz članic

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

1 410 637

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4 | Dodeljeni nacionalni strokovnjaki |
| --- | --- |

1.4

Dodeljeni nacionalni strokovnjaki

150 000

160 000

90 000

170 000

99 001

160 000

90 000

170 000

| 1.5 | Stroški službenih potovanj |
| --- | --- |

1.5

Stroški službenih potovanj

192 000

600 000

391 000

500 000

308 177

600 000

391 000

500 000

| 1.6 | 'Drugi odhodki za osebje |
| --- | --- |

1.6

'Drugi odhodki za osebje

178 000

175 000

175 000

160 000

127 107

175 000

175 000

160 000

| 2. | Upravni odhodki |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

2 906 687

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1 | Najem stavb in s tem povezani stroški |
| --- | --- |

2.1

Najem stavb in s tem povezani stroški

708 213

794 000

854 648

905 600

705 304

794 000

854 648

905 600

| 2.2 | Premičnine in z njimi povezani stroški |
| --- | --- |

2.2

Premičnine in z njimi povezani stroški

30 000

50 000

50 000

50 000

39 094

50 000

50 000

50 000

| 2.3 | Stiki z javnostmi in dogodki |
| --- | --- |

2.3

Stiki z javnostmi in dogodki

299 686

300 000

300 000

300 000

333 743

300 000

300 000

300 000

| 2.4 | Poštnina in telekomunikacije |
| --- | --- |

2.4

Poštnina in telekomunikacije

173 225

180 000

180 000

243 000

151 892

180 000

180 000

243 000

| 2.5 | Odhodki upravnega odbora |
| --- | --- |

2.5

Odhodki upravnega odbora

25 000

30 000

17 500

30 000

7 499

30 000

17 500

30 000

| 2.6 | Tekoči upravni odhodki |
| --- | --- |

2.6

Tekoči upravni odhodki

221 666

340 000

263 882

300 000

136 793

340 000

263 882

300 000

| 2.7 | Odhodki za IT in tehnične zmogljivosti |
| --- | --- |

2.7

Odhodki za IT in tehnične zmogljivosti

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

1 487 779

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8 | Storitve upravne podpore |
| --- | --- |

2.8

Storitve upravne podpore

76 608

96 000

65 000

96 000

44 583

96 000

65 000

96 000

| 3. | Odhodki iz poslovanja |
| --- | --- |

3.

795 000 000

138 650 777

119 701 026

147 777 286

67 773 481

67 947 528

100 747 426

115 411 384

99 522 781

| 3.1 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja SJU |
| --- | --- |

3.1

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja SJU

179 500 345

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

18 482 604

43 748 366

28 000 000

31 782 560

| 3.2 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja EUROCONTROL

702 853

| 3.3 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvajajo članice |
| --- | --- |

3.3

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvajajo članice

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

48 762 071

56 999 060

87 411 384

67 740 221

SKUPAJ ODHODKI

895 774 983

147 180 812

129 076 026

156 564 786

77 018 081

75 583 240

110 122 426

124 198 884

108 767 381

SALDO REALIZACIJE PRORAČUNA

488 760

15 571 258

---

PRILOGA I

PRISPEVKI IN ODHODKI V NARAVI

PRISPEVKI V NARAVI

| (EUR) |
| --- |
| Naslov/poglavje | Ocene stroškov programa iz
  septembra 2009 | Odobritve za prevzem obveznosti |
| Leto 2011 | Proračun za leto 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 |
| 1.   Prispevek Evropske unije |
| 1.1 | Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj |

(EUR)

Naslov/poglavje

Ocene stroškov programa iz

septembra 2009

Odobritve za prevzem obveznosti

Leto 2011

Proračun za leto 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

1.   Prispevek Evropske unije

1.1

Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj

| 1.2 | Program za vseevropsko prometno omrežje |
| --- | --- |

1.2

Program za vseevropsko prometno omrežje

| 2. | Prispevek Eurocontrola |
| --- | --- |

2.

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 2.1 | Prispevki v gotovini |
| --- | --- |

2.1

Prispevki v gotovini

| 2.2 | Prispevki v naravi |
| --- | --- |

2.2

Prispevki v naravi

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Prispevki drugih članic |
| --- | --- |

3.

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 3.1 | Prispevki v gotovini |
| --- | --- |

3.1

Prispevki v gotovini

| 3.2 | Prispevki v naravi |
| --- | --- |

3.2

Prispevki v naravi

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Drugi prihodki |
| --- | --- |

4.

53 725 363

| 4.1 | Prihodki od obresti |
| --- | --- |

4.1

Prihodki od obresti

| 4.2 | Prihodki od davkov |
| --- | --- |

4.2

Prihodki od davkov

| 4.3 | Programski prihodki iz nečlanic |
| --- | --- |

4.3

Programski prihodki iz nečlanic

53 725 363

| 4.4 | Obresti, ki jih je treba vrniti EU |
| --- | --- |

4.4

Obresti, ki jih je treba vrniti EU

Realizacija proračuna za preteklo leto

SKUPAJ PRIHODKI

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

ODHODKI V NARAVI

| (EUR) |
| --- |
| Naslov/poglavje | Ocene stroškov programa iz
  septembra 2009 | Odobritve za prevzem obveznosti |
| Leto 2011 | Proračun za leto 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 |
| 1.   Odhodki za osebje |
| 1.1 | Odhodki za osebje glede na kadrovski načrt |

(EUR)

Naslov/poglavje

Ocene stroškov programa iz

septembra 2009

Odobritve za prevzem obveznosti

Leto 2011

Proračun za leto 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

1.   Odhodki za osebje

1.1

Odhodki za osebje glede na kadrovski načrt

| 1.2 | Pogodbeni uslužbenci, začasno osebje |
| --- | --- |

1.2

Pogodbeni uslužbenci, začasno osebje

| 1.3 | Dodelitve osebja iz članic |
| --- | --- |

1.3

Dodelitve osebja iz članic

| 1.4 | Dodeljeni nacionalni strokovnjaki |
| --- | --- |

1.4

Dodeljeni nacionalni strokovnjaki

| 1.5 | Stroški službenih potovanj |
| --- | --- |

1.5

Stroški službenih potovanj

| 1.6 | Drugi odhodki za osebje |
| --- | --- |

1.6

Drugi odhodki za osebje

2.   Upravni odhodki

| 2.1 | Najem stavb in s tem povezani stroški |
| --- | --- |

2.1

Najem stavb in s tem povezani stroški

| 2.2 | Premičnine in z njimi povezani stroški |
| --- | --- |

2.2

Premičnine in z njimi povezani stroški

| 2.3 | Stiki z javnostmi in dogodki |
| --- | --- |

2.3

Stiki z javnostmi in dogodki

| 2.4 | Poštnina in telekomunikacije |
| --- | --- |

2.4

Poštnina in telekomunikacije

| 2.5 | Odhodki upravnega odbora |
| --- | --- |

2.5

Odhodki upravnega odbora

| 2.6 | Tekoči upravni odhodki |
| --- | --- |

2.6

Tekoči upravni odhodki

| 2.7 | Odhodki za IT in tehnične zmogljivosti |
| --- | --- |

2.7

Odhodki za IT in tehnične zmogljivosti

| 2.8 | Storitve upravne podpore |
| --- | --- |

2.8

Storitve upravne podpore

| 3. | Odhodki iz poslovanja |
| --- | --- |

3.

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

| 3.1 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja SJU |
| --- | --- |

3.1

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja SJU

53 725 363

| 3.2 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja EUROCONTROL

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvajajo članice |
| --- | --- |

3.3

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvajajo članice

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

SKUPAJ ODHODKI

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

SALDO REALIZACIJE PRORAČUNA

---

PRILOGA II

SKUPAJ

PRIHODKI (v gotovini in naravi)

| (vsi zneski v EUR) |
| --- |
| Naslov/poglavje | Ocene stroškov programa iz
  septembra 2009 | Odobritve za prevzem obveznosti |
| Leto 2011 | Proračun za leto 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 |
| 1. | Prispevek Evropske unije |

(vsi zneski v EUR)

Naslov/poglavje

Ocene stroškov programa iz

septembra 2009

Odobritve za prevzem obveznosti

Leto 2011

Proračun za leto 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

| 1.1 | Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj |
| --- | --- |

1.1

Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

| 1.2 | Program za vseevropsko prometno omrežje |
| --- | --- |

1.2

Program za vseevropsko prometno omrežje

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

| 2. | Prispevek Eurocontrola |
| --- | --- |

2.

700 000 000

90 807 543

89 261 000

116 261 000

88 290 000

| 2.1 | Prispevek v gotovini |
| --- | --- |

2.1

Prispevek v gotovini

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

| 2.2 | Prispevek v naravi |
| --- | --- |

2.2

Prispevek v naravi

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Prispevki drugih članic |
| --- | --- |

3.

646 274 638

116 973 502

100 184 452

128 260 712

42 195 842

| 3.1 | Prispevki v gotovini |
| --- | --- |

3.1

Prispevki v gotovini

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.2 | Prispevki v naravi |
| --- | --- |

3.2

Prispevki v naravi

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Drugi prihodki |
| --- | --- |

4.

53 725 363

56 747

100 000

100 000

100 000

| 4.1 | Prihodki od obresti |
| --- | --- |

4.1

Prihodki od obresti

56 747

400 000

400 000

400 000

| 4.2 | Prihodki od davkov |
| --- | --- |

4.2

Prihodki od davkov

| 4.3 | Programski prihodki iz nečlanic |
| --- | --- |

4.3

Programski prihodki iz nečlanic

53 725 363

| 4.4 | Obresti, ki jih je treba vrniti EU |
| --- | --- |

4.4

Obresti, ki jih je treba vrniti EU

300 000

300 000

300 000

Realizacija proračuna za preteklo leto

11 767 877

488 760

SKUPAJ ODHODKI

2 100 000 000

329 600 349

299 669 052

355 234 072

190 467 562

ODHODKI (v gotovini in naravi)

| (vsi zneski v EUR) |
| --- |
| Naslov/poglavje | Ocene stroškov programa iz
  septembra 2009 | Odobritve za prevzem obveznosti |
| Leto 2011 | Proračun za 2012 | Sprem. pror. II za odobritev | Proračun za leto 2013 |
| 1. | Odhodki za osebje |

(vsi zneski v EUR)

Naslov/poglavje

Ocene stroškov programa iz

septembra 2009

Odobritve za prevzem obveznosti

Leto 2011

Proračun za 2012

Sprem. pror. II za odobritev

Proračun za leto 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1 | Odhodki za osebje glede na kadrovski načrt |
| --- | --- |

1.1

Odhodki za osebje glede na kadrovski načrt

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2 | Pogodbeni uslužbenci, začasno osebje |
| --- | --- |

1.2

Pogodbeni uslužbenci, začasno osebje

380 000

350 000

350 000

380 000

| 1.3 | Dodelitve osebja iz članic |
| --- | --- |

1.3

Dodelitve osebja iz članic

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4 | Dodeljeni nacionalni strokovnjaki |
| --- | --- |

1.4

Dodeljeni nacionalni strokovnjaki

150 000

160 000

90 000

170 000

| 1.5 | Stroški službenih potovanj |
| --- | --- |

1.5

Stroški službenih potovanj

192 000

600 000

391 000

500 000

| 1.6 | Drugi odhodki za osebje |
| --- | --- |

1.6

Drugi odhodki za osebje

178 000

175 000

175 000

160 000

| 2. | Upravni odhodki |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1 | Najem stavb in s tem povezani stroški |
| --- | --- |

2.1

Najem stavb in s tem povezani stroški

708 213

794 000

854 648

905 600

| 2.2 | Premičnine in z njimi povezani stroški |
| --- | --- |

2.2

Premičnine in z njimi povezani stroški

30 000

50 000

50 000

50 000

| 2.3 | Stiki z javnostmi in dogodki |
| --- | --- |

2.3

Stiki z javnostmi in dogodki

299 686

300 000

300 000

300 000

| 2.4 | Poštnina in telekomunikacije |
| --- | --- |

2.4

Poštnina in telekomunikacije

173 225

180 000

180 000

243 000

| 2.5 | Odhodki upravnega odbora |
| --- | --- |

2.5

Odhodki upravnega odbora

25 000

30 000

17 500

30 000

| 2.6 | Tekoči upravni odhodki |
| --- | --- |

2.6

Tekoči upravni odhodki

221 666

340 000

263 882

300 000

| 2.7 | Odhodki za IT in tehnične zmogljivosti |
| --- | --- |

2.7

Odhodki za IT in tehnične zmogljivosti

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8 | Storitve upravne podpore |
| --- | --- |

2.8

Storitve upravne podpore

76 608

96 000

65 000

96 000

| 3. | Odhodki iz poslovanja |
| --- | --- |

3.

1 999 225 017

320 581 554

290 294 052

346 446 572

181 222 962

| 3.1 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja SJU |
| --- | --- |

3.1

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja SJU

233 225 707

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

| 3.2 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja Eurocontrol |
| --- | --- |

3.2

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvaja Eurocontrol

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3 | Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvajajo članice |
| --- | --- |

3.3

Študije/razvojne dejavnosti, ki jih izvajajo članice

1 230 999 310

224 261 554

191 576 052

247 728 572

75 898 962

SKUPAJ ODHODKI

2 100 000 000

329 111 589

299 669 052

355 234 072

190 467 562

SALDO REALIZACIJE PRORAČUNA

488,760

KADROVSKI NAČRT ZA LETO 2013

| Proračun za leto 2013 |
| --- |
| OSEBJE SKUPNEGA PODJETJA SESAR | RAZRED | Začasni uslužbenci | Pogodbeni uslužbenci | Dodelitev osebja | Dodeljeni nacionalni strokovnjaki | Skupaj |
| Izvršni direktor | AD 14 | 1 | | | | 1 |
| Namestnik direktorja uprave in financ | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Načelnik sektorja za tehnologijo in inovacije | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Načelnik sektorja za strategijo in mednarodne odnose | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Načelnik sektorja za zakonske zadeve | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Načelnik sektorja za poslovno komuniciranje | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Načelnik sektorja za ekonomijo in okolje | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Svetovalec izvršnega direktorja | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Višji svetovalec za vojaške zadeve | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Načelnik sektorja za pravne zadeve in pogodbe | ni podatka | | | 1 | | 1 |
| Načelnik sektorja za finance in proračun | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Namestnik izvršnega direktorja operacij in programa | ni podatka | | | 1 | | 1 |
| Načelnik sektorja za sisteme ATM | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Sistemski inženir | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Uradnik za zvezo | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Svetovalec za pravne zadeve in pogodbe | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Uslužbenec sektorja za finance in upravo | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Uslužbenec sektorja za okolje | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Načelnik sektorja za potrjevanje/preverjanje | AD 7 | | | 1 | | 1 |
| Strokovnjak za sisteme ATM | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Svetovalec za potrjevanje/preverjanje | ni podatka | | | 1 | | 1 |
| Strokovnjak za sisteme ATM | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Finančnik | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Inženir sistemov ATM | ni podatka | | | 1 | | 1 |
| Uslužbenec za komunikacijo | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Ekonomist | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Pravnik v sektorju za kadrovske zadeve | ni podatka | | 1 | | | 1 |
| Nadzornik projektov | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Svetovalec direktorja uprave in financ | ni podatka | | 1 | | | 1 |
| Notranji revizor | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Višji strokovnjak za vodenje in kakovost programov | ni podatka | | | 1 | | 1 |
| Strokovnjak za vodenje in kakovost programov | ni podatka | | | 1 | | 1 |
| Strokovnjak za vodenje programov ATM | ni podatka | | | 1 | | 1 |
| Uslužbenec v sektorju za kadrovske zadeve | AST 7 | 1 | | | | 1 |
| Finančni računovodja | AST 5 | 1 | | | | 1 |
| Administrativni asistent | AST 3 | 1 | | | | 1 |
| Pravni strokovni sodelavec | ni podatka | | 1 | | | 1 |
| Tajnik programskega direktorja | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| Tajnik izvršnega direktorja | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| SKUPAJ | 28 | 3 | 8 | | 39 |
| DODELJENI NACIONALNI STROKOVNJAKI | | | | | |
| Strokovnjak za vojaške zračne operacije in potrjevanje | | | | | 1 | 1 |
| Dodeljeni nacionalni strokovnjaki | | | | | 1 | 1 |
| Svetovalec za institucionalne zadeve | | | | | 1 | 1 |
| SKUPAJ | | | | | 3 | 3 |

Proračun za leto 2013

OSEBJE SKUPNEGA PODJETJA SESAR

RAZRED

Začasni uslužbenci

Pogodbeni uslužbenci

Dodelitev osebja

Dodeljeni nacionalni strokovnjaki

Skupaj

Izvršni direktor

AD 14

1

1

Namestnik direktorja uprave in financ

AD 12

1

1

Načelnik sektorja za tehnologijo in inovacije

AD 12

1

1

Načelnik sektorja za strategijo in mednarodne odnose

AD 12

1

1

Načelnik sektorja za zakonske zadeve

AD 12

1

1

Načelnik sektorja za poslovno komuniciranje

AD 10

1

1

Načelnik sektorja za ekonomijo in okolje

AD 10

1

1

Svetovalec izvršnega direktorja

AD 10

1

1

Višji svetovalec za vojaške zadeve

AD 10

1

1

Načelnik sektorja za pravne zadeve in pogodbe

ni podatka

1

1

Načelnik sektorja za finance in proračun

AD 8

1

1

Namestnik izvršnega direktorja operacij in programa

ni podatka

1

1

Načelnik sektorja za sisteme ATM

AD 8

1

1

Sistemski inženir

AD 8

1

1

Uradnik za zvezo

AD 10

1

1

Svetovalec za pravne zadeve in pogodbe

AD 7

1

1

Uslužbenec sektorja za finance in upravo

AD 7

1

1

Uslužbenec sektorja za okolje

AD 7

1

1

Načelnik sektorja za potrjevanje/preverjanje

AD 7

1

1

Strokovnjak za sisteme ATM

AD 6

1

1

Svetovalec za potrjevanje/preverjanje

ni podatka

1

1

Strokovnjak za sisteme ATM

AD 6

1

1

Finančnik

AD 6

1

1

Inženir sistemov ATM

ni podatka

1

1

Uslužbenec za komunikacijo

AD 5

1

1

Ekonomist

AD 5

1

1

Pravnik v sektorju za kadrovske zadeve

ni podatka

1

1

Nadzornik projektov

AD 5

1

1

Svetovalec direktorja uprave in financ

ni podatka

1

1

Notranji revizor

AD 5

1

1

Višji strokovnjak za vodenje in kakovost programov

ni podatka

1

1

Strokovnjak za vodenje in kakovost programov

ni podatka

1

1

Strokovnjak za vodenje programov ATM

ni podatka

1

1

Uslužbenec v sektorju za kadrovske zadeve

AST 7

1

1

Finančni računovodja

AST 5

1

1

Administrativni asistent

AST 3

1

1

Pravni strokovni sodelavec

ni podatka

1

1

Tajnik programskega direktorja

AST 1

1

1

Tajnik izvršnega direktorja

AST 1

1

1

SKUPAJ

28

3

8

39

DODELJENI NACIONALNI STROKOVNJAKI

Strokovnjak za vojaške zračne operacije in potrjevanje

1

1

Dodeljeni nacionalni strokovnjaki

1

1

Svetovalec za institucionalne zadeve

1

1

SKUPAJ

3

3

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/22

---

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39398 – VISA MIF

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 168/07

1.   UVOD

| 1. | Kadar namerava Komisija sprejeti sklep, ki zahteva odpravo kršitve, in se zadevne stranke zavežejo, da bodo upoštevale pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija, lahko v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1) Komisija odloči, da postanejo navedene zaveze za podjetja zavezujoče. Tak sklep se lahko sprejme za omejeno obdobje z ugotovitvijo, da Komisija nima več razlogov za ukrepanje. Komisija v skladu s členom 27(4) navedene uredbe objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane strani lahko svoje pripombe predložijo v roku, ki ga določi Komisija. |
| --- | --- |

1.

Kadar namerava Komisija sprejeti sklep, ki zahteva odpravo kršitve, in se zadevne stranke zavežejo, da bodo upoštevale pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija, lahko v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1) Komisija odloči, da postanejo navedene zaveze za podjetja zavezujoče. Tak sklep se lahko sprejme za omejeno obdobje z ugotovitvijo, da Komisija nima več razlogov za ukrepanje. Komisija v skladu s členom 27(4) navedene uredbe objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane strani lahko svoje pripombe predložijo v roku, ki ga določi Komisija.

2.   POVZETEK ZADEVE

| 2. | Komisija je 3. aprila 2009 sprejela obvestilo o nasprotovanju zoper družbe Visa Europe Limited („Visa Europe“), Visa Inc. in Visa International Services Association. |
| --- | --- |

2.

Komisija je 3. aprila 2009 sprejela obvestilo o nasprotovanju zoper družbe Visa Europe Limited („Visa Europe“), Visa Inc. in Visa International Services Association.

| 3. | V obvestilu o nasprotovanju je pojasnjeno predhodno stališče Komisije, da so družbe Visa Europe, Visa Inc. in Visa International Services Association z določanjem večstranskih medbančnih provizij za čezmejne transakcije in nekatere transakcije na domačih prodajnih mestih, opravljene s potrošniškimi plačilnimi karticami VISA, VISA Electron in V PAY znotraj EGP, kršile člen 101 PDEU in člen 53 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

3.

V obvestilu o nasprotovanju je pojasnjeno predhodno stališče Komisije, da so družbe Visa Europe, Visa Inc. in Visa International Services Association z določanjem večstranskih medbančnih provizij za čezmejne transakcije in nekatere transakcije na domačih prodajnih mestih, opravljene s potrošniškimi plačilnimi karticami VISA, VISA Electron in V PAY znotraj EGP, kršile člen 101 PDEU in člen 53 Sporazuma EGP.

| 4. | Medbančne provizije dejansko plača banka trgovca (v nadaljnjem besedilu: pridobitelj) banki imetnika kartice (v nadaljnjem besedilu: izdajatelj) za vsako transakcijo s plačilno kartico na prodajnem mestu. Kadar imetnik kartice pri nakupu blaga ali storitev od trgovca uporabi plačilno kartico, trgovec dejansko plača provizijo pridobitelju. Pridobitelj obdrži del te provizije (marža pridobitelja), ostalo pa pripada izdajatelju (večstranska medbančna provizija) in upravljavcu sheme (v tem primeru družbama Visa in Visa Inc.). V praksi je velik del provizije, ki se zaračunava trgovcu, določen z večstransko medbančno provizijo. |
| --- | --- |

4.

Medbančne provizije dejansko plača banka trgovca (v nadaljnjem besedilu: pridobitelj) banki imetnika kartice (v nadaljnjem besedilu: izdajatelj) za vsako transakcijo s plačilno kartico na prodajnem mestu. Kadar imetnik kartice pri nakupu blaga ali storitev od trgovca uporabi plačilno kartico, trgovec dejansko plača provizijo pridobitelju. Pridobitelj obdrži del te provizije (marža pridobitelja), ostalo pa pripada izdajatelju (večstranska medbančna provizija) in upravljavcu sheme (v tem primeru družbama Visa in Visa Inc.). V praksi je velik del provizije, ki se zaračunava trgovcu, določen z večstransko medbančno provizijo.

| 5. | V obvestilu o nasprotovanju je izraženo predhodno stališče, da sta cilj in učinek večstranskih medbančnih provizij znatno omejevanje konkurence na trgih pridobiteljev v škodo trgovcev in posredno njihovih strank. Zdi se, da so večstranske medbančne provizije z uvedbo pomembnega stroškovnega dejavnika, ki je skupen vsem pridobiteljem, umetno zvišale osnovo, na kateri pridobitelji določajo provizije, ki se zaračunavajo trgovcem. Po predhodnem mnenju Komisije večstranske medbančne provizije niso objektivno potrebne. Omejevalni učinek na trgih pridobiteljev je še dodatno okrepljen z učinkom večstranskih medbančnih provizij na trgih omrežij in izdajateljev kot tudi z drugimi omrežnimi pravili in praksami (pravilo spoštovanja vseh kartic, pravilo o nediskriminaciji in praksa poenotenja provizij). Nadalje obvestilo o nasprotovanju navaja predhodno mnenje Komisije, da večstranske medbančne provizije ne izpolnjujejo zahtev za odobritev izjeme v skladu s členom 101(3) PDEU, pri kateri gre za ustvarjanje učinkovitosti, pri čemer se potrošnikom zagotavlja pravičen delež doseženih koristi. |
| --- | --- |

5.

V obvestilu o nasprotovanju je izraženo predhodno stališče, da sta cilj in učinek večstranskih medbančnih provizij znatno omejevanje konkurence na trgih pridobiteljev v škodo trgovcev in posredno njihovih strank. Zdi se, da so večstranske medbančne provizije z uvedbo pomembnega stroškovnega dejavnika, ki je skupen vsem pridobiteljem, umetno zvišale osnovo, na kateri pridobitelji določajo provizije, ki se zaračunavajo trgovcem. Po predhodnem mnenju Komisije večstranske medbančne provizije niso objektivno potrebne. Omejevalni učinek na trgih pridobiteljev je še dodatno okrepljen z učinkom večstranskih medbančnih provizij na trgih omrežij in izdajateljev kot tudi z drugimi omrežnimi pravili in praksami (pravilo spoštovanja vseh kartic, pravilo o nediskriminaciji in praksa poenotenja provizij). Nadalje obvestilo o nasprotovanju navaja predhodno mnenje Komisije, da večstranske medbančne provizije ne izpolnjujejo zahtev za odobritev izjeme v skladu s členom 101(3) PDEU, pri kateri gre za ustvarjanje učinkovitosti, pri čemer se potrošnikom zagotavlja pravičen delež doseženih koristi.

| 6. | Komisija je 8. decembra 2010 v skladu s členom 9 Uredbe št. 1/2003 sprejela sklep (v nadaljnjem besedilu: sklep o zavezah). Ta za obdobje štirih let pravno zavezuje družbo Visa Europe, da izpolni zaveze in (i) zniža povprečne ponderirane medbančne provizije za transakcije s potrošniškimi debetnimi karticami, ki so predmet postopka, na 0,20 % in (ii) vzdržuje in/ali uvede številne spremembe pravil svojega omrežja (v nadaljnjem besedilu: ukrepi za povečanje preglednosti). |
| --- | --- |

6.

Komisija je 8. decembra 2010 v skladu s členom 9 Uredbe št. 1/2003 sprejela sklep (v nadaljnjem besedilu: sklep o zavezah). Ta za obdobje štirih let pravno zavezuje družbo Visa Europe, da izpolni zaveze in (i) zniža povprečne ponderirane medbančne provizije za transakcije s potrošniškimi debetnimi karticami, ki so predmet postopka, na 0,20 % in (ii) vzdržuje in/ali uvede številne spremembe pravil svojega omrežja (v nadaljnjem besedilu: ukrepi za povečanje preglednosti).

| 7. | Zaveze pa niso zajemale večstranskih medbančnih provizij za potrošniške kreditne kartice, zato je Komisija 31. julija 2012 v zvezi s tem izdala dodatno obvestilo o nasprotovanju. Dodatno obvestilo o nasprotovanju, ki je predhodna ocena v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, razširja obvestilo o nasprotovanju in odraža spremembe glede področja uporabe postopka, saj velja le za večstranske medbančne provizije za potrošniške kreditne kartice. Prav tako razširja področje uporabe postopka na neposredno uporabo medregionalnih (ali mednarodnih) večstranskih medbančnih provizij za trgovce iz EGP in opredeljuje možno kršitev pravil družbe Visa Europe glede čezmejnega pridobivanja. |
| --- | --- |

7.

Zaveze pa niso zajemale večstranskih medbančnih provizij za potrošniške kreditne kartice, zato je Komisija 31. julija 2012 v zvezi s tem izdala dodatno obvestilo o nasprotovanju. Dodatno obvestilo o nasprotovanju, ki je predhodna ocena v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, razširja obvestilo o nasprotovanju in odraža spremembe glede področja uporabe postopka, saj velja le za večstranske medbančne provizije za potrošniške kreditne kartice. Prav tako razširja področje uporabe postopka na neposredno uporabo medregionalnih (ali mednarodnih) večstranskih medbančnih provizij za trgovce iz EGP in opredeljuje možno kršitev pravil družbe Visa Europe glede čezmejnega pridobivanja.

| 8. | V skladu s tem postopek zdaj zajema (opisano samo v skrajšani obliki):






  — | večstranske medbančne provizije znotraj regije, ki jih je določila družba Visa Europe za transakcije s kreditnimi karticami in se neposredno uporabljajo za čezmejne transakcije ali privzeto za domače transakcije (2), |
| --- | --- | --- |

8.

V skladu s tem postopek zdaj zajema (opisano samo v skrajšani obliki):

—

večstranske medbančne provizije znotraj regije, ki jih je določila družba Visa Europe za transakcije s kreditnimi karticami in se neposredno uporabljajo za čezmejne transakcije ali privzeto za domače transakcije (2),

| — | večstranske medbančne provizije, ki jih je družba Visa Europe določila za posamezne države (3), |
| --- | --- |

—

večstranske medbančne provizije, ki jih je družba Visa Europe določila za posamezne države (3),

| — | možno privzeto uporabo medregionalnih večstranskih medbančnih provizij, ker ustreznih medbančnih provizij ni, in njihovo neposredno uporabo za transakcije s karticami, izdanimi zunaj EGP, pri trgovcih iz EGP (4), |
| --- | --- |

—

možno privzeto uporabo medregionalnih večstranskih medbančnih provizij, ker ustreznih medbančnih provizij ni, in njihovo neposredno uporabo za transakcije s karticami, izdanimi zunaj EGP, pri trgovcih iz EGP (4),

| — | pravila, ki se nanašajo na čezmejne pridobitve kot na omejevanje konkurence. |
| --- | --- |

—

pravila, ki se nanašajo na čezmejne pridobitve kot na omejevanje konkurence.

| 9. | Postopek obravnava pravila omrežja družbe Visa Europe v zvezi z večstranskimi medbančnimi provizijami, ki so že vključene v obvestilo o nasprotovanju, in sicer pravilo o spoštovanju vseh kartic, pravilo o nediskriminaciji in splošno razširjena praksa poenotenja provizij, ki se zaračunavajo trgovcem. Ta pravila se ne ocenjujejo kot morebitne kršitve samih pravil o konkurenci, temveč glede na njihovo zmožnost krepitve omejevalnega učinka večstranskih medbančnih provizij. |
| --- | --- |

9.

Postopek obravnava pravila omrežja družbe Visa Europe v zvezi z večstranskimi medbančnimi provizijami, ki so že vključene v obvestilo o nasprotovanju, in sicer pravilo o spoštovanju vseh kartic, pravilo o nediskriminaciji in splošno razširjena praksa poenotenja provizij, ki se zaračunavajo trgovcem. Ta pravila se ne ocenjujejo kot morebitne kršitve samih pravil o konkurenci, temveč glede na njihovo zmožnost krepitve omejevalnega učinka večstranskih medbančnih provizij.

| 10. | Dodatno obvestilo o nasprotovanju je bilo 24. aprila 2013 poslano tudi družbam Visa Inc. in Visa International Service Association. |
| --- | --- |

10.

Dodatno obvestilo o nasprotovanju je bilo 24. aprila 2013 poslano tudi družbam Visa Inc. in Visa International Service Association.

3.   GLAVNA VSEBINA PONUJENIH ZAVEZ

| 11. | Družba Visa Europe se kot ena izmed strank v postopku ne strinja s predhodno oceno Komisije. Kljub temu se je v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003 zavezala, da bo odpravila pomisleke Komisije glede konkurence. Zaveze so na kratko povzete v nadaljevanju, v celoti pa so v angleškem jeziku objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

11.

Družba Visa Europe se kot ena izmed strank v postopku ne strinja s predhodno oceno Komisije. Kljub temu se je v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003 zavezala, da bo odpravila pomisleke Komisije glede konkurence. Zaveze so na kratko povzete v nadaljevanju, v celoti pa so v angleškem jeziku objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| 12. | Družba Visa Europe se zavezuje, da bo v dveh mesecih po uradnem obvestilu družbi Visa Europe o sklepu o zavezah znižala povprečne letne ponderirane večstranske medbančne provizije znotraj EGP, ki se uporabljajo za transakcije s potrošniškimi kreditnimi karticami, na 0,3 %. |
| --- | --- |

12.

Družba Visa Europe se zavezuje, da bo v dveh mesecih po uradnem obvestilu družbi Visa Europe o sklepu o zavezah znižala povprečne letne ponderirane večstranske medbančne provizije znotraj EGP, ki se uporabljajo za transakcije s potrošniškimi kreditnimi karticami, na 0,3 %.

| 13. | Znižanje bo ločeno veljalo tudi v vseh državah EGP, v katerih družba Visa Europe neposredno določa posebne večstranske medbančne provizije za domače transakcije s potrošniškimi kreditnimi karticami, in v tistih državah EGP, kjer se za domače transakcije s kreditnimi karticami uporabljajo večstranske medbančne provizije za transakcije znotraj EGP, ker drugih večstranskih medbančnih provizij ni. |
| --- | --- |

13.

Znižanje bo ločeno veljalo tudi v vseh državah EGP, v katerih družba Visa Europe neposredno določa posebne večstranske medbančne provizije za domače transakcije s potrošniškimi kreditnimi karticami, in v tistih državah EGP, kjer se za domače transakcije s kreditnimi karticami uporabljajo večstranske medbančne provizije za transakcije znotraj EGP, ker drugih večstranskih medbančnih provizij ni.

| 14. | Družba Visa Europe se tudi zavezuje, da bo od 1. januarja 2015:






  — | znižanje večstranskih medbančnih provizij za kreditne kartice na 0,3 % veljalo tudi za vse večstranske medbančne provizije, ki jih družba Visa Europe določa za transakcije pri trgovcih znotraj EGP s potrošniškimi kreditnimi karticami Visa, izdanimi v državah zunaj EGP, ki spadajo v območje družbe Visa Europe (5), |
| --- | --- | --- |

14.

Družba Visa Europe se tudi zavezuje, da bo od 1. januarja 2015:

—

znižanje večstranskih medbančnih provizij za kreditne kartice na 0,3 % veljalo tudi za vse večstranske medbančne provizije, ki jih družba Visa Europe določa za transakcije pri trgovcih znotraj EGP s potrošniškimi kreditnimi karticami Visa, izdanimi v državah zunaj EGP, ki spadajo v območje družbe Visa Europe (5),

| — | znižanje večstranskih medbančnih provizij na 0,2 % za debetne kartice veljalo tudi za vse večstranske medbančne provizije, ki jih družba Visa Europe določa za transakcije pri trgovcih znotraj EGP s potrošniškimi debetnimi karticami Visa, izdanimi v državah zunaj EGP, ki spadajo v območje družbe Visa Europe. |
| --- | --- |

—

znižanje večstranskih medbančnih provizij na 0,2 % za debetne kartice veljalo tudi za vse večstranske medbančne provizije, ki jih družba Visa Europe določa za transakcije pri trgovcih znotraj EGP s potrošniškimi debetnimi karticami Visa, izdanimi v državah zunaj EGP, ki spadajo v območje družbe Visa Europe.

| 15. | Družba Visa Europe se zavezuje, da bodo od 1. januarja 2015 veljala nova pravila glede čezmejnega pridobivanja, ki bodo čezmejnim pridobiteljem omogočala, da ponudijo domačo debetno večstransko medbančno provizijo ali domačo kreditno medbančno provizijo, ki se bosta uporabljali glede na lokacijo trgovca, ali 0,2-odstotno večstransko medbančno provizijo za transakcije s potrošniškimi debetnimi karticami in 0,3-odstotno večstransko medbančno provizijo za transakcije s potrošniškimi kreditnimi karticami, v skladu z nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

15.

Družba Visa Europe se zavezuje, da bodo od 1. januarja 2015 veljala nova pravila glede čezmejnega pridobivanja, ki bodo čezmejnim pridobiteljem omogočala, da ponudijo domačo debetno večstransko medbančno provizijo ali domačo kreditno medbančno provizijo, ki se bosta uporabljali glede na lokacijo trgovca, ali 0,2-odstotno večstransko medbančno provizijo za transakcije s potrošniškimi debetnimi karticami in 0,3-odstotno večstransko medbančno provizijo za transakcije s potrošniškimi kreditnimi karticami, v skladu z nekaterimi pogoji.

| 16. | Družba Visa Europe se zavezuje, da bo še naprej izvajala ukrepe za povečanje preglednosti, še zlasti:






  — | da bo uvedla pravilo, ki od pridobiteljev zahteva, da trgovcem kot administrativno provizijo ponudijo provizijo za trgovce, ki se bo zaračunavala na osnovi „večstranska medbančna provizija plus plus“ (z drugimi besedami morajo pridobitelji, če se to zahteva, v pogodbah in računih jasno razčleniti provizijo za trgovce na tri komponente, in sicer na večstransko medbančno provizijo, na vse druge provizije, ki se uporabljajo za plačilni sistem, in na provizijo pridobitelja). Družba Visa Europe bo od pridobiteljev zahtevala, da to pravilo uvedejo v 12 mesecih od uradnega obvestila družbi Visa Europe o sklepu o zavezah za vse nove sporazume in v 18 mesecih za obstoječe pogodbe, |
| --- | --- | --- |

16.

Družba Visa Europe se zavezuje, da bo še naprej izvajala ukrepe za povečanje preglednosti, še zlasti:

—

da bo uvedla pravilo, ki od pridobiteljev zahteva, da trgovcem kot administrativno provizijo ponudijo provizijo za trgovce, ki se bo zaračunavala na osnovi „večstranska medbančna provizija plus plus“ (z drugimi besedami morajo pridobitelji, če se to zahteva, v pogodbah in računih jasno razčleniti provizijo za trgovce na tri komponente, in sicer na večstransko medbančno provizijo, na vse druge provizije, ki se uporabljajo za plačilni sistem, in na provizijo pridobitelja). Družba Visa Europe bo od pridobiteljev zahtevala, da to pravilo uvedejo v 12 mesecih od uradnega obvestila družbi Visa Europe o sklepu o zavezah za vse nove sporazume in v 18 mesecih za obstoječe pogodbe,

| — | da bo uvedla poenostavljeno strukturo večstranskih medbančnih provizij za večstranske medbančne provizije, ki jih določa družba Visa Europe, da bi omogočila znižanje števila kategorij provizij za vsaj 25 % in s tem povečala preglednost ter omogočila primerjavo med provizijami. |
| --- | --- |

—

da bo uvedla poenostavljeno strukturo večstranskih medbančnih provizij za večstranske medbančne provizije, ki jih določa družba Visa Europe, da bi omogočila znižanje števila kategorij provizij za vsaj 25 % in s tem povečala preglednost ter omogočila primerjavo med provizijami.

| 17. | Družba Visa Europe imenuje pooblaščenca za spremljanje izpolnjevanja zavez družbe Visa Europe. Komisija lahko pred imenovanjem potrdi ali zavrne imenovanje predlaganega pooblaščenca. |
| --- | --- |

17.

Družba Visa Europe imenuje pooblaščenca za spremljanje izpolnjevanja zavez družbe Visa Europe. Komisija lahko pred imenovanjem potrdi ali zavrne imenovanje predlaganega pooblaščenca.

| 18. | Zaveze bodo veljale štiri leta od datuma uradnega obvestila družbi Visa Europe o sklepu o zavezah. |
| --- | --- |

18.

Zaveze bodo veljale štiri leta od datuma uradnega obvestila družbi Visa Europe o sklepu o zavezah.

| 19. | Te zaveze veljajo le za družbo Visa Europe. Trenutna protimonopolna preiskava (točka 7 zgoraj) glede družb Visa Inc. in Visa International Services Association ostaja odprta do nove ocene Komisije, ki bo po možnosti vključevala pripombe k temu obvestilu. |
| --- | --- |

19.

Te zaveze veljajo le za družbo Visa Europe. Trenutna protimonopolna preiskava (točka 7 zgoraj) glede družb Visa Inc. in Visa International Services Association ostaja odprta do nove ocene Komisije, ki bo po možnosti vključevala pripombe k temu obvestilu.

4.   POZIV K PREDLOŽITVI PRIPOMB

| 20. | Komisija namerava na podlagi preverjanja trga sprejeti sklep v skladu s členom 9(1) Uredbe št. 1/2003, na podlagi katerega bodo zgoraj navedene zaveze, objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče. |
| --- | --- |

20.

Komisija namerava na podlagi preverjanja trga sprejeti sklep v skladu s členom 9(1) Uredbe št. 1/2003, na podlagi katerega bodo zgoraj navedene zaveze, objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče.

| 21. | Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe št. 1/2003 poziva zainteresirane tretje osebe, naj k predlaganim zavezam predložijo svoje pripombe. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje v enem mesecu od objave tega obvestila. Poleg tega Komisija poziva zainteresirane tretje osebe, naj predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj izbrišejo vse informacije, ki so po njihovem mnenju poslovne skrivnosti, in druge zaupne informacije ter jih po potrebi nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“. |
| --- | --- |

21.

Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe št. 1/2003 poziva zainteresirane tretje osebe, naj k predlaganim zavezam predložijo svoje pripombe. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje v enem mesecu od objave tega obvestila. Poleg tega Komisija poziva zainteresirane tretje osebe, naj predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj izbrišejo vse informacije, ki so po njihovem mnenju poslovne skrivnosti, in druge zaupne informacije ter jih po potrebi nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“.

| 22. | Če je mogoče, je treba odgovore in pripombe ustrezno utemeljiti ter navesti ustrezna dejstva. Če se vam kateri koli del predlaganih zavez zdi sporen, ste vabljeni, da predlagate morebitno rešitev. |
| --- | --- |

22.

Če je mogoče, je treba odgovore in pripombe ustrezno utemeljiti ter navesti ustrezna dejstva. Če se vam kateri koli del predlaganih zavez zdi sporen, ste vabljeni, da predlagate morebitno rešitev.

| 23. | Pripombe z navedbo sklicne številke AT.39398 VISA MIF lahko pošljete Komisiji po elektronski pošti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), po telefaksu (št. telefaksa: +32 22950128) ali po pošti na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

23.

Pripombe z navedbo sklicne številke AT.39398 VISA MIF lahko pošljete Komisiji po elektronski pošti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), po telefaksu (št. telefaksa: +32 22950128) ali po pošti na naslednji naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Člena 81 in 82 Pogodbe ES sta 1. decembra 2009 postala člena 101 in 102 PDEU. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tem obvestilu je treba sklicevanje na člena 101 in 102 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 81 in 82 Pogodbe ES, kadar je to ustrezno.

(2)  Trenutno v Latviji.

(3)  Trenutno v Belgiji, na Irskem, na Islandiji, v Italiji, v Luksemburgu, na Madžarskem, na Malti, na Nizozemskem in na Švedskem, ker drugih medbančnih provizij ni.

(4)  V zavezah so poimenovane kot mednarodne večstranske medbančne provizije in večstranske medbančne provizije, ki se uporabljajo znotraj območja Visa Europe in zunaj EGP.

(5)  Območje družbe Visa Europe obsega EGP, Andoro, Ferske otoke, Grenlandijo, Izrael, Monako, San Marino, otoke Svalbard in Jan Mayen, Švico, Turčijo in Vatikan.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 14.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 168/26

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 168/08

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„CÍTRICOS VALENCIANOS“/„CÍTRICS VALENCIANS“

ES št.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — |  | ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda |
| — | ☒ | geografsko območje |
| — |  | dokazilo o poreklu |
| — |  | metoda pridobivanja |
| — |  | povezanost |
| — |  | označevanje |
| — |  | nacionalne zahteve |
| — |  | drugo (navedite) |

—



ime proizvoda

—

☒

opis proizvoda

—

☒

geografsko območje

—



dokazilo o poreklu

—



metoda pridobivanja

—



povezanost

—



označevanje

—



nacionalne zahteve

—



drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe

3.1   Opis proizvoda

Vključitev novih dovoljenih sort.

Dejstvo, da se približno 60 % valencijskih agrumov pridela med novembrom in februarjem, povzroča stagnacijo na trgu in izgubo prihodka.

Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA) (valencijski kmetijski inštitut za raziskave) je vodilni v svetu na področju raziskav in tehnologije v zvezi z agrumi ter ima eno od glavnih vlog pri razvoju novih sort in podlage ter zatiranju škodljivcev in bolezni, ki ugodno vplivajo na pridelavo agrumov. Na podlagi sodelovanja s tem inštitutom in ob upoštevanju razgibanosti trgovanja v sektorju je bilo mogoče dobavo prilagoditi povpraševanju z razvojem novih sort – zgodnejših in poznejših –, ki imajo primerno organoleptično kakovost, ne da bi to vplivalo na povezanost s tradicijo in njenimi koreninami ali pridelovalno metodo.

Nove sorte, katerih vključitev v specifikacijo se predlaga, so odlično prilagojene sredozemskemu podnebju z milimi zimami in ne prevročimi poletji, izrazito temperaturno razliko med dnevom in nočjo ter vetrovi, ki niso niti vroči niti suhi, tako da imajo zaradi lokalnega okolja jasne značilnosti, po katerih se razlikujejo od istih sort, ki rastejo drugje.

Skratka, podnebje na tem območju daje agrumom z označbo „Cítricos Valencianos“ posebne značilnosti. Na okus, barvo in aromo sadežev vplivajo temperaturne razmere na valencijskih območjih pridelave agrumov.

Sorte, katerih vključitev v enotni dokument regulativnega sveta se predlaga in ki so navedene v registru komercialnih sort, ki ga je ministrstvo za okolje, podeželje in pomorstvo objavilo v španskem uradnem listu Boletin Oficial del Estado, so:

| | mandarine: | skupina satsuma: iwasaki; |
| --- | --- | --- |

mandarine:

skupina satsuma: iwasaki;

| | skupina klementine: beatriz, capola mioro, clemenpons, clemenrubí, loretina, nour; |
| --- | --- |

skupina klementine: beatriz, capola mioro, clemenpons, clemenrubí, loretina, nour;

| | hibridna skupina: moncada; |
| --- | --- |

hibridna skupina: moncada;

| | pomaranče: | skupina navel: barnfield late, caracara, chislett summer, fukumoto, powell summer in rohde summer; |
| --- | --- | --- |

pomaranče:

skupina navel: barnfield late, caracara, chislett summer, fukumoto, powell summer in rohde summer;

| | skupina navadnih pomaranč: Valencia delta seedless, Valencia midknight in barberina; |
| --- | --- |

skupina navadnih pomaranč: Valencia delta seedless, Valencia midknight in barberina;

| | skupina rdečih pomaranč: sanguinelli; |
| --- | --- |

skupina rdečih pomaranč: sanguinelli;

| | limone: eureka. |
| --- | --- |

limone: eureka.

3.2   Geografsko območje

Zaradi podnebnih sprememb so se na pridelovalnem območju razvili ekosistemi, ki so primerni za pridelovanje agrumov z enako organoleptično kakovostjo z enakimi pridelovalnimi metodami. To pomeni, da je nekatere občine zdaj mogoče vključiti na geografsko območje, medtem ko se v nekaterih drugih pridelava kakovostnih agrumov z ZGO „Cítricos Valencianos“ zmanjšuje.

Novo pridelovalno območje za ZGO „Cítricos Valencianos“ leži na aluvialnih tleh porečij, ki namakajo ravnine sredozemske obale, med obalnim in goratim predelom. Poletja so mila, vetrovi pa pretežno vlažni, kar še dodatno ugodno vpliva na sadje, predvsem na njegov videz.

Podrobnejša razdelitev na ravni okrožja omogoča natančnejšo opredelitev geografskega območja v okviru Evropske unije:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. – dodano: Cervera del Maestre in Traiguera; La Plana Alta. – dodano: les Coves de Vinromà in Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa. – dodano: Alfondeguilla in Eslida; L’Alt Millars. – dodano: Espadilla, Toga, Torrechiva in Vallat; L’Alt Palància. – dodano: Navajas. |
| --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. – dodano: Cervera del Maestre in Traiguera; La Plana Alta. – dodano: les Coves de Vinromà in Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa. – dodano: Alfondeguilla in Eslida; L’Alt Millars. – dodano: Espadilla, Toga, Torrechiva in Vallat; L’Alt Palància. – dodano: Navajas.

| | VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. – črtano: Mislata; L’Horta Sud. – dodano: Llocnou de la Corona; črtano: Benetússer; El Camp de Túria. – dodano: l’Eliana, Loriguilla in San Antonio de Benagéber; El Serrans. – dodano: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera in Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol. – dodano: Dos Aguas in Yátova; La Ribera Baixa. – dodano: Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida. – dodano: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc in Rugat. – črtano: Bellús. |
| --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. – črtano: Mislata; L’Horta Sud. – dodano: Llocnou de la Corona; črtano: Benetússer; El Camp de Túria. – dodano: l’Eliana, Loriguilla in San Antonio de Benagéber; El Serrans. – dodano: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera in Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol. – dodano: Dos Aguas in Yátova; La Ribera Baixa. – dodano: Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida. – dodano: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc in Rugat. – črtano: Bellús.

| | ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. – dodano: els Poblets; La Marina Baixa. – črtano: Relleu; L’Alacantí. – črtano: Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà. – Aspe je črtan, zato je črtano tudi okrožje; El Baix Segura. – dodano: Los Montesinos in San Isidro. |
| --- | --- |

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. – dodano: els Poblets; La Marina Baixa. – črtano: Relleu; L’Alacantí. – črtano: Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà. – Aspe je črtan, zato je črtano tudi okrožje; El Baix Segura. – dodano: Los Montesinos in San Isidro.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„CÍTRICOS VALENCIANOS“/„CÍTRICS VALENCIANS“

ES št.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Cítricos Valencianos“/„Cítrics Valencians“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Plod pomarančevca (Citrus sinensis, L.), mandarinovca (Citrus reticulata Blanco) in limonovca (Citrus limon L.).

Z ZGO „Cítricos Valencianos“ bodo zaščiteni naslednji agrumi:

| — | pomaranče: sorte navel, navadne in rdeče pomaranče, navedene v spodnji preglednici, ki imajo navedene značilnosti, |
| --- | --- |

—

pomaranče: sorte navel, navadne in rdeče pomaranče, navedene v spodnji preglednici, ki imajo navedene značilnosti,

| — | mandarine: satsuma, klementine in hibridne sorte, navedene v spodnji preglednici, ki imajo navedene značilnosti, |
| --- | --- |

—

mandarine: satsuma, klementine in hibridne sorte, navedene v spodnji preglednici, ki imajo navedene značilnosti,

| — | limone: sorte, navedene v spodnji preglednici, ki imajo navedene značilnosti. |
| --- | --- |

—

limone: sorte, navedene v spodnji preglednici, ki imajo navedene značilnosti.

| SKUPINA | SORTA | PREMER (v mm) | % SOKA (4) | KAZALNIK ZRELOSTI (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SATSUME | CLAUSELLINA | 54–78 | 40 | 7 |
| | OKITSU | 54–78 | 40 | 7 |
| | OWARI | 54–78 | 40 | 7 |
| | IWASAKI | 54–78 | 40 | 7 |
| HIBRIDI | ELLENDALE | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | FORTUNE | 54–78 | 40 | 8 |
| | KARA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | NOVA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | ORTANIQUE | 54–78 | 40 | 8 |
| | MONCADA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| KLEMENTINE | ARRUFATINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTARD | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTINA FINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ESBAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | HERNANDINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | MARISOL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROGRANDE | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ORONULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROVAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | TOMATERA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | LORETINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | BEATRIZ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENPONS | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | NOUR | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CAPOLA (MIORO) | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENRUBÍ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| NAVEL | LANE LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELINA | 70–100 | 35 | 7 |
| | NEWHALL | 70–100 | 35 | 7 |
| | WASHINGTON NAVEL | 70–100 | 35 | 7 |
| | CARACARA | 70–100 | 35 | 7 |
| | POWELL SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | BARNFIELD LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | CHISLETT SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | FUKUMOTO | 70–100 | 35 | 7 |
| | ROHDE SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| NAVADNE POMARANČE | SALUSTIANA | 67–96 | 35 | 7 |
| | VALENCIA LATE | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. DELTA SEEDLESS | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. MIDKNIGHT | 67–96 | 35 | 7 |
| | BARBERINA | 67–96 | 35 | 7 |
| RDEČE POMARANČE | SANGUINELLI | 60–96 | 35 | 7 |
| LIMONE | FINO (MESERO) | 48–67 | 25 | — |
| | VERNA | 48–67 | 30 | — |
| | EUREKA | 48–67 | 25 | — |

SKUPINA

SORTA

PREMER (v mm)

% SOKA (4)

KAZALNIK ZRELOSTI (5)

SATSUME

CLAUSELLINA

54–78

40

7

OKITSU

54–78

40

7

OWARI

54–78

40

7

IWASAKI

54–78

40

7

HIBRIDI

ELLENDALE

54–78

40

7,5

FORTUNE

54–78

40

8

KARA

54–78

40

7,5

NOVA

54–78

40

7,5

ORTANIQUE

54–78

40

8

MONCADA

54–78

40

7,5

KLEMENTINE

ARRUFATINA

46–78

40

7,5

CLEMENTARD

46–78

40

7,5

CLEMENTINA FINA

46–78

40

7,5

CLEMENULES

46–78

40

7,5

ESBAL

46–78

40

7,5

HERNANDINA

46–78

40

7,5

MARISOL

46–78

40

7,5

OROGRANDE

46–78

40

7,5

ORONULES

46–78

40

7,5

OROVAL

46–78

40

7,5

TOMATERA

46–78

40

7,5

LORETINA

46–78

40

7,5

BEATRIZ

46–78

40

7,5

CLEMENPONS

46–78

40

7,5

NOUR

46–78

40

7,5

CAPOLA (MIORO)

46–78

40

7,5

CLEMENRUBÍ

46–78

40

7,5

NAVEL

LANE LATE

70–100

35

7

NAVELATE

70–100

35

7

NAVELINA

70–100

35

7

NEWHALL

70–100

35

7

WASHINGTON NAVEL

70–100

35

7

CARACARA

70–100

35

7

POWELL SUMMER

70–100

35

7

BARNFIELD LATE

70–100

35

7

CHISLETT SUMMER

70–100

35

7

FUKUMOTO

70–100

35

7

ROHDE SUMMER

70–100

35

7

NAVADNE POMARANČE

SALUSTIANA

67–96

35

7

VALENCIA LATE

67–96

35

7

V. DELTA SEEDLESS

67–96

35

7

V. MIDKNIGHT

67–96

35

7

BARBERINA

67–96

35

7

RDEČE POMARANČE

SANGUINELLI

60–96

35

7

LIMONE

FINO (MESERO)

48–67

25

—

VERNA

48–67

30

—

EUREKA

48–67

25

—

Agrumi z ZGO bodo v skladu z zadevnim standardom kakovosti razvrščeni v razreda „Extra“ in „I“.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

—

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Proizvod je treba pakirati v embalažo, primerno za živila.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Agrumi z ZGO se lahko prodajajo samo v embalaži, ki ima oštevilčeno sekundarno etiketo. Na etiketah in sekundarnih etiketah mora biti obvezno navedeno: Indicación Geográfica Protegida „Cítricos Valencianos“ ali „Citrics Valencians“.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

ZGO „Cítricos Valencianos“ se pridelujejo v naslednjih okrožjih provinc Castellón, Valencia in Alicante, v katerih je dovoljeno pridelovati agrume z ZGO „Cítricos Valencianos“:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN | El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera in Vinaròs. |
| --- | --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN

El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera in Vinaròs.

| | La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca in Vilanova d’Alcolea. |
| --- | --- |

La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca in Vilanova d’Alcolea.

| | La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal in la Vilavella. |
| --- | --- |

La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal in la Vilavella.

| | L’Alcalatén: l’Alcora. |
| --- | --- |

L’Alcalatén: l’Alcora.

| | L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva in Vallat. |
| --- | --- |

L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva in Vallat.

| | L’Alt Palància: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja in Sot de Ferrer. |
| --- | --- |

L’Alt Palància: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja in Sot de Ferrer.

| | VALÈNCIA/VALENCIA | El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart in Torres Torres. |
| --- | --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA

El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart in Torres Torres.

| | L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques in Vinalesa. |
| --- | --- |

L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques in Vinalesa.

| | L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella in València. |
| --- | --- |

L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella in València.

| | L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví in Silla. |
| --- | --- |

L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví in Silla.

| | El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra in Vilamarxant. |
| --- | --- |

El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra in Vilamarxant.

| | Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera in Villar del Arzobispo. |
| --- | --- |

Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera in Villar del Arzobispo.

| | La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre in Yátova. |
| --- | --- |

La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre in Yátova.

| | La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís in Villanueva de Castellón. |
| --- | --- |

La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís in Villanueva de Castellón.

| | La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana in Sueca. |
| --- | --- |

La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana in Sueca.

| | La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés in Quesa. |
| --- | --- |

La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés in Quesa.

| | La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés in Xàtiva (el Realenc). |
| --- | --- |

La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés in Xàtiva (el Realenc).

| | La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco in Xeresa. |
| --- | --- |

La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco in Xeresa.

| | La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat in Terrateig. |
| --- | --- |

La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat in Terrateig.

| | ALACANT/ALICANTE | La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger in Xàbia/Jávea. |
| --- | --- | --- |

ALACANT/ALICANTE

La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger in Xàbia/Jávea.

| | La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena in la Vila Joiosa/Villajoyosa. |
| --- | --- |

La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena in la Vila Joiosa/Villajoyosa.

| | L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig in Sant Joan d’Alacant. |
| --- | --- |

L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig in Sant Joan d’Alacant.

| | El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche in Santa Pola. |
| --- | --- |

El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche in Santa Pola.

| | El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas in Torrevieja |
| --- | --- |

El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas in Torrevieja

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Zgodovinske

Avtonomna skupnost Valencija ima od vseh območij pridelave agrumov na svetu najgloblje zakoreninjeno tradicijo gojenja agrumov. Pridelava agrumov v pokrajini Valencija se omenja že pred več stoletji. Francesc Eiximenis (1340–1409) v dokumentu Regiment de la Cosa Pública med opisovanjem čarov Valencije omenja nasade pomarančevcev in limonovcev. Münzer je v delu „Potovanje po Španiji in Portugalski“ (1494) Valencijo opisal kot bogato s pomarančevci, limonovci, citronovci in neštetimi drugimi vrstami sadnega drevja ter dodal, da so jih peljali na ogled izjemnega mestnega vrta, posajenega z limonovci, pomarančevci, citronovci in palmami. Laguna v prevodu Dioskuridovega dela Materia Medica (1570) omenja pomarančevce in limonovce ter navaja, da „los valencianos llaman toronja a la naranja“ (da je valencijski izraz za pomarančo „toronja“, kar v današnji kastiljski španščini pomeni „grenivka“). Ob koncu 18. stoletja je botanik Cabanilles omenil kitajske pomarančevce, ki obrodijo 4 000tahullas (stara merska enota), več kot katera koli druga kultura.

Prvi komercialni nasadi za prodajo svežih proizvodov segajo v konec 18. stoletja in so se nenehno širili, tako da danes pomarančevci rastejo na približno 85 000 ha, mandarinovci na približno 83 000 ha, limonovci pa na približno 15 000 ha. To je omogočilo razvoj posebnih pridelovalnih metod, ki temeljijo na optimalni prilagojenosti te kulture kmetijsko-podnebnim razmeram in so usmerjene na pridelavo visokokakovostnega sadja.

O pomembnosti gojenja pomaranč v skupnosti Valencija priča muzej pomaranč v mestu Burriana (Castellón).

Naravne

Količina padavin se v avtonomni skupnosti Valencija od severa proti jugu postopoma zmanjšuje, in sicer od približno 450 mm na severu province Castellón do manj kot 300 mm na jugu province Alicante.

Agrume pridelujejo v vseh treh provincah avtonomne skupnosti Valencija: Alicante, Valencia in Castellón; in čeprav so pridelovalna območja zaradi nevarnosti pozebe v notranjosti v preteklosti ležala na obali in v rečnih dolinah, so danes zaradi podnebnih sprememb tudi območja v notranjosti postala primerna za pridelavo agrumov, saj so zanje značilni mile zime, ne prevroča poletja, izrazita temperaturna razlika med dnevom in nočjo ter vetrovi, ki niso niti vroči niti suhi.

5.2   Posebnosti proizvoda

Pomaranče

Tehnične spretnosti in strokovno znanje valencijskih pridelovalcev, pa tudi tla in podnebje so dejavniki, ki pripomorejo k pridelavi sadja s posebnimi organoleptičnimi značilnostmi, kar zadeva okus (kislost/sladkost), barvo (intenzivnejša oranžna barva), aromo in sočnost.

Valencijske pomaranče imajo tanko lupino z malo lisami ali zunanjimi poškodbami.

Na nobenem drugem območju ne proizvajajo tako veliko sort, od katerih ima vsaka značilno barvo ter dolgotrajno aromo in vonj.

Mandarine

Tehnične spretnosti in strokovno znanje valencijskih pridelovalcev, pa tudi tla in podnebje so dejavniki, ki pripomorejo k pridelavi sadja s posebnimi organoleptičnimi značilnostmi, kar zadeva okus (kislost/sladkost), barvo (intenzivnejša oranžna barva), aromo in sočnost.

Valencijske mandarine imajo tanko lupino z malo lisami ali zunanjimi poškodbami.

Na nobenem drugem območju ne proizvajajo tako veliko sort, od katerih ima vsaka značilno barvo ter dolgotrajno aromo in vonj. Tako smo postali največji izvoznik mandarin na svetu.

Limone

Tehnične spretnosti in strokovno znanje valencijskih pridelovalcev, pa tudi tla in podnebje so dejavniki, ki pripomorejo k pridelavi sadja s posebnimi organoleptičnimi značilnostmi: veliko soka z visoko vsebnostjo kislin, barvo (intenzivnejšo rumeno barvo) in izjemnim vonjem.

Valencijske limone imajo tanko lupino z malo lisami ali zunanjimi poškodbami.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Pomaranče

Lokalno okolje, v katerem se pomaranče gojijo, vse odkar so jih prinesli Arabci, daje valencijskim pomarančam posebne značilnosti, po katerih se razlikujejo od pomaranč, pridelanih drugje, in sicer zaradi več dejavnikov:

valencijskih pomaranč na drevesih ne poškodujejo vroči in suhi vetrovi, ki prevladujejo na drugih območjih, zato je njihova lupina tanka, z malo lisami ali zunanjimi poškodbami;

kar zadeva temperaturo, valencijska območja pridelave agrumov ležijo na zemljepisni meji za pridelavo pomaranč, kar pripomore k pridelavi visokokakovostnega sadja iz več razlogov:

| 1. | zaradi milih zim in ne prevročih poletij pomaranče počasi dosežejo optimalno zrelost, zato imajo boljše razmerje med kislostjo in sladkostjo kot pomaranče, pridelane v bolj vročih predelih sveta (te so običajno bolj osladno sladke in imajo manj okusa). Posledično imajo boljši okus; |
| --- | --- |

1.

zaradi milih zim in ne prevročih poletij pomaranče počasi dosežejo optimalno zrelost, zato imajo boljše razmerje med kislostjo in sladkostjo kot pomaranče, pridelane v bolj vročih predelih sveta (te so običajno bolj osladno sladke in imajo manj okusa). Posledično imajo boljši okus;

| 2. | zaradi izrazite temperaturne razlike med dnevom in nočjo pomaranče dobijo intenzivnejšo barvo, tako v notranjosti sadeža kot tudi na njegovi površini. Valencijske pomaranče imajo značilen oranžen odtenek, ki je na splošno intenzivnejši kot pri pomarančah, pridelanih drugje; |
| --- | --- |

2.

zaradi izrazite temperaturne razlike med dnevom in nočjo pomaranče dobijo intenzivnejšo barvo, tako v notranjosti sadeža kot tudi na njegovi površini. Valencijske pomaranče imajo značilen oranžen odtenek, ki je na splošno intenzivnejši kot pri pomarančah, pridelanih drugje;

| 3. | zmerne temperature prav tako spodbujajo tvorjenje eteričnih olj v lupini, kar posledično vpliva na aromatičnost sadja. |
| --- | --- |

3.

zmerne temperature prav tako spodbujajo tvorjenje eteričnih olj v lupini, kar posledično vpliva na aromatičnost sadja.

Na okus, barvo in aromo sadja torej vplivajo temperaturne razmere na valencijskih območjih pridelave agrumov.

Pomarančam koristi tudi sredozemsko podnebje, za katero so značilni ne prevroča poletja in pretežno vlažni vetrovi, ki vplivajo v glavnem na njihov videz.

Mandarine

Lokalno okolje, v katerem se mandarine gojijo, vse odkar so jih prinesli Arabci, daje valencijskim mandarinam posebne značilnosti, po katerih se razlikujejo od mandarin, pridelanih drugje, in sicer zaradi več dejavnikov:

valencijskih mandarin na drevesih ne poškodujejo vroči in suhi vetrovi, ki prevladujejo na drugih območjih, zato je njihova lupina tanka, z malo lisami ali zunanjimi poškodbami;

kar zadeva temperaturo, valencijska območja za pridelavo agrumov ležijo na zemljepisni meji za pridelavo mandarin, kar pripomore k pridelavi visokokakovostnega sadja iz več razlogov:

| 1. | zaradi milih zim in ne prevročih poletij mandarine počasi dosežejo optimalno zrelost, zato imajo boljše razmerje med kislostjo in sladkostjo kot mandarine, pridelane v bolj vročih predelih sveta (te so običajno bolj osladno sladke in imajo manj izrazit okus). Posledično imajo boljši okus; |
| --- | --- |

1.

zaradi milih zim in ne prevročih poletij mandarine počasi dosežejo optimalno zrelost, zato imajo boljše razmerje med kislostjo in sladkostjo kot mandarine, pridelane v bolj vročih predelih sveta (te so običajno bolj osladno sladke in imajo manj izrazit okus). Posledično imajo boljši okus;

| 2. | zaradi izrazite temperaturne razlike med dnevom in nočjo mandarine dobijo intenzivnejšo barvo, tako v notranjosti sadeža kot tudi na njegovi površini. Valencijske mandarine imajo značilen oranžen odtenek, ki je na splošno intenzivnejši kot pri mandarinah, pridelanih drugje; |
| --- | --- |

2.

zaradi izrazite temperaturne razlike med dnevom in nočjo mandarine dobijo intenzivnejšo barvo, tako v notranjosti sadeža kot tudi na njegovi površini. Valencijske mandarine imajo značilen oranžen odtenek, ki je na splošno intenzivnejši kot pri mandarinah, pridelanih drugje;

| 3. | zmerne temperature prav tako spodbujajo tvorjenje eteričnih olj v lupini, kar posledično vpliva na aromatičnost sadja. |
| --- | --- |

3.

zmerne temperature prav tako spodbujajo tvorjenje eteričnih olj v lupini, kar posledično vpliva na aromatičnost sadja.

Na okus, barvo in aromo plodov torej vplivajo temperaturne razmere na valencijskih območjih pridelave agrumov.

Mandarinam koristi tudi sredozemsko podnebje, za katero so značilni ne prevroča poletja in pretežno vlažni vetrovi, ki vplivajo v glavnem na njihov videz.

Limone

Lokalno okolje, v katerem se limone gojijo, vse odkar so jih prinesli Arabci, daje valencijskim limonam posebne značilnosti, po katerih se razlikujejo od limon, pridelanih drugje, in sicer zaradi več dejavnikov:

valencijskih limon na drevesih ne poškodujejo vroči in suhi vetrovi, ki prevladujejo na drugih območjih, zato je njihova lupina tanka, z malo lisami ali zunanjimi poškodbami;

kar zadeva temperaturo, valencijska območja za pridelavo agrumov ležijo na zemljepisni meji za pridelavo limon, kar pripomore k pridelavi visokokakovostnega sadja iz več razlogov:

| 1. | zaradi milih zim in ne prevročih poletij limone počasi dosežejo optimalno zrelost, zato imajo večjo vsebnost kislin kot limone, pridelane v bolj vročih predelih sveta (te imajo običajno imajo manj izrazit okus); |
| --- | --- |

1.

zaradi milih zim in ne prevročih poletij limone počasi dosežejo optimalno zrelost, zato imajo večjo vsebnost kislin kot limone, pridelane v bolj vročih predelih sveta (te imajo običajno imajo manj izrazit okus);

| 2. | zaradi izrazite temperaturne razlike med dnevom in nočjo limone dobijo intenzivnejšo barvo, tako v notranjosti sadeža kot tudi na njegovi površini. Valencijske limone imajo značilen rumen odtenek, ki je na splošno intenzivnejši kot pri limonah, pridelanih drugje; |
| --- | --- |

2.

zaradi izrazite temperaturne razlike med dnevom in nočjo limone dobijo intenzivnejšo barvo, tako v notranjosti sadeža kot tudi na njegovi površini. Valencijske limone imajo značilen rumen odtenek, ki je na splošno intenzivnejši kot pri limonah, pridelanih drugje;

| 3. | zmerne temperature prav tako spodbujajo tvorjenje eteričnih olj v lupini, kar posledično vpliva na aromatičnost sadja. |
| --- | --- |

3.

zmerne temperature prav tako spodbujajo tvorjenje eteričnih olj v lupini, kar posledično vpliva na aromatičnost sadja.

Na okus, barvo in aromo plodov torej vplivajo temperaturne razmere na valencijskih območjih pridelave agrumov.

Limonam koristi tudi sredozemsko podnebje, za katero so značilni ne prevroča poletja in pretežno vlažni vetrovi, ki vplivajo v glavnem na njihov videz.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (6))

Povezava do specifikacije, objavljene na spletišču Conselleria:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4)  Glede na skupno težo sadeža. Ročno iztisnjen.

(5)  Najmanjše razmerje med sladkorjem in kislino, kot je opredeljeno v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave.

(6)  Prim. opombo 3.

---