# Az Európai Unió C 153E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.153.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 153E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. május 31. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.153.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 153E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. május 31.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. november 15–17-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 59 E, 2012.2.28.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. november 15., kedd |
| 2013/C 153E/01 | Fizetésképtelenségi eljárás az uniós társasági jog keretébenAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a fizetésképtelenségi eljárásról az uniós társasági jog keretében (2011/2006(INI)) | 1 |
| MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ | 5 |
| 2013/C 153E/02 | A demográfiai változások és azok az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásaiAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a demográfiai változásokról és az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásaikról (2010/2157(INI)) | 9 |
| 2013/C 153E/03 | A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv végrehajtásaAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv végrehajtásáról (2011/2024(INI)) | 15 |
| 2013/C 153E/04 | A fogyasztóvédelmi politikaAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról (2011/2149(INI)) | 25 |
| 2013/C 153E/05 | Online szerencsejátékokAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről (2011/2084(INI)) | 35 |
| 2013/C 153E/06 | A méhek egészségi állapota és a méhészeti ágazatAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a méhek egészségi állapotáról és a méhészeti ágazatot érintő kihívásokról (2011/2108(INI)) | 43 |
| 2013/C 153E/07 | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályokAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról (2011/2146(INI)) | 51 |
| 2013/C 153E/08 | A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjaAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja (2011/2052(INI)) | 57 |
| | 2011. november 16., szerda |
| 2013/C 153E/09 | Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. évi munkájaAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010-ben végzett munkájáról (2011/2120(INI)) | 79 |
| 2013/C 153E/10 | Éghajlat-változási konferencia DurbanbenAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) | 83 |
| 2013/C 153E/11 | A fejlesztésfinanszírozásról szóló elszámoltathatósági jelentésAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása a fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló jelentésről | 97 |
| 2013/C 153E/12 | Az európai mozi a digitális korszakbanAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az európai mozikról a digitális korban (2010/2306(INI)) | 102 |
| | 2011. november 17., csütörtök |
| 2013/C 153E/13 | A Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről (2011/2109(INI)) | 115 |
| 2013/C 153E/14 | A 2011. november 28-i EU-USA csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a 2011. november 28-én rendezendő EU–USA csúcstalálkozóról | 124 |
| 2013/C 153E/15 | A nyílt internet és a hálózatsemlegesség EurópábanAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a nyílt internetről és a hálózatsemlegességről Európában | 128 |
| 2013/C 153E/16 | A kazettás lőszerek tilalmaAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a kazettás lőszerek betiltásáról | 132 |
| 2013/C 153E/17 | A héa-jogszabályok korszerűsítése az egységes digitális piac fellendítése érdekébenAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a héa-jogszabályoknak az egységes digitális piac fellendítése érdekében történő korszerűsítéséről | 135 |
| 2013/C 153E/18 | Az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalásokAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásaival az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2133(INI)) | 137 |
| 2013/C 153E/19 | A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az Európai Parlament munkájábanAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Parlament munkájában történő általános érvényesítéséről (2011/2151(INI)) | 143 |
| 2013/C 153E/20 | Az illegális halászat elleni globális szintű küzdelemAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az illegális halászattal szembeni globális szintű küzdelemről – az EU szerepe (2010/2210(INI)) | 148 |
| 2013/C 153E/21 | Irán - az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiről Iránban | 157 |
| 2013/C 153E/22 | Egyiptom és különösen Alaa Abdel Fatah blogger ügyeAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása Egyiptomról, különösen Aláa Abdelfattáh blogger ügyéről | 162 |
| 2013/C 153E/23 | A hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségességeAz Európai Parlament 2011. november 17-i nyilatkozata a hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségességéről | 165 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. november 15–17-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 59 E, 2012.2.28.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. november 15., kedd

2013/C 153E/01

Fizetésképtelenségi eljárás az uniós társasági jog keretébenAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a fizetésképtelenségi eljárásról az uniós társasági jog keretében (2011/2006(INI))

1

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

5

2013/C 153E/02

A demográfiai változások és azok az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásaiAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a demográfiai változásokról és az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásaikról (2010/2157(INI))

9

2013/C 153E/03

A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv végrehajtásaAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv végrehajtásáról (2011/2024(INI))

15

2013/C 153E/04

A fogyasztóvédelmi politikaAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról (2011/2149(INI))

25

2013/C 153E/05

Online szerencsejátékokAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről (2011/2084(INI))

35

2013/C 153E/06

A méhek egészségi állapota és a méhészeti ágazatAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a méhek egészségi állapotáról és a méhészeti ágazatot érintő kihívásokról (2011/2108(INI))

43

2013/C 153E/07

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályokAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról (2011/2146(INI))

51

2013/C 153E/08

A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjaAz Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja (2011/2052(INI))

57

2011. november 16., szerda

2013/C 153E/09

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. évi munkájaAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010-ben végzett munkájáról (2011/2120(INI))

79

2013/C 153E/10

Éghajlat-változási konferencia DurbanbenAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17)

83

2013/C 153E/11

A fejlesztésfinanszírozásról szóló elszámoltathatósági jelentésAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása a fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló jelentésről

97

2013/C 153E/12

Az európai mozi a digitális korszakbanAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az európai mozikról a digitális korban (2010/2306(INI))

102

2011. november 17., csütörtök

2013/C 153E/13

A Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről (2011/2109(INI))

115

2013/C 153E/14

A 2011. november 28-i EU-USA csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a 2011. november 28-én rendezendő EU–USA csúcstalálkozóról

124

2013/C 153E/15

A nyílt internet és a hálózatsemlegesség EurópábanAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a nyílt internetről és a hálózatsemlegességről Európában

128

2013/C 153E/16

A kazettás lőszerek tilalmaAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a kazettás lőszerek betiltásáról

132

2013/C 153E/17

A héa-jogszabályok korszerűsítése az egységes digitális piac fellendítése érdekébenAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a héa-jogszabályoknak az egységes digitális piac fellendítése érdekében történő korszerűsítéséről

135

2013/C 153E/18

Az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalásokAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásaival az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2133(INI))

137

2013/C 153E/19

A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az Európai Parlament munkájábanAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Parlament munkájában történő általános érvényesítéséről (2011/2151(INI))

143

2013/C 153E/20

Az illegális halászat elleni globális szintű küzdelemAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az illegális halászattal szembeni globális szintű küzdelemről – az EU szerepe (2010/2210(INI))

148

2013/C 153E/21

Irán - az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiről Iránban

157

2013/C 153E/22

Egyiptom és különösen Alaa Abdel Fatah blogger ügyeAz Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása Egyiptomról, különösen Aláa Abdelfattáh blogger ügyéről

162

2013/C 153E/23

A hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségességeAz Európai Parlament 2011. november 17-i nyilatkozata a hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségességéről

165

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. november 15., kedd |
| 2013/C 153E/24 | A társaságoknak előírt biztosítékok összehangolása (az EUMSZ 54. cikke) ***IAz Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD)) | 166 |
| P7_TC1-COD(2011)0011Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 167 |
| 2013/C 153E/25 | Athéni egyezmény a tengeri személy- és poggyászszállításról - a 10. és 11. cikk kivételével ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – annak 10. és 11. cikkének kivételével – való csatlakozásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE)) | 167 |
| 2013/C 153E/26 | Athéni egyezmény a tengeri utas- és poggyászszállításról - a 10. és 11. cikk tekintetében ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról - a 10. és 11. cikk tekintetében - szóló tanácsi határozattervezetről (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE)) | 168 |
| 2013/C 153E/27 | Az EU és Jordánia közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/28 | Közös légtér létrehozása az EU és Grúzia között ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadandó határozat tervezetéről (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/29 | Az egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztése *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS)) | 170 |
| 2013/C 153E/30 | Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja (közvetett cselekvések) *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE)) | 171 |
| 2013/C 153E/31 | Shortolás és a kötvénykockázati swapok (CDS) bizonyos aspektusai ***IAz Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0251Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 177 |
| 2013/C 153E/32 | Az ültetvényekre vonatkozó európai statisztika ***IAz Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2010)0133Az Európai Parlament és a Tanács állásfoglalása, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikákról, valamint a 357/79/EGK tanácsi rendelet és a 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 178 |
| 2013/C 153E/33 | Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja (közvetlen cselekvések) *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE)) | 178 |
| 2013/C 153E/34 | Az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvétele *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi (Euratom) rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE)) | 183 |
| | 2011. november 16., szerda |
| 2013/C 153E/35 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/019 IE/Construction 41 sz. kérelem, ÍrországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2010/019 IE/Construction 41 referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD)) | 188 |
| MELLÉKLET | 190 |
| 2013/C 153E/36 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/021 IE/Construction 71 sz. kérelem, ÍrországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2010/021 IE/Construction 71 referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD)) | 190 |
| MELLÉKLET | 192 |
| 2013/C 153E/37 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/020 IE/Construction 43 sz. kérelem, ÍrországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2010/020 IE/Construction 43 referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD)) | 192 |
| MELLÉKLET | 194 |
| 2013/C 153E/38 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich sz. kérelem, AusztriaAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD)) | 194 |
| MELLÉKLET | 196 |
| 2013/C 153E/39 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas sz. kérelem, GörögországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Görögország EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD)) | 197 |
| MELLÉKLET | 199 |
| 2013/C 153E/40 | Az Európai Örökség cím ***IIAz Európai Parlament 2011. november 16-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az Európai Örökség címre irányuló európai uniós fellépés létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD)) | 199 |
| 2013/C 153E/41 | Az egységes európai vasúti térség ***IAz Európai Parlament 2011. november 16-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 200 |
| P7_TC1-COD(2010)0253Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 16-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  ) | 201 |
| I. MELLÉKLET | 255 |
| II. MELLÉKLET | 255 |
| III. MELLÉKLET | 256 |
| IV. MELLÉKLET | 257 |
| V. MELLÉKLET | 260 |
| VI. MELLÉKLET | 261 |
| VII. MELLÉKLET | 262 |
| VIII. MELLÉKLET | 263 |
| IX. MELLÉKLET | 267 |
| X. MELLÉKLET | 268 |
| XI. MELLÉKLET | 269 |
| XII. MELLÉKLET | 270 |
| | 2011. november 17., csütörtök |
| 2013/C 153E/42 | Az integrált tengerpolitika továbbfejlesztése ***IAz Európai Parlament 2011. november 17-i jogalkotási állásfoglalása az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD)) | 274 |
| P7_TC1-COD(2010)0257Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 17-én került elfogadásra az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 275 |
| MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ | 275 |
| 2013/C 153E/43 | Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja *Az Európai Parlament 2011. november 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0072) – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE)) | 275 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. november 15., kedd

2013/C 153E/24

A társaságoknak előírt biztosítékok összehangolása (az EUMSZ 54. cikke) ***IAz Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

166

P7_TC1-COD(2011)0011Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

167

2013/C 153E/25

Athéni egyezmény a tengeri személy- és poggyászszállításról - a 10. és 11. cikk kivételével ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – annak 10. és 11. cikkének kivételével – való csatlakozásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

167

2013/C 153E/26

Athéni egyezmény a tengeri utas- és poggyászszállításról - a 10. és 11. cikk tekintetében ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról - a 10. és 11. cikk tekintetében - szóló tanácsi határozattervezetről (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

168

2013/C 153E/27

Az EU és Jordánia közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

169

2013/C 153E/28

Közös légtér létrehozása az EU és Grúzia között ***Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadandó határozat tervezetéről (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

169

2013/C 153E/29

Az egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztése *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

170

2013/C 153E/30

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja (közvetett cselekvések) *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

171

2013/C 153E/31

Shortolás és a kötvénykockázati swapok (CDS) bizonyos aspektusai ***IAz Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0251Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

177

2013/C 153E/32

Az ültetvényekre vonatkozó európai statisztika ***IAz Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

177

P7_TC1-COD(2010)0133Az Európai Parlament és a Tanács állásfoglalása, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikákról, valamint a 357/79/EGK tanácsi rendelet és a 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

178

2013/C 153E/33

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja (közvetlen cselekvések) *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

178

2013/C 153E/34

Az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvétele *Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi (Euratom) rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

183

2011. november 16., szerda

2013/C 153E/35

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/019 IE/Construction 41 sz. kérelem, ÍrországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2010/019 IE/Construction 41 referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

188

MELLÉKLET

190

2013/C 153E/36

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/021 IE/Construction 71 sz. kérelem, ÍrországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2010/021 IE/Construction 71 referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

190

MELLÉKLET

192

2013/C 153E/37

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/020 IE/Construction 43 sz. kérelem, ÍrországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország EGF/2010/020 IE/Construction 43 referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

192

MELLÉKLET

194

2013/C 153E/38

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich sz. kérelem, AusztriaAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

194

MELLÉKLET

196

2013/C 153E/39

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas sz. kérelem, GörögországAz Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Görögország EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

197

MELLÉKLET

199

2013/C 153E/40

Az Európai Örökség cím ***IIAz Európai Parlament 2011. november 16-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az Európai Örökség címre irányuló európai uniós fellépés létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

199

2013/C 153E/41

Az egységes európai vasúti térség ***IAz Európai Parlament 2011. november 16-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

200

P7_TC1-COD(2010)0253Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 16-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) (
  1
  )

1

201

I. MELLÉKLET

255

II. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

255

III. MELLÉKLET

256

IV. MELLÉKLET

257

V. MELLÉKLET

V. MELLÉKLET

260

VI. MELLÉKLET

261

VII. MELLÉKLET

262

VIII. MELLÉKLET

263

IX. MELLÉKLET

267

X. MELLÉKLET

268

XI. MELLÉKLET

269

XII. MELLÉKLET

270

2011. november 17., csütörtök

2013/C 153E/42

Az integrált tengerpolitika továbbfejlesztése ***IAz Európai Parlament 2011. november 17-i jogalkotási állásfoglalása az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

274

P7_TC1-COD(2010)0257Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 17-én került elfogadásra az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

275

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

275

2013/C 153E/43

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja *Az Európai Parlament 2011. november 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0072) – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

275

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2011. november 15–17-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 59 E, 2012.2.28. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. november 15., kedd

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/1

---

2011. november 15., keddFizetésképtelenségi eljárás az uniós társasági jog keretében

P7_TA(2011)0484

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a fizetésképtelenségi eljárásról az uniós társasági jog keretében (2011/2006(INI))

2013/C 153 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletre (1) (fizetésképtelenségi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletre (1) (fizetésképtelenségi rendelet),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2006. május 2-i (2), 2009. szeptember 10-i (3) és 2010. január 21-i (4) ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 2006. május 2-i (2), 2009. szeptember 10-i (3) és 2010. január 21-i (4) ítéletére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0355/2011),

| A. | mivel a fizetésképtelenségre és a szerkezetátalakításra vonatkozó nemzeti törvények közötti különbségek akadályokat, versenyelőnyt vagy versenyhátrányt, illetve nehézségeket okoznak a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok számára, melyek a fizetésképtelen társaságok sikeres átalakításának akadályává válhatnak; mivel ezek az eltérések felerősítik a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásának jelenségét („forum-shopping”); mivel az egyenlő versenyfeltételek a belső piac javára válnának; |
| --- | --- |

A.

mivel a fizetésképtelenségre és a szerkezetátalakításra vonatkozó nemzeti törvények közötti különbségek akadályokat, versenyelőnyt vagy versenyhátrányt, illetve nehézségeket okoznak a határokon átnyúló tevékenységet folytató vállalatok számára, melyek a fizetésképtelen társaságok sikeres átalakításának akadályává válhatnak; mivel ezek az eltérések felerősítik a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásának jelenségét („forum-shopping”); mivel az egyenlő versenyfeltételek a belső piac javára válnának;

| B. | mivel lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy megakadályozzuk a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásának jelenségével (ún. forum shopping) való visszaélést és annak elterjedését, és mivel el kell kerülni az alapeljárások versengését; |
| --- | --- |

B.

mivel lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy megakadályozzuk a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásának jelenségével (ún. forum shopping) való visszaélést és annak elterjedését, és mivel el kell kerülni az alapeljárások versengését;

| C. | mivel még ha nem is lehetséges uniós szinten fizetésképtelenségi anyagi jogot létrehozni, léteznek a fizetésképtelenségi jognak bizonyos területei, amelyeket érdemes harmonizálni, és amelyeken a harmonizáció elérhető; |
| --- | --- |

C.

mivel még ha nem is lehetséges uniós szinten fizetésképtelenségi anyagi jogot létrehozni, léteznek a fizetésképtelenségi jognak bizonyos területei, amelyeket érdemes harmonizálni, és amelyeken a harmonizáció elérhető;

| D. | mivel a tagállamok nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályai fokozatosan közelítenek egymáshoz, |
| --- | --- |

D.

mivel a tagállamok nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályai fokozatosan közelítenek egymáshoz,

| E. | mivel a fizetésképtelenségi rendeletet 2000-ben fogadták el, és immár több mint kilenc éve hatályban van; mivel a Bizottságnak legkésőbb 2012. június 1-jéig jelentést kell előterjesztenie annak alkalmazásáról; |
| --- | --- |

E.

mivel a fizetésképtelenségi rendeletet 2000-ben fogadták el, és immár több mint kilenc éve hatályban van; mivel a Bizottságnak legkésőbb 2012. június 1-jéig jelentést kell előterjesztenie annak alkalmazásáról;

| F. | mivel a fizetésképtelenségi rendelet egy igen hosszas tárgyalási folyamat eredménye volt, és ennek következtében sok kényes kérdés kimaradt belőle, és felfogása számos kérdéssel kapcsolatban már elfogadása pillanatában is korszerűtlen volt; |
| --- | --- |

F.

mivel a fizetésképtelenségi rendelet egy igen hosszas tárgyalási folyamat eredménye volt, és ennek következtében sok kényes kérdés kimaradt belőle, és felfogása számos kérdéssel kapcsolatban már elfogadása pillanatában is korszerűtlen volt;

| G. | mivel a fizetésképtelenségi rendelet hatálybalépése óta sok változás állt be, 12 új tagállam csatlakozott az Unióhoz, és rendkívül felerősödött a társaságcsoportok jelensége; |
| --- | --- |

G.

mivel a fizetésképtelenségi rendelet hatálybalépése óta sok változás állt be, 12 új tagállam csatlakozott az Unióhoz, és rendkívül felerősödött a társaságcsoportok jelensége;

| H. | mivel a fizetésképtelenség nem csak az érintett vállalkozások, hanem a tagállamok gazdaságai számára is hátrányos következményekkel jár, és mivel ezáltal arra kell törekednünk, hogy minden gazdasági alanyt, minden adófizetőt és munkaadót megóvjunk a fizetésképtelenségtől; |
| --- | --- |

H.

mivel a fizetésképtelenség nem csak az érintett vállalkozások, hanem a tagállamok gazdaságai számára is hátrányos következményekkel jár, és mivel ezáltal arra kell törekednünk, hogy minden gazdasági alanyt, minden adófizetőt és munkaadót megóvjunk a fizetésképtelenségtől;

| I. | mivel a fizetésképtelenségi eljárásokkal kapcsolatos felfogás a felszámolás alternatívájaként most jobban előtérbe helyezi a vállalatok megmentését; |
| --- | --- |

I.

mivel a fizetésképtelenségi eljárásokkal kapcsolatos felfogás a felszámolás alternatívájaként most jobban előtérbe helyezi a vállalatok megmentését;

| J. | mivel a fizetésképtelenségi jognak uniós szinten a társaságok megmentését célzó eszközként kell szolgálnia; mivel ez a megmentés – ha csak lehetséges – az adós, a hitelezők és a munkavállalók érdekét szolgálja; |
| --- | --- |

J.

mivel a fizetésképtelenségi jognak uniós szinten a társaságok megmentését célzó eszközként kell szolgálnia; mivel ez a megmentés – ha csak lehetséges – az adós, a hitelezők és a munkavállalók érdekét szolgálja;

| K. | mivel elejét kell venni annak, hogy egy hitelező visszaéljen a fizetésképtelenségi eljárással annak érdekében, hogy elkerülje a követeléseinek végrehajtására vonatkozó rendes eljárást, és mivel ezért megfelelő eljárási biztosítékokat kell bevezetni; |
| --- | --- |

K.

mivel elejét kell venni annak, hogy egy hitelező visszaéljen a fizetésképtelenségi eljárással annak érdekében, hogy elkerülje a követeléseinek végrehajtására vonatkozó rendes eljárást, és mivel ezért megfelelő eljárási biztosítékokat kell bevezetni;

| L. | mivel olyan jogi keretet kell létrehozni, amely jobban igazodik a társaságok átmeneti fizetésképtelenségének eseteihez; |
| --- | --- |

L.

mivel olyan jogi keretet kell létrehozni, amely jobban igazodik a társaságok átmeneti fizetésképtelenségének eseteihez;

| M. | mivel a Bizottság az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményében (COM(2010)2020) a 21. századi Európa egységes piacának megvalósítását akadályozó hiányzó láncszemekre és szűk keresztmetszetekre utalva kijelentette a következőket: „Javítani kell a kkv-k egységes piachoz való hozzáférését is. Konkrét szakpolitikai kezdeményezéseket kell kidolgozni a vállalkozói tevékenység előmozdítására, például egyszerűsíteni kell a társasági jogot (csődeljárások, zártkörű társaságok statútuma stb.), és elő kell segíteni, hogy a vállalkozók egy esetleges üzleti kudarc után újrakezdhessék vállalkozói tevékenységüket”; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményében (COM(2010)2020) a 21. századi Európa egységes piacának megvalósítását akadályozó hiányzó láncszemekre és szűk keresztmetszetekre utalva kijelentette a következőket: „Javítani kell a kkv-k egységes piachoz való hozzáférését is. Konkrét szakpolitikai kezdeményezéseket kell kidolgozni a vállalkozói tevékenység előmozdítására, például egyszerűsíteni kell a társasági jogot (csődeljárások, zártkörű társaságok statútuma stb.), és elő kell segíteni, hogy a vállalkozók egy esetleges üzleti kudarc után újrakezdhessék vállalkozói tevékenységüket”;

| N. | mivel a fizetésképtelenségi jognak oly módon kell szabályokat megállapítania a társaságok felszámolása tekintetében, hogy az valamennyi résztvevő számára a legkevesebb kárt okozza és a lehető legtöbb előnnyel járjon annak megállapítását követően, hogy a társaság megmentése valószínűleg sikertelen lesz vagy kudarcba fulladt; |
| --- | --- |

N.

mivel a fizetésképtelenségi jognak oly módon kell szabályokat megállapítania a társaságok felszámolása tekintetében, hogy az valamennyi résztvevő számára a legkevesebb kárt okozza és a lehető legtöbb előnnyel járjon annak megállapítását követően, hogy a társaság megmentése valószínűleg sikertelen lesz vagy kudarcba fulladt;

| O. | mivel minden egyes konkrét esetben ki kell vizsgálni a vállalat fizetésképtelenségének okait, azaz meg kell állapítani, hogy a vállalat pénzügyi nehézségei csupán átmenetiek-e, vagy a vállalkozás teljes mértékben fizetésképtelen; mivel alapjában véve egy adós összes követelésének és kötelezettségének megállapításáról van szó fizetőképessége vagy fizetőképtelensége felmérhetőségének érdekében; |
| --- | --- |

O.

mivel minden egyes konkrét esetben ki kell vizsgálni a vállalat fizetésképtelenségének okait, azaz meg kell állapítani, hogy a vállalat pénzügyi nehézségei csupán átmenetiek-e, vagy a vállalkozás teljes mértékben fizetésképtelen; mivel alapjában véve egy adós összes követelésének és kötelezettségének megállapításáról van szó fizetőképessége vagy fizetőképtelensége felmérhetőségének érdekében;

| P. | mivel a társaságcsoportok általános jelenséggé váltak, de fizetésképtelenségükkel uniós szinten még nem foglalkoztak; mivel egy társaságcsoport fizetésképtelensége valószínűleg a fizetésképtelen csoport egyes tagjaival szemben több külön, különböző jogrendszerekben zajló fizetésképtelenségi eljárás megindításához vezet; mivel ezen eljárások összehangolásának hiányában nem valószínű, hogy a csoport egészét át lehet szervezni, és lehetséges, hogy azt alkotórészeire kell bontani, ami a hitelezők, a tulajdonosok és a munkavállalók számára veszteségekkel jár; |
| --- | --- |

P.

mivel a társaságcsoportok általános jelenséggé váltak, de fizetésképtelenségükkel uniós szinten még nem foglalkoztak; mivel egy társaságcsoport fizetésképtelensége valószínűleg a fizetésképtelen csoport egyes tagjaival szemben több külön, különböző jogrendszerekben zajló fizetésképtelenségi eljárás megindításához vezet; mivel ezen eljárások összehangolásának hiányában nem valószínű, hogy a csoport egészét át lehet szervezni, és lehetséges, hogy azt alkotórészeire kell bontani, ami a hitelezők, a tulajdonosok és a munkavállalók számára veszteségekkel jár;

| Q. | mivel a vállalatcsoportok fizetésképtelensége esetén egy újratőkésítés jelenleg csak nehezen kivitelezhető az EU-ban az eltérő tagállami szabályozásnak köszönhetően, és ezért az több ezer munkahelyet sodor veszélybe; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vállalatcsoportok fizetésképtelensége esetén egy újratőkésítés jelenleg csak nehezen kivitelezhető az EU-ban az eltérő tagállami szabályozásnak köszönhetően, és ezért az több ezer munkahelyet sodor veszélybe;

| R. | mivel a nemzeti fizetésképtelenségi eljárás nyilvántartások összekapcsolása, amely egy általános módon hozzáférhető, átfogó uniós adatbázis kialakításához vezetne, lehetővé tenné a hitelezők, üzletrész-tulajdonosok, munkavállalók és a bíróságok számára annak megállapítását, hogy indítottak-e fizetésképtelenségi eljárást egy másik tagállamban, valamint az igények benyújtási határidőinek és részleteinek tisztázását; mivel ez előmozdítaná a költséghatékony igazgatást és növelné az átláthatóságot, az adatvédelem tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

R.

mivel a nemzeti fizetésképtelenségi eljárás nyilvántartások összekapcsolása, amely egy általános módon hozzáférhető, átfogó uniós adatbázis kialakításához vezetne, lehetővé tenné a hitelezők, üzletrész-tulajdonosok, munkavállalók és a bíróságok számára annak megállapítását, hogy indítottak-e fizetésképtelenségi eljárást egy másik tagállamban, valamint az igények benyújtási határidőinek és részleteinek tisztázását; mivel ez előmozdítaná a költséghatékony igazgatást és növelné az átláthatóságot, az adatvédelem tiszteletben tartása mellett;

| S. | mivel a határokon átnyúló „intézményi élő végrendeleteknek” (azaz a csődhelyzetben alkalmazandó, előzetesen kidolgozott intézkedéseknek) jogilag érvényesíthetőknek kell lenniük, és azok kidolgozását a határokon átnyúló, megfelelő fizetésképtelenségi keret létrehozására irányuló folyamat fontos lépcsőjeként valamennyi rendszerszintű jelentőséggel bíró társaság esetén fontolóra kellene venni akkor is, ha nem pénzügyi intézményekről van szó; |
| --- | --- |

S.

mivel a határokon átnyúló „intézményi élő végrendeleteknek” (azaz a csődhelyzetben alkalmazandó, előzetesen kidolgozott intézkedéseknek) jogilag érvényesíthetőknek kell lenniük, és azok kidolgozását a határokon átnyúló, megfelelő fizetésképtelenségi keret létrehozására irányuló folyamat fontos lépcsőjeként valamennyi rendszerszintű jelentőséggel bíró társaság esetén fontolóra kellene venni akkor is, ha nem pénzügyi intézményekről van szó;

| T. | mivel a fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük az alapvető szolgáltatásokat – fizetési rendszereket és az „intézményi élő végrendeletekben” meghatározott egyéb mechanizmusokat – biztosító életképes egységek leválasztására irányuló különleges intézkedéseket, és mivel e tekintetben a tagállamoknak biztosítaniuk kellene, hogy fizetésképtelenségi jogszabályaik megfelelő rendelkezéseket tartalmazzanak, amelyek uniós szinten különleges intézkedéseket tesznek lehetővé a fizetésképtelen, határokon átnyúló konglomerátumok életképes egységekre való szétválasztására; |
| --- | --- |

T.

mivel a fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük az alapvető szolgáltatásokat – fizetési rendszereket és az „intézményi élő végrendeletekben” meghatározott egyéb mechanizmusokat – biztosító életképes egységek leválasztására irányuló különleges intézkedéseket, és mivel e tekintetben a tagállamoknak biztosítaniuk kellene, hogy fizetésképtelenségi jogszabályaik megfelelő rendelkezéseket tartalmazzanak, amelyek uniós szinten különleges intézkedéseket tesznek lehetővé a fizetésképtelen, határokon átnyúló konglomerátumok életképes egységekre való szétválasztására;

| U. | mivel a fizetésképtelenségi eljárásokban figyelembe kell venni a csoporton belüli transzfereket annak érdekében, hogy a vagyoni eszközök adott esetben – a méltányos végeredmény céljából – határokon túlról is visszaigényelhetők legyenek; |
| --- | --- |

U.

mivel a fizetésképtelenségi eljárásokban figyelembe kell venni a csoporton belüli transzfereket annak érdekében, hogy a vagyoni eszközök adott esetben – a méltányos végeredmény céljából – határokon túlról is visszaigényelhetők legyenek;

| V. | mivel egyes befektetési társaságok – leginkább biztosítók – nem szüntethetők meg máról holnapra, és igénylik, hogy az eljárás a vagyoni eszközök időben méltányos elosztását eredményezze; mivel nem akadályozhatók meg az üzletrész-átruházások, valamint az üzleti tevékenységek beszüntetése vagy folyatása, illetve azok prioritást élvező elbánást igényelhetnek; |
| --- | --- |

V.

mivel egyes befektetési társaságok – leginkább biztosítók – nem szüntethetők meg máról holnapra, és igénylik, hogy az eljárás a vagyoni eszközök időben méltányos elosztását eredményezze; mivel nem akadályozhatók meg az üzletrész-átruházások, valamint az üzleti tevékenységek beszüntetése vagy folyatása, illetve azok prioritást élvező elbánást igényelhetnek;

| W. | mivel az arra irányuló döntésnek, hogy egész vállalatcsoportokat vonjanak be a fizetésképtelenségi eljárásokba az egyes jogi személyek helyett, eredményorientáltnak kell lennie, és figyelembe kell vennie minden olyan esetleges következményt, mint például a csődhelyzetben alkalmazható egyéb eszköz igénybevételét vagy az olyan garanciarendszerekre gyakorolt hatást, amelyek egy adott csoporton belül több márkára is kiterjednek; |
| --- | --- |

W.

mivel az arra irányuló döntésnek, hogy egész vállalatcsoportokat vonjanak be a fizetésképtelenségi eljárásokba az egyes jogi személyek helyett, eredményorientáltnak kell lennie, és figyelembe kell vennie minden olyan esetleges következményt, mint például a csődhelyzetben alkalmazható egyéb eszköz igénybevételét vagy az olyan garanciarendszerekre gyakorolt hatást, amelyek egy adott csoporton belül több márkára is kiterjednek;

| X. | mivel helyénvaló lenne feltárni a határokon átnyúló konglomerátumokra vonatkozó harmonizált feltőkésítési eljárások és normák meghatározását, ideértve különösen a hitel-tőke konverziókat; |
| --- | --- |

X.

mivel helyénvaló lenne feltárni a határokon átnyúló konglomerátumokra vonatkozó harmonizált feltőkésítési eljárások és normák meghatározását, ideértve különösen a hitel-tőke konverziókat;

| Y. | mivel noha a munkajog a tagállamok hatáskörébe tartozik, a csődtörvények hatással lehetnek a munkajogra, valamint mivel a fokozódó globalizáció és főleg a gazdasági válság kapcsán a fizetésképtelenség kérdését a munkajog szempontjából kell vizsgálni, hiszen a „munkavállalás” és a „munkavállaló” tagállamonként eltérő definíciói nem csorbíthatják a munkavállalók jogait fizetésképtelenség esetén; mivel ugyanakkor a fizetésképtelenség konkrét kérdése kapcsán felmerülő viták nem szolgálhatnak automatikusan ürügyként a munkajog uniós szintű szabályozására; |
| --- | --- |

Y.

mivel noha a munkajog a tagállamok hatáskörébe tartozik, a csődtörvények hatással lehetnek a munkajogra, valamint mivel a fokozódó globalizáció és főleg a gazdasági válság kapcsán a fizetésképtelenség kérdését a munkajog szempontjából kell vizsgálni, hiszen a „munkavállalás” és a „munkavállaló” tagállamonként eltérő definíciói nem csorbíthatják a munkavállalók jogait fizetésképtelenség esetén; mivel ugyanakkor a fizetésképtelenség konkrét kérdése kapcsán felmerülő viták nem szolgálhatnak automatikusan ürügyként a munkajog uniós szintű szabályozására;

| Z. | mivel a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről szóló, 2008. október 22-i 2008/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) célja, hogy a munkavállalóknak fizetésképtelenség esetére biztosítsa a minimális védelmet, fenntartva eközben a megfelelő rugalmasságot a tagállamok számára; mivel az egyes tagállamok különbözőképpen hajtják végre ezt az irányelvet, és ezen eltéréseket figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

Z.

mivel a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről szóló, 2008. október 22-i 2008/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) célja, hogy a munkavállalóknak fizetésképtelenség esetére biztosítsa a minimális védelmet, fenntartva eközben a megfelelő rugalmasságot a tagállamok számára; mivel az egyes tagállamok különbözőképpen hajtják végre ezt az irányelvet, és ezen eltéréseket figyelembe kell venni;

| AA. | mivel a részidős munkavállalók, a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók és a munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszonyban álló munkavállalók is kimondottan a 2008/94/EC irányelv hatálya alá tartoznak; mivel fizetésképtelenség esetén a nem szabványos munkaszerződéssel rendelkező munkavállalóknak is nagyobb védelmet kell biztosítani; |
| --- | --- |

AA.

mivel a részidős munkavállalók, a határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók és a munkaerő-kölcsönzés céljából létesített munkaviszonyban álló munkavállalók is kimondottan a 2008/94/EC irányelv hatálya alá tartoznak; mivel fizetésképtelenség esetén a nem szabványos munkaszerződéssel rendelkező munkavállalóknak is nagyobb védelmet kell biztosítani;

| AB. | mivel jelenleg nincs harmonizáció a hitelezők osztályozása tekintetében, ami csökkenti a bírósági eljárások kimenetelének kiszámíthatóságát; mivel ugyanakkor szükséges, hogy a munkavállalói követelések nagyobb prioritást kapjanak az egyéb hitelezők követeléseihez képest; |
| --- | --- |

AB.

mivel jelenleg nincs harmonizáció a hitelezők osztályozása tekintetében, ami csökkenti a bírósági eljárások kimenetelének kiszámíthatóságát; mivel ugyanakkor szükséges, hogy a munkavállalói követelések nagyobb prioritást kapjanak az egyéb hitelezők követeléseihez képest;

| AC. | mivel a 2008/94/EK irányelv alkalmazási köre, különösen a „fennálló követelések” értelmezése túl tág, ugyanis számos tagállam a díjazás szűk (például a végkielégítést, a jutalmakat, a költségtérítési rendszereket stb. nem tartalmazó) értelmezését alkalmazza, ami ahhoz vezethet, hogy jelentős mennyiségű követelést nem teljesítenek; |
| --- | --- |

AC.

mivel a 2008/94/EK irányelv alkalmazási köre, különösen a „fennálló követelések” értelmezése túl tág, ugyanis számos tagállam a díjazás szűk (például a végkielégítést, a jutalmakat, a költségtérítési rendszereket stb. nem tartalmazó) értelmezését alkalmazza, ami ahhoz vezethet, hogy jelentős mennyiségű követelést nem teljesítenek;

| AD. | mivel a „díjazás” és a „fizetés” fogalmának meghatározása a tagállamok hatásköre, feltéve, ha ragaszkodnak a munkavállalók közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség általános elveihez, oly módon, hogy minden olyan fizetésképtelenségi helyzetet, amely esetlegesen hátrányosan érinti a munkavállalókat, figyelembe vesznek annak érdekében, hogy a 2008/94/EK irányelv szociális célkitűzésének és a kártérítés meghatározandó küszöbértékeinek megfelelően kártalanítsák őket; |
| --- | --- |

AD.

mivel a „díjazás” és a „fizetés” fogalmának meghatározása a tagállamok hatásköre, feltéve, ha ragaszkodnak a munkavállalók közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség általános elveihez, oly módon, hogy minden olyan fizetésképtelenségi helyzetet, amely esetlegesen hátrányosan érinti a munkavállalókat, figyelembe vesznek annak érdekében, hogy a 2008/94/EK irányelv szociális célkitűzésének és a kártérítés meghatározandó küszöbértékeinek megfelelően kártalanítsák őket;

| AE. | mivel az Unión belül alkalmazott eltérő munkaszerződések, valamint az ilyen szerződések tagállamokon belüli sokfélesége miatt jelenleg lehetetlen uniós szinten meghatározni a „munkavállaló” fogalmát; |
| --- | --- |

AE.

mivel az Unión belül alkalmazott eltérő munkaszerződések, valamint az ilyen szerződések tagállamokon belüli sokfélesége miatt jelenleg lehetetlen uniós szinten meghatározni a „munkavállaló” fogalmát;

| AF. | mivel a 2008/94/EK irányelv hatálya alóli mentességet a lehetőségekhez mérten el kell kerülni; |
| --- | --- |

AF.

mivel a 2008/94/EK irányelv hatálya alóli mentességet a lehetőségekhez mérten el kell kerülni;

| AG. | mivel az ezen állásfoglalásban kért jogalkotási intézkedés alapjául a Parlament kérésének megfelelően részletes hatásvizsgálatoknak kell szolgálniuk; |
| --- | --- |

AG.

mivel az ezen állásfoglalásban kért jogalkotási intézkedés alapjául a Parlament kérésének megfelelően részletes hatásvizsgálatoknak kell szolgálniuk;

| 1. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikke, 81. cikkének (2) bekezdése vagy 114. cikke alapján nyújtson be az uniós társasági fizetésképtelenségi kerettel kapcsolatos egy vagy több javaslatot a mellékletben található részletes ajánlások alapján, az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, az összes működőképes alternatíva alapos elemzése alapján; |
| --- | --- |

1.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikke, 81. cikkének (2) bekezdése vagy 114. cikke alapján nyújtson be az uniós társasági fizetésképtelenségi kerettel kapcsolatos egy vagy több javaslatot a mellékletben található részletes ajánlások alapján, az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, az összes működőképes alternatíva alapos elemzése alapján;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások megfelelnek az alapvető jogoknak és a szubszidiaritás elvének; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások megfelelnek az alapvető jogoknak és a szubszidiaritás elvének;

| 3. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékletben található részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o.

(2)  A C-341/04. sz. Eurofood IFSC Ltd ügy (EBHT 2006., I-3813. o.)

(3)  A C-97/08. P. sz. Akzo Nobel és társai kontra Bizottság ügy (EBHT 2009., I-8237. o.)

(4)  A C-444/07. sz. MG Probud Gdynia sp. z o.o. ügy (EBHT 2010., I-417. o.)

(5)  HL L 283., 2008.10.28., 36. o.

---

2011. november 15., keddMELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

1. rész:
     
  A fizetésképtelenségi és a társasági jog meghatározott szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások

1.1.   A fizetésképtelenségi eljárások megindítása egyes szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások

Az Európai Parlament javasolja azoknak a feltételeknek a harmonizálását, amelyek fennállása esetén a fizetésképtelenségi eljárás megindítható. Az Európai Parlament megítélése szerint irányelvben kell harmonizálni az eljárás megindításának vonatkozásait, a következők szerint:

| — | fizetésképtelenségi eljárás indítható olyan adósokkal szemben, akik természetes személyek, jogi személyek vagy társaságok; |
| --- | --- |

—

fizetésképtelenségi eljárás indítható olyan adósokkal szemben, akik természetes személyek, jogi személyek vagy társaságok;

| — | a fizetésképtelenségi eljárásokat időben megindítják a nehézségekkel küzdő vállalkozás megmentésének lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

—

a fizetésképtelenségi eljárásokat időben megindítják a nehézségekkel küzdő vállalkozás megmentésének lehetővé tétele érdekében;

| — | fizetésképtelenségi eljárás indítható a fent említett adósok vagyona, a jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyok (pl. európai gazdasági egyesülés) vagyona, valamely leszármazott vagyona és valamely vagyonközösség vagyona tekintetében; |
| --- | --- |

—

fizetésképtelenségi eljárás indítható a fent említett adósok vagyona, a jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyok (pl. európai gazdasági egyesülés) vagyona, valamely leszármazott vagyona és valamely vagyonközösség vagyona tekintetében;

| — | átmeneti fizetésképtelenség esetén saját védelmében minden vállalkozás kérheti fizetésképtelenségi eljárás megindítását; |
| --- | --- |

—

átmeneti fizetésképtelenség esetén saját védelmében minden vállalkozás kérheti fizetésképtelenségi eljárás megindítását;

| — | fizetésképtelenségi eljárás indítható egy jogi személy vagy egy jogi személyiséggel nem rendelkező jogalany megszűnése után is, amennyiben a vagyonfelosztás még nem történt meg, avagy amennyiben még rendelkezésre áll vagyon; |
| --- | --- |

—

fizetésképtelenségi eljárás indítható egy jogi személy vagy egy jogi személyiséggel nem rendelkező jogalany megszűnése után is, amennyiben a vagyonfelosztás még nem történt meg, avagy amennyiben még rendelkezésre áll vagyon;

| — | a fizetésképtelenségi eljárást megindíthatja egy bíróság vagy egy másik illetékes hatóság a hitelező vagy az adós írásbeli kérelmére; az eljárás megindítására irányuló kérelem visszavonható az eljárást megindulásáig vagy a kérelem bíróság általi elutasításáig; |
| --- | --- |

—

a fizetésképtelenségi eljárást megindíthatja egy bíróság vagy egy másik illetékes hatóság a hitelező vagy az adós írásbeli kérelmére; az eljárás megindítására irányuló kérelem visszavonható az eljárást megindulásáig vagy a kérelem bíróság általi elutasításáig;

| — | a hitelező akkor kérheti az eljárás megindítását, ha ehhez jogos érdeke fűződik, és hitelt érdemlően bizonyítja, hogy követelése van; |
| --- | --- |

—

a hitelező akkor kérheti az eljárás megindítását, ha ehhez jogos érdeke fűződik, és hitelt érdemlően bizonyítja, hogy követelése van;

| — | az eljárás megindítható, ha az adós fizetésképtelen, vagyis nem tud eleget tenni fizetési kötelezettségeinek; ha a kérelmet az adós nyújtja be, az eljárás akkor is megindítható, ha fizetésképtelenség fenyeget, vagyis ha az adós fizetési kötelezettségeinek várhatóan nem fog tudni eleget tenni; |
| --- | --- |

—

az eljárás megindítható, ha az adós fizetésképtelen, vagyis nem tud eleget tenni fizetési kötelezettségeinek; ha a kérelmet az adós nyújtja be, az eljárás akkor is megindítható, ha fizetésképtelenség fenyeget, vagyis ha az adós fizetési kötelezettségeinek várhatóan nem fog tudni eleget tenni;

| — | ami az adós általi kötelező csődbejelentést illeti, az eljárást a kifizetések leállítása utáni egy és két hónap közötti időtartamon belül kelljen megindítani, amennyiben a bíróság még nem indított ideiglenes eljárást vagy nem tett más megfelelő intézkedést a vagyon biztosítására, és feltéve, hogy a fizetésképtelenségi eljárás költségeinek fedezéséhez elegendő vagyon áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

—

ami az adós általi kötelező csődbejelentést illeti, az eljárást a kifizetések leállítása utáni egy és két hónap közötti időtartamon belül kelljen megindítani, amennyiben a bíróság még nem indított ideiglenes eljárást vagy nem tett más megfelelő intézkedést a vagyon biztosítására, és feltéve, hogy a fizetésképtelenségi eljárás költségeinek fedezéséhez elegendő vagyon áll rendelkezésre;

| — | a tagállamok kötelesek olyan szabályokat megállapítani, amelyek révén a bejelentés elmulasztása vagy helytelen bejelentés esetén az adós felelősségre vonhatóvá válik, továbbá hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókról is rendelkezniük kell. |
| --- | --- |

—

a tagállamok kötelesek olyan szabályokat megállapítani, amelyek révén a bejelentés elmulasztása vagy helytelen bejelentés esetén az adós felelősségre vonhatóvá válik, továbbá hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókról is rendelkezniük kell.

1.2.   A követelések bejelentésének egyes szempontjaira vonatkozó ajánlások

Az Európai Parlament javasolja azoknak a feltételeknek a harmonizálását, amelyek fennállása esetén a fizetésképtelenségi eljárás keretében követelések jelenthetőek be. Az Európai Parlament megítélése szerint irányelvben kell harmonizálni a követelések bejelentésének szempontjait, a következők szerint:

| — | a ki nem elégített igények megállapításának időpontja a munkáltató fizetésképtelenségének beállta, vagyis az az időpont, amikor a fizetésképtelenségi eljárás megindítására irányuló kérelemről szóló határozat megszületett, vagy az az időpont, amikor az eljárás megindítását a költségek fedezetének hiánya miatt elutasították; |
| --- | --- |

—

a ki nem elégített igények megállapításának időpontja a munkáltató fizetésképtelenségének beállta, vagyis az az időpont, amikor a fizetésképtelenségi eljárás megindítására irányuló kérelemről szóló határozat megszületett, vagy az az időpont, amikor az eljárás megindítását a költségek fedezetének hiánya miatt elutasították;

| — | a hitelezőknek meghatározott időn belül írásban kell követelésüket a felszámolónak bejelenteniük; |
| --- | --- |

—

a hitelezőknek meghatározott időn belül írásban kell követelésüket a felszámolónak bejelenteniük;

| — | a tagállamok kötelesek a fent említett időtartamot a csődhatározat közzétételének dátumától számított egy–három hónapban rögzíteni; |
| --- | --- |

—

a tagállamok kötelesek a fent említett időtartamot a csődhatározat közzétételének dátumától számított egy–három hónapban rögzíteni;

| — | a hitelező köteles iratokat benyújtani követelésének alátámasztására; |
| --- | --- |

—

a hitelező köteles iratokat benyújtani követelésének alátámasztására;

| — | a felszámoló táblázatba foglalja az összes bejelentett követelést, és ezt a táblázatot a fizetésképtelenségi rendelet 2. cikke d) pontjának értelmében vett, hatáskörrel rendelkező bíróságon kell kifüggeszteni; |
| --- | --- |

—

a felszámoló táblázatba foglalja az összes bejelentett követelést, és ezt a táblázatot a fizetésképtelenségi rendelet 2. cikke d) pontjának értelmében vett, hatáskörrel rendelkező bíróságon kell kifüggeszteni;

| — | a késedelmes bejelentéseket, vagyis a követelés bejelentésére megszabott határidőt elmulasztó hitelezők beadványait ellenőrizni kell, de ezek további költséggel járhatnak a szóban forgó hitelező számára. |
| --- | --- |

—

a késedelmes bejelentéseket, vagyis a követelés bejelentésére megszabott határidőt elmulasztó hitelezők beadványait ellenőrizni kell, de ezek további költséggel járhatnak a szóban forgó hitelező számára.

1.3.   A megtámadási keresetek szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások

Az Európai Parlament javasolja a megtámadási keresetek szempontjainak a következők szerinti harmonizálását:

| — | a tagállamok jogszabályai lehetőséget biztosítanak az eljárás megindítása előtt végrehajtott és a hitelezőknek hátrányt okozó jogcselekmények megtámadására; |
| --- | --- |

—

a tagállamok jogszabályai lehetőséget biztosítanak az eljárás megindítása előtt végrehajtott és a hitelezőknek hátrányt okozó jogcselekmények megtámadására;

| — | a cselekmények, amelyek megtámadási kereset tárgyai lehetnek, a fenyegető fizetésképtelenség helyzetében végrehajtott ügyletek, a biztosítéki jogok létrehozása, a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek és a hitelezők megkárosításának szándékával végrehajtott ügyletek; |
| --- | --- |

—

a cselekmények, amelyek megtámadási kereset tárgyai lehetnek, a fenyegető fizetésképtelenség helyzetében végrehajtott ügyletek, a biztosítéki jogok létrehozása, a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletek és a hitelezők megkárosításának szándékával végrehajtott ügyletek;

| — | az a határidő, amelyen belül egy jogcselekmény megtámadási keresettel megtámadható, a kérdéses jogcselekmény jellegétől függően változik; a határidők az eljárás megindítására vonatkozó kérelem dátumával kezdődnek; a határidő a fenyegető fizetésképtelenség helyzetében végrehajtott ügyletek esetében három és kilenc hónap közötti, biztosítéki jogok létrehozása esetén hat és tizenkét hónap közötti, a kapcsolt felekkel végrehajtott ügyletek esetében egy és két év közötti, a hitelező megkárosításának szándékával végrehajtott ügyletek esetében pedig három és öt év közötti lehet; |
| --- | --- |

—

az a határidő, amelyen belül egy jogcselekmény megtámadási keresettel megtámadható, a kérdéses jogcselekmény jellegétől függően változik; a határidők az eljárás megindítására vonatkozó kérelem dátumával kezdődnek; a határidő a fenyegető fizetésképtelenség helyzetében végrehajtott ügyletek esetében három és kilenc hónap közötti, biztosítéki jogok létrehozása esetén hat és tizenkét hónap közötti, a kapcsolt felekkel végrehajtott ügyletek esetében egy és két év közötti, a hitelező megkárosításának szándékával végrehajtott ügyletek esetében pedig három és öt év közötti lehet;

| — | a jogcselekmény megtámadhatósága tekintetében a bizonyítási teher elvileg arra a félre hárul, aki azt állítja, hogy a jogcselekmény megtámadható; a kapcsolt felekkel végrehajtott ügyletek esetében a bizonyítási teher a kapcsolt személyt terheli. |
| --- | --- |

—

a jogcselekmény megtámadhatósága tekintetében a bizonyítási teher elvileg arra a félre hárul, aki azt állítja, hogy a jogcselekmény megtámadható; a kapcsolt felekkel végrehajtott ügyletek esetében a bizonyítási teher a kapcsolt személyt terheli.

1.4.   A felszámolók képesítésére és munkájára vonatkozó követelmények általános szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások

| — | a felszámolót a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának kell jóváhagynia vagy egy tagállam hatáskörrel rendelkező bíróságának kirendelnie, a felszámolónak jó hírnévvel kell rendelkeznie, és rendelkeznie kell a feladatainak ellátásához szükséges végzettséggel; |
| --- | --- |

—

a felszámolót a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának kell jóváhagynia vagy egy tagállam hatáskörrel rendelkező bíróságának kirendelnie, a felszámolónak jó hírnévvel kell rendelkeznie, és rendelkeznie kell a feladatainak ellátásához szükséges végzettséggel;

| — | a felszámolónak rendelkeznie kell az ahhoz szükséges szakértelemmel és képzettséggel, hogy felmérje az adós helyzetét, és átvegye a társaság irányítási feladatait; |
| --- | --- |

—

a felszámolónak rendelkeznie kell az ahhoz szükséges szakértelemmel és képzettséggel, hogy felmérje az adós helyzetét, és átvegye a társaság irányítási feladatait;

| — | egy fizetésképtelenségi alapeljárás megindításának esetében a felszámolónak hat hónapos határidőn belül jogosultnak kell lennie, hogy visszamenőleg döntsön az eszközök biztosításáról, amennyiben egy társaság tőkéjét áthelyezte; |
| --- | --- |

—

egy fizetésképtelenségi alapeljárás megindításának esetében a felszámolónak hat hónapos határidőn belül jogosultnak kell lennie, hogy visszamenőleg döntsön az eszközök biztosításáról, amennyiben egy társaság tőkéjét áthelyezte;

| — | a felszámoló számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő kiemelt eljárások útján a hitelezők kielégítése előtt és a követelések engedményezésének alternatívájaként bevonják a vállalkozással szemben fennálló tartozások összegét; |
| --- | --- |

—

a felszámoló számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelő kiemelt eljárások útján a hitelezők kielégítése előtt és a követelések engedményezésének alternatívájaként bevonják a vállalkozással szemben fennálló tartozások összegét;

| — | a felszámolónak függetlennek kell lennie a hitelezőktől és a fizetésképtelenségi eljárás más érdekelt feleitől; |
| --- | --- |

—

a felszámolónak függetlennek kell lennie a hitelezőktől és a fizetésképtelenségi eljárás más érdekelt feleitől;

| — | összeférhetetlenség esetén a felszámolónak le kell mondania tisztségéről. |
| --- | --- |

—

összeférhetetlenség esetén a felszámolónak le kell mondania tisztségéről.

1.5.   A szerkezetátalakítási tervek szempontjainak harmonizálására vonatkozó ajánlások

Az Európai Parlament a szerkezetátalakítási tervek létrehozásával, hatásaival és tartalmával kapcsolatos szempontok következők szerinti harmonizálását javasolja:

| — | a törvényi szabályok betartásának alternatívájaképpen az adósok vagy a felszámolók szerkezetátalakítási tervet terjeszthetnek elő; |
| --- | --- |

—

a törvényi szabályok betartásának alternatívájaképpen az adósok vagy a felszámolók szerkezetátalakítási tervet terjeszthetnek elő;

| — | a tervnek tartalmaznia kell a hitelezők kielégítésére és az adós fizetésképtelenségi eljárás befejezése utáni felelősségére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

—

a tervnek tartalmaznia kell a hitelezők kielégítésére és az adós fizetésképtelenségi eljárás befejezése utáni felelősségére vonatkozó szabályokat;

| — | a tervnek tartalmaznia kell minden lényeges információt, amely lehetővé teszi a hitelezők számára annak eldöntését, hogy el tudják-e fogadni a tervet; |
| --- | --- |

—

a tervnek tartalmaznia kell minden lényeges információt, amely lehetővé teszi a hitelezők számára annak eldöntését, hogy el tudják-e fogadni a tervet;

| — | a tervet az illetékes bíróság előtt folytatott külön eljárásban kell jóváhagyni vagy elutasítani. |
| --- | --- |

—

a tervet az illetékes bíróság előtt folytatott külön eljárásban kell jóváhagyni vagy elutasítani.

| — | a hátránnyal nem érintett hitelezők vagy azon felek, akiket nem érint a terv, nem rendelkezhetnek szavazati joggal a tervről szóló szavazáskor, vagy legalábbis nem akadályozhatják meg annak elfogadását; |
| --- | --- |

—

a hátránnyal nem érintett hitelezők vagy azon felek, akiket nem érint a terv, nem rendelkezhetnek szavazati joggal a tervről szóló szavazáskor, vagy legalábbis nem akadályozhatják meg annak elfogadását;

2. rész:
     
  A fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos ajánlások

2.1.   A fizetésképtelenségi rendelet hatályára vonatkozó ajánlás

Az Európai Parlament megítélése szerint a fizetésképtelenségi rendelet hatályát bővíteni kell, és ki kell terjeszteni azokra a fizetésképtelenségi eljárásokra is, amelyekben az adós birtokon belül marad vagy ideiglenes felszámolót rendeltek ki. A fizetésképtelenségi rendelet A. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

2.2.   A „fő érdekeltségek központja” fogalommeghatározására vonatkozó ajánlás

Az Európai Parlament megítélése szerint a fizetésképtelenségi rendeletnek tartalmaznia kellene a „fő érdekeltségek központja” fogalmának oly módon történő meghatározását, amellyel elkerülhető a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásával (a „forum-shoppinggal”) történő visszaélés. Az Európai Parlament javasolja, hogy formális definíciót kell beiktatni a (13) preambulumbekezdés szövege alapján, amely a harmadik személyek általi megállapíthatóság objektív lehetőségével foglalkozik.

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a definíciónak figyelembe kell vennie az olyan tényezőket, mint a kívülállók számára felismerhető főbb üzleti operatív műveletek, a vagyoni eszközök elhelyezkedése, az operatív és a termelési tevékenységek központja, a munkavállalók munkahelye stb.

2.3.   A „telephely” másodlagos eljárások összefüggésében történő fogalommeghatározására vonatkozó ajánlás

Az Európai Parlament megítélése szerint a fizetésképtelenségi rendeletben a „telephely” olyan fogalommeghatározásának kell szerepelnie, mely szerint az bármely olyan működési hely, ahol az adós nem átmeneti jellegű gazdasági tevékenységet folytat emberi erőforrással, valamint termékekkel és szolgáltatásokkal.

2.4.   A bíróságok közötti együttműködésre vonatkozó ajánlás

Az Európai Parlament megítélése szerint a fizetésképtelenségi rendelet 32. cikkének nemcsak a felszámolók, hanem a bíróságok közötti tájékoztatás és együttműködés egyértelmű kötelezettségét is meg kell határoznia.

Egy felszámolási főeljárás és egy másodlagos eljárás megindítása esetén az ezen eljárásokra vonatkozó kezelési időt harmonizálni kell és le kell rövidíteni.

2.5.   A megtámadási keresetek meghatározott szempontjaira vonatkozó ajánlások

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a fizetésképtelenségről szóló rendelet 13. cikkét oly módon kell módosítani, hogy az határokon átnyúló megtámadási kereseteket ne ösztönözzön, hanem járuljon hozzá ahhoz, hogy megakadályozza, hogy a jogválasztási záradékok használata révén a megtámadási keresetek sikerre vezessenek.

A megtámadási keresetekre vonatkozó szabályok felülvizsgálata során mindenesetre figyelembe kell venni azt a megfontolást, hogy egy fizetésképtelen holdingtársaság nem fizetésképtelen leányvállalatait nem szabad a megtámadási keresetek miatt fizetésképtelenségi helyzetbe juttatni ahelyett, hogy jól menő vállalkozásként a hitelezők érdekében eladnák őket.

3. rész:
     
  Társaságcsoportok fizetésképtelenségére vonatkozó ajánlások

Az egy társaságcsoporton belül esetlegesen fennálló integráció különböző lehetséges fokozatai miatt az Európai Parlament úgy véli, hogy a Bizottságnak rugalmas javaslatot kell előterjesztenie a társaságcsoportok fizetésképtelenségének szabályozása tekintetében, a következők figyelembevételével:

| 1. | Ha a működési/tulajdonosi szerkezet lehetővé teszi, minden esetben a következő megközelítést kell alkalmazni:






  A. | Az eljárást abban a tagállamban kell megindítani, amelyben a csoport működési központja található. Az eljárás megindítása elismerésének automatikusnak kell lennie. |
| --- | --- | --- |

1.

Ha a működési/tulajdonosi szerkezet lehetővé teszi, minden esetben a következő megközelítést kell alkalmazni:

A.

Az eljárást abban a tagállamban kell megindítani, amelyben a csoport működési központja található. Az eljárás megindítása elismerésének automatikusnak kell lennie.

| B. | A fő eljárás megindításának a más tagállamokban a csoport többi tagjával szemben indított eljárások felfüggesztését kell eredményeznie. |
| --- | --- |

B.

A fő eljárás megindításának a más tagállamokban a csoport többi tagjával szemben indított eljárások felfüggesztését kell eredményeznie.

| C. | Egyetlen közös felszámolóbiztost kell kinevezni. |
| --- | --- |

C.

Egyetlen közös felszámolóbiztost kell kinevezni.

| D. | Minden tagállamban, amelyben másodlagos eljárást indítanak, bizottságot kell létrehozni a helyi hitelezők és munkavállalók érdekeinek védelme és képviselete érdekében. |
| --- | --- |

D.

Minden tagállamban, amelyben másodlagos eljárást indítanak, bizottságot kell létrehozni a helyi hitelezők és munkavállalók érdekeinek védelme és képviselete érdekében.

| E. | Amennyiben nem lehet megállapítani, hogy mely vagyoni eszközök mely hitelezőhöz tartoznak, vagy amennyiben nem lehetséges a csoporton belüli követelések értékelése, kivételesen vagyonösszevonáshoz kell folyamodni. |
| --- | --- |

E.

Amennyiben nem lehet megállapítani, hogy mely vagyoni eszközök mely hitelezőhöz tartoznak, vagy amennyiben nem lehetséges a csoporton belüli követelések értékelése, kivételesen vagyonösszevonáshoz kell folyamodni.

| 2. | A decentralizált csoportok tekintetében folytatott fizetésképtelenségi eljárások esetében a jogi aktusnak rendelkeznie kell a következőkről:






  A. | a bíróságok közötti, a bíróságok és a fizetésképtelenségi képviselők, illetve a fizetésképtelenségi képviselők közötti kötelező koordináció és együttműködés szabályai; |
| --- | --- | --- |

2.

A decentralizált csoportok tekintetében folytatott fizetésképtelenségi eljárások esetében a jogi aktusnak rendelkeznie kell a következőkről:

A.

a bíróságok közötti, a bíróságok és a fizetésképtelenségi képviselők, illetve a fizetésképtelenségi képviselők közötti kötelező koordináció és együttműködés szabályai;

| B. | A fizetésképtelenségi eljárás megindítására, lefolytatására és lezárására vonatkozó ítéletek, valamint az ilyen eljárásokkal kapcsolatban hozott ítéletek közvetlen elismerésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

B.

A fizetésképtelenségi eljárás megindítására, lefolytatására és lezárására vonatkozó ítéletek, valamint az ilyen eljárásokkal kapcsolatban hozott ítéletek közvetlen elismerésére vonatkozó szabályok;

| C. | a felszámolók és hitelezők bíróságokhoz való hozzáférésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

C.

a felszámolók és hitelezők bíróságokhoz való hozzáférésére vonatkozó szabályok;

| D. | a bíróságok közötti együttműködés különféle formáinak használatát megkönnyítő és előmozdító szabályok a fizetésképtelenségi eljárás összehangolása és az együttműködési formákra alkalmazandó feltételek és biztosítékok meghatározása céljából. Ezek az információcserét, a tevékenységek összehangolását és közös megoldások felvázolását érintenék:






  — | a bíróságok közötti információközlés bármilyen módon, |
| --- | --- | --- |

D.

a bíróságok közötti együttműködés különféle formáinak használatát megkönnyítő és előmozdító szabályok a fizetésképtelenségi eljárás összehangolása és az együttműködési formákra alkalmazandó feltételek és biztosítékok meghatározása céljából. Ezek az információcserét, a tevékenységek összehangolását és közös megoldások felvázolását érintenék:

—

a bíróságok közötti információközlés bármilyen módon,

| — | az adós vagyona és ügymenete feletti igazgatás és felügyelet összehangolása, |
| --- | --- |

—

az adós vagyona és ügymenete feletti igazgatás és felügyelet összehangolása,

| — | fizetésképtelenségi megállapodások megtárgyalása, jóváhagyása és végrehajtása az eljárások összehangolását illetően, |
| --- | --- |

—

fizetésképtelenségi megállapodások megtárgyalása, jóváhagyása és végrehajtása az eljárások összehangolását illetően,

| — | meghallgatások összehangolása; |
| --- | --- |

—

meghallgatások összehangolása;

| E. | valamennyi eljáráshoz egy közös felszámoló kinevezését lehetővé tevő és előmozdító szabályok, akit a részt vevő bíróságoknak kell jelölniük és az irányítóbizottságot alkotó helyi képviselőknek kell segíteniük; valamint az irányítóbizottság tagjai közötti együttműködésre nézve irányadó eljárást megállapító szabályok; |
| --- | --- |

E.

valamennyi eljáráshoz egy közös felszámoló kinevezését lehetővé tevő és előmozdító szabályok, akit a részt vevő bíróságoknak kell jelölniük és az irányítóbizottságot alkotó helyi képviselőknek kell segíteniük; valamint az irányítóbizottság tagjai közötti együttműködésre nézve irányadó eljárást megállapító szabályok;

| F. | határokon átnyúló fizetésképtelenségi megállapodásokat lehetővé tevő és előmozdító szabályok, amelyek az eljárás lefolytatásának és igazgatásának különféle szempontjaiért viselt felelősség elosztásával foglalkoznának a különféle részt vevő bíróságok között, illetve a fizetésképtelenségi képviselők között, ideértve a következőket:






  — | a felelősségi körök elosztása a megállapodásban részt vevő felek között; |
| --- | --- | --- |

F.

határokon átnyúló fizetésképtelenségi megállapodásokat lehetővé tevő és előmozdító szabályok, amelyek az eljárás lefolytatásának és igazgatásának különféle szempontjaiért viselt felelősség elosztásával foglalkoznának a különféle részt vevő bíróságok között, illetve a fizetésképtelenségi képviselők között, ideértve a következőket:

—

a felelősségi körök elosztása a megállapodásban részt vevő felek között;

| — | jogorvoslat rendelkezésre állása és összehangolása; |
| --- | --- |

—

jogorvoslat rendelkezésre állása és összehangolása;

| — | a vagyon behajtásának összehangolása általánosságban a hitelezők javára; |
| --- | --- |

—

a vagyon behajtásának összehangolása általánosságban a hitelezők javára;

| — | követelések bejelentése és feldolgozása; |
| --- | --- |

—

követelések bejelentése és feldolgozása;

| — | tájékoztatási módszerek, ideértve a nyelvet, a gyakoriságot és az eszközt; |
| --- | --- |

—

tájékoztatási módszerek, ideértve a nyelvet, a gyakoriságot és az eszközt;

| — | vagyontárgyak felhasználása és eladása; |
| --- | --- |

—

vagyontárgyak felhasználása és eladása;

| — | a szerkezetátalakítási tervek összehangolása és harmonizálása; |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási tervek összehangolása és harmonizálása;

| — | kifejezetten a megállapodással kapcsolatos kérdések, ideértve a módosítást és a felmondást, az értelmezést, a hatályt és a vitarendezést; |
| --- | --- |

—

kifejezetten a megállapodással kapcsolatos kérdések, ideértve a módosítást és a felmondást, az értelmezést, a hatályt és a vitarendezést;

| — | az eljárás igazgatása, különös tekintettel az eljárás felfüggesztésére és a felek közötti olyan megállapodásokra, miszerint tartózkodnak bizonyos jogi lépések igénybevételétől; |
| --- | --- |

—

az eljárás igazgatása, különös tekintettel az eljárás felfüggesztésére és a felek közötti olyan megállapodásokra, miszerint tartózkodnak bizonyos jogi lépések igénybevételétől;

| — | biztosítékok; |
| --- | --- |

—

biztosítékok;

| — | költségek és díjak. |
| --- | --- |

—

költségek és díjak.

4. rész:
     
  Egy uniós fizetésképtelenségi nyilvántartás létrehozására vonatkozó ajánlás

Az Európai Parlament egy uniós fizetésképtelenségi nyilvántartás európai elektronikus igazságszolgáltatási portál keretében történő létrehozását javasolja, amelynek minden megindított határokon átnyúló fizetésképtelenségi eljárás tekintetében legalább a következőket kell tartalmaznia:

| — | a vonatkozó bírósági végzések és ítéletek, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó bírósági végzések és ítéletek,

| — | a felszámoló kijelölése és e személy elérhetőségei, |
| --- | --- |

—

a felszámoló kijelölése és e személy elérhetőségei,

| — | a követelések bejelentésének határidői. |
| --- | --- |

—

a követelések bejelentésének határidői.

Ezen adatok uniós nyilvántartás számára történő, bíróságok általi továbbításának kötelezőnek kell lennie.

Az információkat annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén kell megadni, amelyben az eljárást megindították, valamint angolul is.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/9

---

2011. november 15., keddA demográfiai változások és azok az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásai

P7_TA(2011)0485

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a demográfiai változásokról és az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásaikról (2010/2157(INI))

2013/C 153 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Regionális Politikai Főigazgatóság gazdasági, társadalmi és a területi kohézióról szóló ötödik jelentésére, különösen annak 230–234. oldalára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Politikai Főigazgatóság gazdasági, társadalmi és a területi kohézióról szóló ötödik jelentésére, különösen annak 230–234. oldalára,

| — | tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című dokumentumra (COM(2010)0642) és annak kísérődokumentumára (SEC(2010)1348), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című dokumentumra (COM(2010)0642) és annak kísérődokumentumára (SEC(2010)1348),

| — | tekintettel a Regionális Politikai Főigazgatóság „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című, 2008. novemberi munkadokumentumára (a (SEC(2008)2868) bizottsági szolgálati munkadokumentumhoz készült háttérdokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Politikai Főigazgatóság „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című, 2008. novemberi munkadokumentumára (a (SEC(2008)2868) bizottsági szolgálati munkadokumentumhoz készült háttérdokumentum),

| — | tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2010. november 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2010. november 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európa demográfiai jövőjéről szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa demográfiai jövőjéről szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i közleményére (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i közleményére (COM(2007)0244),

| — | tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című 2006. október 12-i közleményére (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című 2006. október 12-i közleményére (COM(2006)0571),

| — | tekintettel „A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” című 2005. március 16-i zöld könyvre (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” című 2005. március 16-i zöld könyvre (COM(2005)0094),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0350/2011),

| A. | mivel az Európai Unióban és világszerte zajló demográfiai változás tény, kezelése pedig a jövő egyik kulcsfontosságú feladata, és mivel az EU lakossága a legidősebb a világon, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióban és világszerte zajló demográfiai változás tény, kezelése pedig a jövő egyik kulcsfontosságú feladata, és mivel az EU lakossága a legidősebb a világon,

| B. | mivel a demográfiai változásokat a népesség öregedése, valamint a harmadik országokból érkező, illetve az Unión belül keletről nyugatra és a vidéki területekről a városok felé tartó, jelentős migrációs áramlatok jellemzik, |
| --- | --- |

B.

mivel a demográfiai változásokat a népesség öregedése, valamint a harmadik országokból érkező, illetve az Unión belül keletről nyugatra és a vidéki területekről a városok felé tartó, jelentős migrációs áramlatok jellemzik,

| C. | mivel a demográfiai változások új feladatok elé állítanak bizonyos régiókat, amelyeket azonban nemcsak fenyegetésnek, hanem esélynek is kellene tekinteni, |
| --- | --- |

C.

mivel a demográfiai változások új feladatok elé állítanak bizonyos régiókat, amelyeket azonban nemcsak fenyegetésnek, hanem esélynek is kellene tekinteni,

| D. | mivel az Európai Bizottság Regionális Politikai Főigazgatóságának „Régiók 2020-ban” című elemzése központi kihívásként azonosította a demográfiai változást, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Bizottság Regionális Politikai Főigazgatóságának „Régiók 2020-ban” című elemzése központi kihívásként azonosította a demográfiai változást,

| E. | mivel a demográfiai változás egyformán érinti a vidéki és a városi területeket, és kihat többek között a megfelelő infrastruktúra és szolgáltatások elérhetőségére, |
| --- | --- |

E.

mivel a demográfiai változás egyformán érinti a vidéki és a városi területeket, és kihat többek között a megfelelő infrastruktúra és szolgáltatások elérhetőségére,

| F. | mivel annak ellenére, hogy a sokrétű demográfiai kihívások leküzdése elsősorban a tagállamok feladata, a régióknak is proaktívan kell fellépniük, és ehhez európai szintű támogatásra van szükségük, |
| --- | --- |

F.

mivel annak ellenére, hogy a sokrétű demográfiai kihívások leküzdése elsősorban a tagállamok feladata, a régióknak is proaktívan kell fellépniük, és ehhez európai szintű támogatásra van szükségük,

| G. | mivel a tagállamok a 2007–2013-as operatív programok keretében a strukturális alapokból származó forrásokból 30 milliárd eurót irányoztak elő a demográfiai változással kapcsolatos intézkedésekre, és mivel a regionális és helyi hatóságok központi szerepet játszanak e változás kezelésében, és így a regionális politika az uniós fellépés egyik kulcsfontosságú eszköze lesz, |
| --- | --- |

G.

mivel a tagállamok a 2007–2013-as operatív programok keretében a strukturális alapokból származó forrásokból 30 milliárd eurót irányoztak elő a demográfiai változással kapcsolatos intézkedésekre, és mivel a regionális és helyi hatóságok központi szerepet játszanak e változás kezelésében, és így a regionális politika az uniós fellépés egyik kulcsfontosságú eszköze lesz,

Általános kérdések

| 1. | örvendetesnek tartja Európában a várható élettartam emelkedését; úgy véli, hogy a közvélemény gyakran csak a demográfiai változásokkal együtt járó veszélyeket látja meg, a bennük rejlő lehetőségeket nem; |
| --- | --- |

1.

örvendetesnek tartja Európában a várható élettartam emelkedését; úgy véli, hogy a közvélemény gyakran csak a demográfiai változásokkal együtt járó veszélyeket látja meg, a bennük rejlő lehetőségeket nem;

| 2. | úgy véli, hogy minden lehetőséget alaposan meg kell vizsgálni és megfelelő módon ki kell használni, többek között a kohéziós politikai eszközökön keresztül nyújtott támogatások felhasználásával is; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy minden lehetőséget alaposan meg kell vizsgálni és megfelelő módon ki kell használni, többek között a kohéziós politikai eszközökön keresztül nyújtott támogatások felhasználásával is;

| 3. | úgy véli, hogy a demográfiai változásoknak az egyes régiókban tapasztalható hatása jelentős mértékben eltér egymástól, attól függően, hogy gyorsan vagy lassan zajlanak, illetve hogy az adott régióban nettó bevándorlás vagy népességcsökkenés tapasztalható-e, és ezért eltérő alkalmazkodási stratégiára van szükség, és a változásokat minden európai, nemzeti és regionális hatóságnak koordinált módon kell kezelnie; megállapítja, hogy a fogyatkozó népességű, többnyire vidéki régiókban az életminőség mást jelent, mint a növekvő népességű régiókban, és ezért úgy véli, hogy különböző támogatási stratégiákra van szükség; úgy véli, hogy a munkaerő elvándorlása még inkább erősíti a demográfiai változások hatásait, és a népesség öregedése csupán egy része a problémának; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a demográfiai változásoknak az egyes régiókban tapasztalható hatása jelentős mértékben eltér egymástól, attól függően, hogy gyorsan vagy lassan zajlanak, illetve hogy az adott régióban nettó bevándorlás vagy népességcsökkenés tapasztalható-e, és ezért eltérő alkalmazkodási stratégiára van szükség, és a változásokat minden európai, nemzeti és regionális hatóságnak koordinált módon kell kezelnie; megállapítja, hogy a fogyatkozó népességű, többnyire vidéki régiókban az életminőség mást jelent, mint a növekvő népességű régiókban, és ezért úgy véli, hogy különböző támogatási stratégiákra van szükség; úgy véli, hogy a munkaerő elvándorlása még inkább erősíti a demográfiai változások hatásait, és a népesség öregedése csupán egy része a problémának;

| 4. | úgy véli, hogy az ERFA és az ESZA hozzájárulhat az EU-n belüli demográfiai változásokból adódó kihívások – nevezetesen az időskorú lakosság növekvő aránya és a fiatal népesség csökkenése – kezeléséhez; javasolja, hogy az idősödő társadalom jó életminőségének biztosítása érdekében használjanak fel ERFA-forrásokat a lakások idősek igényeinek megfelelő kialakításának támogatásához; felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy az ERFA és az ESZA keretében rendelkezésre álló pénzeszközöket használják fel a fiatal családok támogatására; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az ERFA és az ESZA hozzájárulhat az EU-n belüli demográfiai változásokból adódó kihívások – nevezetesen az időskorú lakosság növekvő aránya és a fiatal népesség csökkenése – kezeléséhez; javasolja, hogy az idősödő társadalom jó életminőségének biztosítása érdekében használjanak fel ERFA-forrásokat a lakások idősek igényeinek megfelelő kialakításának támogatásához; felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy az ERFA és az ESZA keretében rendelkezésre álló pénzeszközöket használják fel a fiatal családok támogatására;

| 5. | úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőség politikai keretfeltételei hozzájárulhatnak a demográfiai kihívások kezeléséhez; ezért szorgalmazza, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését a demográfiai kérdésekről szóló valamennyi tanácskozás során vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőség politikai keretfeltételei hozzájárulhatnak a demográfiai kihívások kezeléséhez; ezért szorgalmazza, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését a demográfiai kérdésekről szóló valamennyi tanácskozás során vegyék figyelembe;

| 6. | úgy véli, hogy a jelenlegi romló demográfiai helyzet a közeljövőben legalább néhány tagállamban ösztönözni fogja a nyugdíjrendszerek reformjáról folytatott vitákat; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a jelenlegi romló demográfiai helyzet a közeljövőben legalább néhány tagállamban ösztönözni fogja a nyugdíjrendszerek reformjáról folytatott vitákat;

A strukturális politika reformjai

| 7. | kéri, hogy a tagállamok és a régiók az uniós strukturális eszközök odaítélésekor és elosztásakor, valamint a hatásmutatók meghatározásakor vegyék figyelembe a régiók különböző fejlettségi szintjét, valamint demográfiai mutatókat – pl. eltartottak aránya – is vegyenek tekintetbe; emlékeztet arra, hogy az egész világon az EU-ban a legmagasabb az idősebb emberek aránya a népességen belül; úgy véli, hogy a Bizottságnak összeurópai szinten is megoldást kellene javasolnia a demográfiai változás kezelésére; úgy véli, hogy az egyes városi térségekben való koncentráció elkerülése érdekében az infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve a környezetvédelem szempontjából is mindenképpen elemezni kell egyrészt a munkavállalók elvándorlását, másrészt azon feltételek biztosításának szükségességét, amelyek a polgárokat származási régióikban tartják; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a tagállamok és a régiók az uniós strukturális eszközök odaítélésekor és elosztásakor, valamint a hatásmutatók meghatározásakor vegyék figyelembe a régiók különböző fejlettségi szintjét, valamint demográfiai mutatókat – pl. eltartottak aránya – is vegyenek tekintetbe; emlékeztet arra, hogy az egész világon az EU-ban a legmagasabb az idősebb emberek aránya a népességen belül; úgy véli, hogy a Bizottságnak összeurópai szinten is megoldást kellene javasolnia a demográfiai változás kezelésére; úgy véli, hogy az egyes városi térségekben való koncentráció elkerülése érdekében az infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve a környezetvédelem szempontjából is mindenképpen elemezni kell egyrészt a munkavállalók elvándorlását, másrészt azon feltételek biztosításának szükségességét, amelyek a polgárokat származási régióikban tartják;

| 8. | úgy véli, hogy uniós szakpolitikai intézkedések végrehajtásával – a demográfiai változásokat illetően is – közös megoldásokat és szinergiákat lehet találni; felszólítja a Bizottságot, hogy a demográfiai változásokat horizontális célként integrálja a jövőbeni kohéziós politikába; kéri továbbá, hogy a Bizottság ragaszkodjon ahhoz, hogy a tagállamokkal fennálló, beruházási célú partnerségek megkötése során ezt a kérdést is vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy uniós szakpolitikai intézkedések végrehajtásával – a demográfiai változásokat illetően is – közös megoldásokat és szinergiákat lehet találni; felszólítja a Bizottságot, hogy a demográfiai változásokat horizontális célként integrálja a jövőbeni kohéziós politikába; kéri továbbá, hogy a Bizottság ragaszkodjon ahhoz, hogy a tagállamokkal fennálló, beruházási célú partnerségek megkötése során ezt a kérdést is vegyék figyelembe;

| 9. | biztatja a tagállamokat és a régiókat, hogy a demográfiai változásokat és azok hatásait az eddiginél jobban vegyék figyelembe oly módon, hogy az azok kezelésére irányuló intézkedéseket a nemzeti stratégiai keretprogramok (vagy más ennek megfelelő dokumentumok) kialakítása során és operatív programjaikban horizontális célként tűzik ki; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseit – többek között az aktív és egészséges időskorra irányuló partnerséget – közvetlenül hozzá lehetne igazítani az ezekben a programokban részt vevő partnerek kívánságaihoz; |
| --- | --- |

9.

biztatja a tagállamokat és a régiókat, hogy a demográfiai változásokat és azok hatásait az eddiginél jobban vegyék figyelembe oly módon, hogy az azok kezelésére irányuló intézkedéseket a nemzeti stratégiai keretprogramok (vagy más ennek megfelelő dokumentumok) kialakítása során és operatív programjaikban horizontális célként tűzik ki; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseit – többek között az aktív és egészséges időskorra irányuló partnerséget – közvetlenül hozzá lehetne igazítani az ezekben a programokban részt vevő partnerek kívánságaihoz;

| 10. | proaktív intézkedéseket szorgalmaz a demográfiai változások negatív következményeinek elkerülése, valamint a népességcsökkenés és az elöregedés által leginkább érintett régiókat célzó fokozott technikai segítségnyújtás biztosítása érdekében, ezáltal biztosítva, hogy e régiók megőrizzék felvevőképességüket, és továbbra is képesek legyenek kihasználni a strukturális alapok támogatásait; |
| --- | --- |

10.

proaktív intézkedéseket szorgalmaz a demográfiai változások negatív következményeinek elkerülése, valamint a népességcsökkenés és az elöregedés által leginkább érintett régiókat célzó fokozott technikai segítségnyújtás biztosítása érdekében, ezáltal biztosítva, hogy e régiók megőrizzék felvevőképességüket, és továbbra is képesek legyenek kihasználni a strukturális alapok támogatásait;

| 11. | úgy véli, hogy Európában az állami és magánszereplőknek lehetőségük lesz arra, hogy a demográfiai változás és az elöregedés jelentette kihívások kezelése során többek között a szociális innovációkon keresztül úttörőként lépjenek fel; emlékeztet arra, hogy mind állami, mind pedig magánszinten egyre többet kell fordítani az elöregedés miatt felmerülő költségekre; felismeri, hogy a terület mind az üzleti világ, mind az innováció tekintetében egyre több lehetőséget rejt; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy Európában az állami és magánszereplőknek lehetőségük lesz arra, hogy a demográfiai változás és az elöregedés jelentette kihívások kezelése során többek között a szociális innovációkon keresztül úttörőként lépjenek fel; emlékeztet arra, hogy mind állami, mind pedig magánszinten egyre többet kell fordítani az elöregedés miatt felmerülő költségekre; felismeri, hogy a terület mind az üzleti világ, mind az innováció tekintetében egyre több lehetőséget rejt;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a demográfiai változás, és különösen a lakosság elöregedése egyértelműen hatást gyakorol a szociális infrastruktúra – mint például a nyugdíjrendszerek, az ápolási tevékenységek és az egészségügyi ellátás – biztosítására, ahogy a regionális hatóságoknak különféle lakossági csoportok változó igényeit kell kielégíteniük; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a demográfiai változás, és különösen a lakosság elöregedése egyértelműen hatást gyakorol a szociális infrastruktúra – mint például a nyugdíjrendszerek, az ápolási tevékenységek és az egészségügyi ellátás – biztosítására, ahogy a regionális hatóságoknak különféle lakossági csoportok változó igényeit kell kielégíteniük;

| 13. | olyan jövőbeli ESZA-szabályokat sürget, amelyek kezelése egyszerűbb, és amelyek ennélfogva lehetővé teszik a kisebb szervezetek számára, hogy megfelelőbben részesülhessenek az alapból, valamint szociális szempontból innovatív projekteket dolgozzanak ki és irányítsanak; sürgeti a Bizottságot, hogy a jövőbeli ESZA keretében uniós szinten növelje a társadalmi és foglalkoztatási kérdésekre vonatkozó transznacionális kísérleti projektekre szánt forrásokat az innovatív regionális, határokon átnyúló és makrorégiók közötti együttműködés elősegítése érdekében a demográfiai változásokból eredő közös kihívások leküzdése céljából; |
| --- | --- |

13.

olyan jövőbeli ESZA-szabályokat sürget, amelyek kezelése egyszerűbb, és amelyek ennélfogva lehetővé teszik a kisebb szervezetek számára, hogy megfelelőbben részesülhessenek az alapból, valamint szociális szempontból innovatív projekteket dolgozzanak ki és irányítsanak; sürgeti a Bizottságot, hogy a jövőbeli ESZA keretében uniós szinten növelje a társadalmi és foglalkoztatási kérdésekre vonatkozó transznacionális kísérleti projektekre szánt forrásokat az innovatív regionális, határokon átnyúló és makrorégiók közötti együttműködés elősegítése érdekében a demográfiai változásokból eredő közös kihívások leküzdése céljából;

Városfejlesztés/infrastruktúra

| 14. | ösztönzi a régiókat, hogy használják fel a strukturális alapokat a demográfiai kihívások kezelésének segítésére, valamint a szociális és igazgatási szolgáltatásokhoz való – a kis és távoli településeken és falvakban is biztosított – hozzáférés javítására, előmozdítva az egyes régiók sajátos potenciálját és erősítve azokat a tényezőket, amelyek maradásra késztetik a lakosokat; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi a régiókat, hogy használják fel a strukturális alapokat a demográfiai kihívások kezelésének segítésére, valamint a szociális és igazgatási szolgáltatásokhoz való – a kis és távoli településeken és falvakban is biztosított – hozzáférés javítására, előmozdítva az egyes régiók sajátos potenciálját és erősítve azokat a tényezőket, amelyek maradásra késztetik a lakosokat;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy az integrált városfejlesztési tervek vagy stratégiák kidolgozása és végrehajtása során alkalmazzon rugalmasabb feltételeket az ERFA és az ESZA közötti keresztfinanszírozás ösztönzésére; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy az integrált városfejlesztési tervek vagy stratégiák kidolgozása és végrehajtása során alkalmazzon rugalmasabb feltételeket az ERFA és az ESZA közötti keresztfinanszírozás ösztönzésére;

| 16. | úgy véli, hogy az elvándorlás megakadályozása érdekében a városokat gyermek- és családbaráttá kell alakítani, és azokat hozzá kell igazítani a fogyatékossággal élők és a korlátozott mozgásképességű emberek szükségleteihez; úgy véli, hogy e kialakítás egyik jellegzetessége, hogy a lehetőségekhez mérten a munkahely, a lakóhely és a kikapcsolódás helye nem fekszenek túlságosan távol egymástól; felhívja a régiókat annak biztosítására, hogy a várostervezés során a lakóövezetek, a kereskedelmi övezetek és a zöldterületek váltsák egymást, és kiegyensúlyozott, harmonikus módon legyenek kialakítva, valamint hogy az új lakónegyedek kialakításával egyidejűleg javítsák az elővárosi térségekkel való összekapcsolódást; sürgeti továbbá a távmunka lehetőségeinek további fejlesztését is; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az elvándorlás megakadályozása érdekében a városokat gyermek- és családbaráttá kell alakítani, és azokat hozzá kell igazítani a fogyatékossággal élők és a korlátozott mozgásképességű emberek szükségleteihez; úgy véli, hogy e kialakítás egyik jellegzetessége, hogy a lehetőségekhez mérten a munkahely, a lakóhely és a kikapcsolódás helye nem fekszenek túlságosan távol egymástól; felhívja a régiókat annak biztosítására, hogy a várostervezés során a lakóövezetek, a kereskedelmi övezetek és a zöldterületek váltsák egymást, és kiegyensúlyozott, harmonikus módon legyenek kialakítva, valamint hogy az új lakónegyedek kialakításával egyidejűleg javítsák az elővárosi térségekkel való összekapcsolódást; sürgeti továbbá a távmunka lehetőségeinek további fejlesztését is;

| 17. | megállapítja, hogy a nettó elvándorlás által sújtott régiókban a kisvárosok szolgáltatási központként különösen fontos szerepet töltenek be; kéri, hogy a jövőbeni strukturális alapokban vegyék figyelembe ezt a vonzási funkciót, különösen az EMVA, az ERFA és az ESZA jobb összehangolása révén; megjegyzi, hogy a vidéki térségek elnéptelenedése kedvezőtlen dominóhatást vált ki a városi térségekben, és a gazdaságilag és társadalmilag dinamikus vidéki térségek olyan közjavakat jelentenek, amelyeket egy megfelelően támogatott vidékfejlesztési program formájában el kell ismerni; felhívja a tagállamokat, a régiókat és a településeket, hogy a vidéki elvándorlás és elnéptelenedés megelőzése érdekében biztosítsanak átfogó és működő szolgáltatási hálózatot a lakosság valamennyi korosztálya számára; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a nettó elvándorlás által sújtott régiókban a kisvárosok szolgáltatási központként különösen fontos szerepet töltenek be; kéri, hogy a jövőbeni strukturális alapokban vegyék figyelembe ezt a vonzási funkciót, különösen az EMVA, az ERFA és az ESZA jobb összehangolása révén; megjegyzi, hogy a vidéki térségek elnéptelenedése kedvezőtlen dominóhatást vált ki a városi térségekben, és a gazdaságilag és társadalmilag dinamikus vidéki térségek olyan közjavakat jelentenek, amelyeket egy megfelelően támogatott vidékfejlesztési program formájában el kell ismerni; felhívja a tagállamokat, a régiókat és a településeket, hogy a vidéki elvándorlás és elnéptelenedés megelőzése érdekében biztosítsanak átfogó és működő szolgáltatási hálózatot a lakosság valamennyi korosztálya számára;

| 18. | utal arra, hogy az ERFA-támogatások az idősek társadalmi kirekesztődésének megelőzésére is felhasználhatók, például az időseknek szánt infrastruktúra és szolgáltatások kialakításának és az azokhoz való általános hozzáférhetőség biztosításának révén; |
| --- | --- |

18.

utal arra, hogy az ERFA-támogatások az idősek társadalmi kirekesztődésének megelőzésére is felhasználhatók, például az időseknek szánt infrastruktúra és szolgáltatások kialakításának és az azokhoz való általános hozzáférhetőség biztosításának révén;

| 19. | úgy véli, hogy a népességfogyás által érintett régiókban pénzügyileg támogatni kell az alkalmazkodási stratégiákat; véleménye szerint a várostervezésnek és a regionális tervezésnek jobban szem előtt kell tartania az infrastruktúra-használat módjának megváltoztatását, többek között a városközpontok újjáélesztése és átalakítása révén, amelynek során szintén fontos a magánszereplőkkel való együttműködés; rámutat arra, hogy a várospolitika egyik prioritásává az idősbarát városok kialakítását kell tenni; szorgalmazza, hogy ismerjék el és fejlesszék a városokban rejlő idegenforgalmi lehetőségeket és a kulturális örökség célpontjait, mivel azok lehetőséget biztosítanak arra, hogy az elnéptelenedés által veszélyeztetett területek vonzóvá váljanak az új lakosok számára; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a népességfogyás által érintett régiókban pénzügyileg támogatni kell az alkalmazkodási stratégiákat; véleménye szerint a várostervezésnek és a regionális tervezésnek jobban szem előtt kell tartania az infrastruktúra-használat módjának megváltoztatását, többek között a városközpontok újjáélesztése és átalakítása révén, amelynek során szintén fontos a magánszereplőkkel való együttműködés; rámutat arra, hogy a várospolitika egyik prioritásává az idősbarát városok kialakítását kell tenni; szorgalmazza, hogy ismerjék el és fejlesszék a városokban rejlő idegenforgalmi lehetőségeket és a kulturális örökség célpontjait, mivel azok lehetőséget biztosítanak arra, hogy az elnéptelenedés által veszélyeztetett területek vonzóvá váljanak az új lakosok számára;

| 20. | felhívja a régiókat, hogy dolgozzanak ki innovatív koncepciókat a tömegközlekedés területén, hogy többek között meg lehessen felelni a különösen a vidéki térségekben tapasztalható utasszámcsökkenés jelentette kihívásoknak; azt javasolja a Bizottságnak, hogy pénzügyileg támogassa az ilyen projekteket; |
| --- | --- |

20.

felhívja a régiókat, hogy dolgozzanak ki innovatív koncepciókat a tömegközlekedés területén, hogy többek között meg lehessen felelni a különösen a vidéki térségekben tapasztalható utasszámcsökkenés jelentette kihívásoknak; azt javasolja a Bizottságnak, hogy pénzügyileg támogassa az ilyen projekteket;

Idősek, gyermekek, családok

| 21. | támogatja, hogy az ERFA-támogatások keretében prioritásként kezeljék a lakások idősek igényeinek megfelelő átalakítását támogató kedvezményes hiteleket; javasolja, hogy az idős emberek elszigetelődésének elkerülése és kreatív potenciáljuk kiaknázása céljából az idősödő társadalom magasabb életszínvonalának biztosítása érdekében bizonyos feltételek mellett kínáljanak lehetőséget pénzügyi források biztosítására a gondozást is kínáló otthonok és többgenerációs otthonok céljára; |
| --- | --- |

21.

támogatja, hogy az ERFA-támogatások keretében prioritásként kezeljék a lakások idősek igényeinek megfelelő átalakítását támogató kedvezményes hiteleket; javasolja, hogy az idős emberek elszigetelődésének elkerülése és kreatív potenciáljuk kiaknázása céljából az idősödő társadalom magasabb életszínvonalának biztosítása érdekében bizonyos feltételek mellett kínáljanak lehetőséget pénzügyi források biztosítására a gondozást is kínáló otthonok és többgenerációs otthonok céljára;

| 22. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a jóléti és egészségügyi juttatásokat igazítsák minden ember – különösen a családok és a gyermekek – igényeihez, és különítsenek el támogatásokat arra, hogy az időskorúak számára – jövedelmüktől, életkoruktól és szociális helyzetüktől függetlenül – biztosított legyen az otthoni ápolás és a teljes körű orvosi ellátás, hogy elkerülhető legyen a vidéki térségek és peremvidékek elnéptelenedése; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a jóléti és egészségügyi juttatásokat igazítsák minden ember – különösen a családok és a gyermekek – igényeihez, és különítsenek el támogatásokat arra, hogy az időskorúak számára – jövedelmüktől, életkoruktól és szociális helyzetüktől függetlenül – biztosított legyen az otthoni ápolás és a teljes körű orvosi ellátás, hogy elkerülhető legyen a vidéki térségek és peremvidékek elnéptelenedése;

| 23. | úgy véli, hogy az egészségügyi és gondozási rendszer területén végrehajtott állami beruházások fontosak az Európán belüli társadalmi kohézió szempontjából; felhívja a tagállamokat, hogy a vidéki területeken is biztosítsák a jó minőségű orvosi ellátást, például az egészségügyi ellátás fokozódó hiányának leküzdését lehetővé tévő regionális távgyógyászati központok és egészségügyi szolgáltatások révén, illetve a határ menti régiókban a klinikák és az érintett szereplők közötti, határokon átnyúló együttműködés fokozásán keresztül, valamint mérlegeljék annak lehetőségét, hogy strukturális támogatásokat fordítsanak a távgyógyászattal és ellátással kapcsolatos kiegészítő intézkedésekre és az aktív időskor támogatására; felszólítja a Bizottságot, hogy találjon innovatív módokat az ilyen intézkedések pénzügyi támogatására; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az egészségügyi és gondozási rendszer területén végrehajtott állami beruházások fontosak az Európán belüli társadalmi kohézió szempontjából; felhívja a tagállamokat, hogy a vidéki területeken is biztosítsák a jó minőségű orvosi ellátást, például az egészségügyi ellátás fokozódó hiányának leküzdését lehetővé tévő regionális távgyógyászati központok és egészségügyi szolgáltatások révén, illetve a határ menti régiókban a klinikák és az érintett szereplők közötti, határokon átnyúló együttműködés fokozásán keresztül, valamint mérlegeljék annak lehetőségét, hogy strukturális támogatásokat fordítsanak a távgyógyászattal és ellátással kapcsolatos kiegészítő intézkedésekre és az aktív időskor támogatására; felszólítja a Bizottságot, hogy találjon innovatív módokat az ilyen intézkedések pénzügyi támogatására;

| 24. | figyelmeztet az általános érdekű szolgáltatások terén jelentkező egyedi regionális nehézségek, különösen az ápolás területén bizonyos régiókban mutatkozó szakemberhiány veszélyére; úgy véli, hogy ezeknek a régióknak a saját regionális szempontjaik szerinti válaszokat kell adniuk a szükségletekre és az ellátás nehézségeire, és a magas színvonalú gondozás biztosításának szavatolása és új munkahelyek teremtése érdekében az ESZA-támogatásokat – többek között a munkanélküliek számára kínált átképzési programok révén – fel kell használniuk ápolási szakemberek képzésére; rámutat, hogy mindez közvetlen hozzájárulást jelent az Európa 2020 stratégia munkahelyteremtéssel kapcsolatos célkitűzéséhez; |
| --- | --- |

24.

figyelmeztet az általános érdekű szolgáltatások terén jelentkező egyedi regionális nehézségek, különösen az ápolás területén bizonyos régiókban mutatkozó szakemberhiány veszélyére; úgy véli, hogy ezeknek a régióknak a saját regionális szempontjaik szerinti válaszokat kell adniuk a szükségletekre és az ellátás nehézségeire, és a magas színvonalú gondozás biztosításának szavatolása és új munkahelyek teremtése érdekében az ESZA-támogatásokat – többek között a munkanélküliek számára kínált átképzési programok révén – fel kell használniuk ápolási szakemberek képzésére; rámutat, hogy mindez közvetlen hozzájárulást jelent az Európa 2020 stratégia munkahelyteremtéssel kapcsolatos célkitűzéséhez;

| 25. | hangsúlyozza a munka, a család és a magánélet egyensúlyának megvalósítását lehetővé tévő feltételek megteremtésének fontosságát és egyebek mellett annak jelentőségét, hogy az elvándorlás feltartóztatása érdekében lehetőség szerint biztosítsanak átfogó, megbízható és minőségi napközi ellátást a gyermekek valamennyi korosztálya számára, ideértve az iskoláskor előtti oktatást biztosító létesítményeket és lehetőségeket is; ugyanakkor elismeri a tágabb családi kör gyermekgondozásban betöltött értékes szerepét; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a munka, a család és a magánélet egyensúlyának megvalósítását lehetővé tévő feltételek megteremtésének fontosságát és egyebek mellett annak jelentőségét, hogy az elvándorlás feltartóztatása érdekében lehetőség szerint biztosítsanak átfogó, megbízható és minőségi napközi ellátást a gyermekek valamennyi korosztálya számára, ideértve az iskoláskor előtti oktatást biztosító létesítményeket és lehetőségeket is; ugyanakkor elismeri a tágabb családi kör gyermekgondozásban betöltött értékes szerepét;

| 26. | fontosnak tartja, hogy elégséges és megfizethető lakótér álljon a családok rendelkezésére, hogy eredményesebben össze lehessen egyeztetni a családi és a szakmai életet, mivel a fiatal családoknak nyújtott támogatás elősegítheti a születési ráta növelését a tagállamokban; |
| --- | --- |

26.

fontosnak tartja, hogy elégséges és megfizethető lakótér álljon a családok rendelkezésére, hogy eredményesebben össze lehessen egyeztetni a családi és a szakmai életet, mivel a fiatal családoknak nyújtott támogatás elősegítheti a születési ráta növelését a tagállamokban;

Migráció/integráció

| 27. | hangsúlyozza, hogy a migráció felvethet bizonyos integrációs problémákat; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a migráció felvethet bizonyos integrációs problémákat;

| 28. | rámutat arra, hogy a szakképzett munkaerőnek az új tagállamokból a régi tagállamokba irányuló migrációja az új tagállamok egyik legnagyobb demográfiai problémája, és negatív hatást gyakorol lakosságuk korszerkezetére; továbbá hangsúlyozza, hogy a migráció az egészségügyi szakembereket is érinti, és így veszélyezteti az egészségügyi rendszer fenntarthatóságát a kevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

28.

rámutat arra, hogy a szakképzett munkaerőnek az új tagállamokból a régi tagállamokba irányuló migrációja az új tagállamok egyik legnagyobb demográfiai problémája, és negatív hatást gyakorol lakosságuk korszerkezetére; továbbá hangsúlyozza, hogy a migráció az egészségügyi szakembereket is érinti, és így veszélyezteti az egészségügyi rendszer fenntarthatóságát a kevésbé fejlett régiókban;

| 29. | elismeri ugyanakkor, hogy a migráció – különösen a nettó elvándorlás jellemezte régiókban – lehetőséget kínál a demográfiai változás negatív hatásának felszámolására, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy stratégiailag fontos politikai intézkedésként ismerjék el a migránsok integrációját; |
| --- | --- |

29.

elismeri ugyanakkor, hogy a migráció – különösen a nettó elvándorlás jellemezte régiókban – lehetőséget kínál a demográfiai változás negatív hatásának felszámolására, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy stratégiailag fontos politikai intézkedésként ismerjék el a migránsok integrációját;

| 30. | felhívja a tagállamokat, hogy jussanak egyetértésre egy közös stratégiáról a legális migrációra vonatkozóan, nem utolsó sorban azért, mert Európa demográfiai okokból – különösen egyes ágazatokban – rá van utalva a szakképzett munkaerő migrációjára, legyen szó akár a tagállamok közötti, akár az EU-n kívülről érkező migrációról (különös tekintettel az Unióval határos országokra); úgy véli, hogy a tagállamoknak törekedniük kell a szakképzett munkaerő megtartására, hogy hozzájáruljanak a régiók kiegyensúlyozott fejlődéséhez, és enyhítsék a demográfiai változás következményeit; |
| --- | --- |

30.

felhívja a tagállamokat, hogy jussanak egyetértésre egy közös stratégiáról a legális migrációra vonatkozóan, nem utolsó sorban azért, mert Európa demográfiai okokból – különösen egyes ágazatokban – rá van utalva a szakképzett munkaerő migrációjára, legyen szó akár a tagállamok közötti, akár az EU-n kívülről érkező migrációról (különös tekintettel az Unióval határos országokra); úgy véli, hogy a tagállamoknak törekedniük kell a szakképzett munkaerő megtartására, hogy hozzájáruljanak a régiók kiegyensúlyozott fejlődéséhez, és enyhítsék a demográfiai változás következményeit;

| 31. | javasolja, hogy az előítéletek felszámolása érdekében fordítsanak több pénzt a bevándorlók integrálására, és támogassák a különböző képzéseket és a kölcsönös cserét szolgáló közös rendezvényeket; |
| --- | --- |

31.

javasolja, hogy az előítéletek felszámolása érdekében fordítsanak több pénzt a bevándorlók integrálására, és támogassák a különböző képzéseket és a kölcsönös cserét szolgáló közös rendezvényeket;

Foglalkoztatás

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy az ESZA-t az emberek összes életszakaszát tekintetbe véve alakítsa ki, valamint biztosítsa a foglalkoztatás és az önkéntesség terén meglévő potenciál jobb kiaknázását a demográfiai változások kihívásainak leküzdése érdekében; rámutat, hogy az ismeretek nemzedékek közötti átadásának megkönnyítése érdekében az idősebbek tapasztalatát és tudását – például coaching-projektek keretében – fel kellene használni, és hogy ehhez megfelelő megoldásokra van szükség; úgy véli, hogy a nemzedékek közötti kommunikációban rejlő lehetőséget meg kell ragadni; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy az ESZA-t az emberek összes életszakaszát tekintetbe véve alakítsa ki, valamint biztosítsa a foglalkoztatás és az önkéntesség terén meglévő potenciál jobb kiaknázását a demográfiai változások kihívásainak leküzdése érdekében; rámutat, hogy az ismeretek nemzedékek közötti átadásának megkönnyítése érdekében az idősebbek tapasztalatát és tudását – például coaching-projektek keretében – fel kellene használni, és hogy ehhez megfelelő megoldásokra van szükség; úgy véli, hogy a nemzedékek közötti kommunikációban rejlő lehetőséget meg kell ragadni;

| 33. | úgy véli, hogy a régióknak célzottan kellene felhasználniuk az ESZA-támogatásokat a fiatalok munkanélküliségének leküzdéséhez, biztosítva a fiatalok társadalmi integrációját, és lehetőséget adva nekik egy megfelelő szakma gyakorlására; rámutat, hogy ezt például a fiatalokat célzó képzési intézkedéseknek és a fiatalok vállalkozói készségének támogatásával lehet elérni; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a régióknak célzottan kellene felhasználniuk az ESZA-támogatásokat a fiatalok munkanélküliségének leküzdéséhez, biztosítva a fiatalok társadalmi integrációját, és lehetőséget adva nekik egy megfelelő szakma gyakorlására; rámutat, hogy ezt például a fiatalokat célzó képzési intézkedéseknek és a fiatalok vállalkozói készségének támogatásával lehet elérni;

| 34. | úgy véli, hogy továbbra is támogatást kell biztosítani a nők foglalkoztatottsági arányának növelése érdekében; ezért kéri, hogy tegyék lehetővé több nő számára a szakképzettséget igénylő munkahelyekhez és az egész életen át tartó tanulást célzó programokhoz való hozzáférést, oly módon, hogy a megszerzett szakképzettségek megfeleljenek a munkaerő-piaci követelményeknek; javasolja, hogy a tagállamok dolgozzanak ki olyan rendszereket, amelyek ösztönzik a munkavállalókat a szakmai és a családi élet összeegyeztetését segítő egyedi projektekben való részvételre; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy továbbra is támogatást kell biztosítani a nők foglalkoztatottsági arányának növelése érdekében; ezért kéri, hogy tegyék lehetővé több nő számára a szakképzettséget igénylő munkahelyekhez és az egész életen át tartó tanulást célzó programokhoz való hozzáférést, oly módon, hogy a megszerzett szakképzettségek megfeleljenek a munkaerő-piaci követelményeknek; javasolja, hogy a tagállamok dolgozzanak ki olyan rendszereket, amelyek ösztönzik a munkavállalókat a szakmai és a családi élet összeegyeztetését segítő egyedi projektekben való részvételre;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a demográfiai kihívásokkal szembesülő európai régiók tekintetében rendkívül fontos, hogy a versenyképes és innovatív magánszektor számára kedvező környezetet teremtsenek ahhoz, hogy minden nemzedéket átfogóan új foglalkoztatási lehetőségek jöjjenek létre; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a demográfiai kihívásokkal szembesülő európai régiók tekintetében rendkívül fontos, hogy a versenyképes és innovatív magánszektor számára kedvező környezetet teremtsenek ahhoz, hogy minden nemzedéket átfogóan új foglalkoztatási lehetőségek jöjjenek létre;

Elemzés/bevált gyakorlatok

| 36. | úgy véli, hogy a régiókban zajló demográfiai folyamatokat statisztikailag figyelemmel kell kísérni; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a demográfiai folyamatokra vonatkozó helyi, regionális és nemzeti adatbázisok összehasonlíthatóvá tételére, hogy az adatokat egész Európára kiterjedően értékelni lehessen, és hogy fokozni lehessen a bevált gyakorlatok tagállamok, régiók és települések közötti cseréjét; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a régiókban zajló demográfiai folyamatokat statisztikailag figyelemmel kell kísérni; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a demográfiai folyamatokra vonatkozó helyi, regionális és nemzeti adatbázisok összehasonlíthatóvá tételére, hogy az adatokat egész Európára kiterjedően értékelni lehessen, és hogy fokozni lehessen a bevált gyakorlatok tagállamok, régiók és települések közötti cseréjét;

| 37. | felhívja a Bizottságot a „demográfiai sebezhetőségi mutató” pontosítására és ötévenkénti megállapítására, hogy ezáltal azonosíthatóvá váljék, hogy Európa mely régiói vannak leginkább kitéve a demográfiai változásoknak; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre kísérleti eljárásokat a legnagyobb kihívásokkal szembenéző régiókban alkalmazott gyakorlatok azonosítására; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot a „demográfiai sebezhetőségi mutató” pontosítására és ötévenkénti megállapítására, hogy ezáltal azonosíthatóvá váljék, hogy Európa mely régiói vannak leginkább kitéve a demográfiai változásoknak; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre kísérleti eljárásokat a legnagyobb kihívásokkal szembenéző régiókban alkalmazott gyakorlatok azonosítására;

| 38. | felszólítja a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy javítsák a helyi és regionális szereplőkkel való együttműködést a demográfiai változásokkal összefüggő témákra vonatkozóan; úgy véli, hogy a határ menti régiókban az együttműködés során figyelembe kell venni a határokon átnyúló kezdeményezésekkel kapcsolatos óhajokat és lehetőségeket is; e téren képzési programok kidolgozását javasolja annak érdekében, hogy jobb felvilágosítást adjanak a problémakörről, és növeljék az azzal kapcsolatos tudatosságot; sürgeti a régiókat, hogy osszák meg egymással az öregedés jelentette kihívásokkal kapcsolatos bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat, hogy javítsák a helyi és regionális szereplőkkel való együttműködést a demográfiai változásokkal összefüggő témákra vonatkozóan; úgy véli, hogy a határ menti régiókban az együttműködés során figyelembe kell venni a határokon átnyúló kezdeményezésekkel kapcsolatos óhajokat és lehetőségeket is; e téren képzési programok kidolgozását javasolja annak érdekében, hogy jobb felvilágosítást adjanak a problémakörről, és növeljék az azzal kapcsolatos tudatosságot; sürgeti a régiókat, hogy osszák meg egymással az öregedés jelentette kihívásokkal kapcsolatos bevált gyakorlataikat;

| 39. | javasolja a Bizottságnak, hogy a területi együttműködés keretében támogassa az egész Európára kiterjedő hálózatokat, ahol a regionális és helyi hatóságok és a civil társadalom szereplői tanulhatnak egymástól a demográfiai változásokból adódó problémák leküzdését illetően; |
| --- | --- |

39.

javasolja a Bizottságnak, hogy a területi együttműködés keretében támogassa az egész Európára kiterjedő hálózatokat, ahol a regionális és helyi hatóságok és a civil társadalom szereplői tanulhatnak egymástól a demográfiai változásokból adódó problémák leküzdését illetően;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy találjon módot a helyi és regionális választott képviselőknek szóló Erasmus-program elképzelésének megfelelő formában történő átalakítására és a nyári vagy téli egyetemmel kapcsolatos elképzelésének kifejtésére annak érdekében, hogy az európai régiók képviselői kicserélhessék a demográfiai kérdésekkel kapcsolatos jó tapasztalataikat és megoldásaikat; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy találjon módot a helyi és regionális választott képviselőknek szóló Erasmus-program elképzelésének megfelelő formában történő átalakítására és a nyári vagy téli egyetemmel kapcsolatos elképzelésének kifejtésére annak érdekében, hogy az európai régiók képviselői kicserélhessék a demográfiai kérdésekkel kapcsolatos jó tapasztalataikat és megoldásaikat;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és elemezze a bevált gyakorlatokat, valamint ossza meg azokat a tagállamokkal és a régiókkal annak érdekében, hogy azok a demográfiai kihívások leküzdését célzó intézkedések kidolgozása során példaként szolgálhassanak; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze és elemezze a bevált gyakorlatokat, valamint ossza meg azokat a tagállamokkal és a régiókkal annak érdekében, hogy azok a demográfiai kihívások leküzdését célzó intézkedések kidolgozása során példaként szolgálhassanak;

| 42. | felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy a demográfiai változás negatív következményeinek elkerülése érdekében cseréljék ki tapasztalataikat, a bevált gyakorlatokat és az új megközelítéseket; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy a demográfiai változás negatív következményeinek elkerülése érdekében cseréljék ki tapasztalataikat, a bevált gyakorlatokat és az új megközelítéseket;

*

* *

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0400

(2)  HL C 184. E, 2009.8.6., 75. o.

(3)  HL C 292. E, 2006.12.1., 131. o.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/15

---

2011. november 15., keddA szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv végrehajtása

P7_TA(2011)0490

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv végrehajtásáról (2011/2024(INI))

2013/C 153 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az európai szakmai kártya szolgáltatók számára történő létrehozásáról szóló, 2009. február 19-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szakmai kártya szolgáltatók számára történő létrehozásáról szóló, 2009. február 19-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel a Bíróságnak a Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos C-330/03. számú ügyben hozott 2006. január 19-i ítéletére (EBHT 2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróságnak a Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos C-330/03. számú ügyben hozott 2006. január 19-i ítéletére (EBHT 2006),

| — | tekintettel a 2010. évi, az uniós polgárságról szóló 2010. évi jelentésre („Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” –COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. évi, az uniós polgárságról szóló 2010. évi jelentésre („Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” –COM(2010)0603),

| — | tekintettel az Európai Bizottság által 2011 márciusában megkezdett, a 2005/36/EK irányelvvel kapcsolatos nyilvános konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által 2011 márciusában megkezdett, a 2005/36/EK irányelvvel kapcsolatos nyilvános konzultációra,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel Mario Monti „Az egységes piac új stratégiája” című, 2010. május 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Monti „Az egységes piac új stratégiája” című, 2010. május 9-i jelentésére,

| — | tekintettel a 2005/36/EK irányelv átültetéséről és alkalmazásáról szóló, a nemzeti parlamentek részvételével 2010. október 26-án rendezett meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005/36/EK irányelv átültetéséről és alkalmazásáról szóló, a nemzeti parlamentek részvételével 2010. október 26-án rendezett meghallgatásra,

| — | tekintettel a megrendelésére készült, a szakmai képesítések elismeréséről szóló tanulmányra (PE 447.514), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megrendelésére készült, a szakmai képesítések elismeréséről szóló tanulmányra (PE 447.514),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért” című, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel a SOLVIT-nak a SOLVIT-hálózat 2010-ben végbement fejlődéséről és teljesítményéről szóló 2010. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a SOLVIT-nak a SOLVIT-hálózat 2010-ben végbement fejlődéséről és teljesítményéről szóló 2010. évi jelentésére,

| — | tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról szóló, 2011. április 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság 2011. április 13-i, „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című közleményére (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. április 13-i, „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című közleményére (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv korszerűsítéséről szóló 2011. június 22-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0367), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv korszerűsítéséről szóló 2011. június 22-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0367),

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv korszerűsítéséről szóló nyilvános konzultációra beérkezett válaszok összefoglalása című, 2011. július 5-i bizottsági munkadokumentumra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv korszerűsítéséről szóló nyilvános konzultációra beérkezett válaszok összefoglalása című, 2011. július 5-i bizottsági munkadokumentumra (4),

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv értékelésére vonatkozó, 2011. július 5-i bizottsági munkadokumentumra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv értékelésére vonatkozó, 2011. július 5-i bizottsági munkadokumentumra (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0373/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0373/2011),

| A. | mivel a demográfiai változások miatt egyre fontosabbá válik a szakemberek mobilitása az Unión belül, |
| --- | --- |

A.

mivel a demográfiai változások miatt egyre fontosabbá válik a szakemberek mobilitása az Unión belül,

| B. | mivel a változó munkaerőpiacok miatt nagyobb átláthatóságra, egyszerűsítésre és több rugalmasságra van szükség a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó szabályok tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel a változó munkaerőpiacok miatt nagyobb átláthatóságra, egyszerűsítésre és több rugalmasságra van szükség a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó szabályok tekintetében,

| C. | mivel a szakemberek mobilitása a gazdasági fejlődés és a fenntartható gazdasági fellendülés szempontjából kulcsfontosságú tényező, |
| --- | --- |

C.

mivel a szakemberek mobilitása a gazdasági fejlődés és a fenntartható gazdasági fellendülés szempontjából kulcsfontosságú tényező,

| D. | mivel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop) megállapításai szerint az Európai Unióban mostantól 2020-ig várhatóan 16 millióval több magasan képzett munkavállalóra lesz szükség, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop) megállapításai szerint az Európai Unióban mostantól 2020-ig várhatóan 16 millióval több magasan képzett munkavállalóra lesz szükség,

| E. | mivel a Szerződések szerint a munkahely biztosításának vagy szolgáltatások nyújtásának joga egy másik tagállamban egy alapvető jog, és konkrét példája annak, hogyan élvezhetik a polgárok az egységes piac előnyeit, |
| --- | --- |

E.

mivel a Szerződések szerint a munkahely biztosításának vagy szolgáltatások nyújtásának joga egy másik tagállamban egy alapvető jog, és konkrét példája annak, hogyan élvezhetik a polgárok az egységes piac előnyeit,

| F. | mivel a személyeknek az EU-n belüli szabad mozgása, valamint az érdemek és szakképzettség elismeréséhez való jog csak akkor valósulhat meg, ha a jelenlegi, láthatatlan akadályokat minimálisra mérséklik, és ha megszűnnek bizonyos nemzeti szabályok, amelyek jelenleg aránytalan mértékben akadályozzák a magas szintű képzettséget igénylő munkahelyekhez való jog gyakorlását, |
| --- | --- |

F.

mivel a személyeknek az EU-n belüli szabad mozgása, valamint az érdemek és szakképzettség elismeréséhez való jog csak akkor valósulhat meg, ha a jelenlegi, láthatatlan akadályokat minimálisra mérséklik, és ha megszűnnek bizonyos nemzeti szabályok, amelyek jelenleg aránytalan mértékben akadályozzák a magas szintű képzettséget igénylő munkahelyekhez való jog gyakorlását,

| G. | mivel a szakmai képesítések elismerésének optimális kialakítása alapvető előfeltétele annak, hogy mindenki maradéktalanul kihasználhassa a személyek szabad mozgásának előnyeit, |
| --- | --- |

G.

mivel a szakmai képesítések elismerésének optimális kialakítása alapvető előfeltétele annak, hogy mindenki maradéktalanul kihasználhassa a személyek szabad mozgásának előnyeit,

| H. | mivel az egységes piaci intézkedéscsomag rávilágított arra a tényre, hogy a gazdasági növekedés ösztönzéséhez, valamint a szakemberek és a polgárok bizalmának megerősítéséhez kulcsfontosságú a szakmai képesítések elismerési rendszerének megújítása, |
| --- | --- |

H.

mivel az egységes piaci intézkedéscsomag rávilágított arra a tényre, hogy a gazdasági növekedés ösztönzéséhez, valamint a szakemberek és a polgárok bizalmának megerősítéséhez kulcsfontosságú a szakmai képesítések elismerési rendszerének megújítása,

| I. | mivel a tudományos címek és a szakmai képesítések elfogadásával kapcsolatos nehézségek egyik legfőbb oka, hogy hiányzik a származási ország akkreditálásra és tudományos fokozatok odaítélésére vonatkozó kritériumai iránti bizalom, ezért az előítéletek, valamint az elismerés formális nemzeti akadályainak megszüntetése révén sürgősen intézkedéseket kell bevezetni az automatikus elismerés céljából, |
| --- | --- |

I.

mivel a tudományos címek és a szakmai képesítések elfogadásával kapcsolatos nehézségek egyik legfőbb oka, hogy hiányzik a származási ország akkreditálásra és tudományos fokozatok odaítélésére vonatkozó kritériumai iránti bizalom, ezért az előítéletek, valamint az elismerés formális nemzeti akadályainak megszüntetése révén sürgősen intézkedéseket kell bevezetni az automatikus elismerés céljából,

| J. | mivel az irányelv alapján 2007 óta 100 000 döntés született, amely 85 000 szakember számára tette lehetővé a mobilitást (6), |
| --- | --- |

J.

mivel az irányelv alapján 2007 óta 100 000 döntés született, amely 85 000 szakember számára tette lehetővé a mobilitást (6),

| K. | mivel az egészségügyi szakemberek a leginkább mobilisek, ami az EU-n belül szabályozott szakmákat illeti, mert 2007 és 2010 között körülbelül 57 200 orvos, nővér, fogorvos, gyógyszerész, szülésznő és állatorvos számára adták meg az elismerést, |
| --- | --- |

K.

mivel az egészségügyi szakemberek a leginkább mobilisek, ami az EU-n belül szabályozott szakmákat illeti, mert 2007 és 2010 között körülbelül 57 200 orvos, nővér, fogorvos, gyógyszerész, szülésznő és állatorvos számára adták meg az elismerést,

| L. | mivel a polgárok elvárásai és a valóság között továbbra is komoly eltérés van, és 2010-ben a SOLVIT-esetek több mint 16 %-a a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos volt (7), |
| --- | --- |

L.

mivel a polgárok elvárásai és a valóság között továbbra is komoly eltérés van, és 2010-ben a SOLVIT-esetek több mint 16 %-a a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos volt (7),

| M. | mivel nehéz meghatározni a szakmai képesítések elismerésében illetékes hatóságot, amelynek eljárásai összetettek, |
| --- | --- |

M.

mivel nehéz meghatározni a szakmai képesítések elismerésében illetékes hatóságot, amelynek eljárásai összetettek,

| N. | mivel a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelv előírja, hogy az ellátás helye szerinti tagállam biztosítsa, hogy a területén működő egészségügyi szakemberek országos vagy helyi nyilvántartásában a működési joggal kapcsolatban szereplő információ más tagállamok hatóságainak rendelkezésére álljon, az információcserére pedig a belső piaci információs rendszeren keresztül kerül sor, |
| --- | --- |

N.

mivel a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelv előírja, hogy az ellátás helye szerinti tagállam biztosítsa, hogy a területén működő egészségügyi szakemberek országos vagy helyi nyilvántartásában a működési joggal kapcsolatban szereplő információ más tagállamok hatóságainak rendelkezésére álljon, az információcserére pedig a belső piaci információs rendszeren keresztül kerül sor,

| O. | mivel 2010-ben a szakmai képesítésekkel kapcsolatos SOLVIT-esetek száma 220-at tett ki, aminek több mint kétharmada mindössze négy tagállamból származik, |
| --- | --- |

O.

mivel 2010-ben a szakmai képesítésekkel kapcsolatos SOLVIT-esetek száma 220-at tett ki, aminek több mint kétharmada mindössze négy tagállamból származik,

| P. | mivel a 2005/36/EK irányelv olyan szabályokat konszolidált, amelyeket 15 korábbi, 1960 óta elfogadott irányelvben határoztak meg, |
| --- | --- |

P.

mivel a 2005/36/EK irányelv olyan szabályokat konszolidált, amelyeket 15 korábbi, 1960 óta elfogadott irányelvben határoztak meg,

| Q. | mivel a 2005/36/EK irányelvet nem ültette át időben valamennyi tagállam, és maradéktalan végrehajtására csak három évvel az eredeti határidő után került sor, |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2005/36/EK irányelvet nem ültette át időben valamennyi tagállam, és maradéktalan végrehajtására csak három évvel az eredeti határidő után került sor,

| R. | mivel az irányelv megfelelő alkalmazása megerősítené az egységes piac emberi dimenzióját, |
| --- | --- |

R.

mivel az irányelv megfelelő alkalmazása megerősítené az egységes piac emberi dimenzióját,

| S. | mivel az európai szakmai kártyák bevezetése a szakmai elismerések folyamatának egyszerűsödéséhez és felgyorsulásához vezethet, |
| --- | --- |

S.

mivel az európai szakmai kártyák bevezetése a szakmai elismerések folyamatának egyszerűsödéséhez és felgyorsulásához vezethet,

Egyszerűsítés a polgárok számára

| 1. | úgy véli, hogy az uniós szintű együttműködés, valamint a versenyképes és integrált belső piac egyik kulcsfontosságú előnye az, hogy magasan képzett személyek és munkavállalók egyre növekvő számban mozognak szabadon, továbbá ez jelentős eleme az uniós országok gazdasági fejlődésének, és az összes uniós állampolgárt megillető jog; határozott meggyőződése, hogy növelni kell az uniós polgárok munkavállalói mobilitását, továbbá hogy a közvetett akadályokat el kell hárítani, amennyiben egyensúly alakul ki a mobilitás és a szakmai képzettségek minősége között; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az uniós szintű együttműködés, valamint a versenyképes és integrált belső piac egyik kulcsfontosságú előnye az, hogy magasan képzett személyek és munkavállalók egyre növekvő számban mozognak szabadon, továbbá ez jelentős eleme az uniós országok gazdasági fejlődésének, és az összes uniós állampolgárt megillető jog; határozott meggyőződése, hogy növelni kell az uniós polgárok munkavállalói mobilitását, továbbá hogy a közvetett akadályokat el kell hárítani, amennyiben egyensúly alakul ki a mobilitás és a szakmai képzettségek minősége között;

| 2. | ösztönöz minden, a határokon átnyúló mobilitás megkönnyítését szolgáló kezdeményezést mint olyan eszközt, ami előmozdítja a munkaerőpiacok hatékony működését, valamint az Unión belüli gazdasági növekedés és versenyképesség javítását; az egyértelmű és megerősített jogi keret biztosítása céljából elismeri a 2005/36/EK irányelv korszerűsítésének szükségességét; |
| --- | --- |

2.

ösztönöz minden, a határokon átnyúló mobilitás megkönnyítését szolgáló kezdeményezést mint olyan eszközt, ami előmozdítja a munkaerőpiacok hatékony működését, valamint az Unión belüli gazdasági növekedés és versenyképesség javítását; az egyértelmű és megerősített jogi keret biztosítása céljából elismeri a 2005/36/EK irányelv korszerűsítésének szükségességét;

| 3. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék tovább a mobilitást a szakemberek körében; azt állítja, hogy a mobil szakemberek viszonylag alacsony száma aggodalomra ad okot, és stratégiák kidolgozását javasolja e probléma kezelése érdekében; kiemeli a legújabb Eurobarometer felmérés eredményét, amely szerint az európai fiatalok több mint 50 %-a hajlandó és szeretne külföldön dolgozni (8); |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék tovább a mobilitást a szakemberek körében; azt állítja, hogy a mobil szakemberek viszonylag alacsony száma aggodalomra ad okot, és stratégiák kidolgozását javasolja e probléma kezelése érdekében; kiemeli a legújabb Eurobarometer felmérés eredményét, amely szerint az európai fiatalok több mint 50 %-a hajlandó és szeretne külföldön dolgozni (8);

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy népszerűsítsék az irányelv előnyeit a polgárok és a szakemberek körében; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a tagállamokat, hogy népszerűsítsék az irányelv előnyeit a polgárok és a szakemberek körében;

| 5. | úgy véli, hogy az érintettek közötti párbeszéd – amelynek a célja az alapképzésre, illetve a korábbi tapasztalatok és továbbképzések elismerésére vonatkozó szabályok rendszeres aktualizálása – alapvető feltétele a képzések harmonizálásának; úgy véli továbbá, hogy a képzésbeli különbségek problémáját nem lehet egyértelműen és kielégítően megoldani azáltal, hogy a nemzeti rendszerek fölé egy „28. rendszert” rendelünk; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az érintettek közötti párbeszéd – amelynek a célja az alapképzésre, illetve a korábbi tapasztalatok és továbbképzések elismerésére vonatkozó szabályok rendszeres aktualizálása – alapvető feltétele a képzések harmonizálásának; úgy véli továbbá, hogy a képzésbeli különbségek problémáját nem lehet egyértelműen és kielégítően megoldani azáltal, hogy a nemzeti rendszerek fölé egy „28. rendszert” rendelünk;

| 6. | rámutat, hogy a részleges hozzáférés elvét a Bizottság nyilvános konzultációján megszólaló felek nagy többsége nemkívánatosnak tartja, a gyakorlatban nehéz is ellenőrizni, és tisztázásra szorul; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a részleges hozzáférés járhat ugyan előnyökkel, de csak olyan szakmák esetében, ahol a feladatok világosan elkülöníthetők; az elv alapos értékelésére szólít fel, valamint arra, hogy eseti alapon alkalmazzák, de kizárva azokat a szabályozott szakmákat, amelyeknek egészségügyi és biztonsági vonatkozásuk van; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a részleges hozzáférés elvét a Bizottság nyilvános konzultációján megszólaló felek nagy többsége nemkívánatosnak tartja, a gyakorlatban nehéz is ellenőrizni, és tisztázásra szorul; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a részleges hozzáférés járhat ugyan előnyökkel, de csak olyan szakmák esetében, ahol a feladatok világosan elkülöníthetők; az elv alapos értékelésére szólít fel, valamint arra, hogy eseti alapon alkalmazzák, de kizárva azokat a szabályozott szakmákat, amelyeknek egészségügyi és biztonsági vonatkozásuk van;

| 7. | örömmel fogadja az az automatikus elismerési eljárás általános sikerét; hangsúlyozza azonban, hogy a szakmai tapasztalaton alapuló általános rendszerekre épülő elismerési folyamat mind az illetékes hatóságok, mind egyes szakmák gyakorlói számára túl nehézkes és időigényes; |
| --- | --- |

7.

örömmel fogadja az az automatikus elismerési eljárás általános sikerét; hangsúlyozza azonban, hogy a szakmai tapasztalaton alapuló általános rendszerekre épülő elismerési folyamat mind az illetékes hatóságok, mind egyes szakmák gyakorlói számára túl nehézkes és időigényes;

| 8. | miközben hangsúlyozza az előzetes nyilatkozattételi rendszer fontosságát, megjegyzi, hogy a Bizottság 2011-es nyilvános konzultációja során számos aggály merült fel, és hogy a szakemberek átmeneti mobilitásának javítását célzó intézkedéseknek a szakmai elismerésekről szóló irányelv közelgő átdolgozásának lényeges elemét kell képezniük; az ideiglenes és időszakos szolgáltatásnyújtás fogalmának további pontosítására szólít fel, annak szem előtt tartása mellett, hogy egy minden szakmára kiterjedő, egységes meghatározást lehetetlen lenne kidolgozni, és aláásná a tagállami szubszidiaritást; |
| --- | --- |

8.

miközben hangsúlyozza az előzetes nyilatkozattételi rendszer fontosságát, megjegyzi, hogy a Bizottság 2011-es nyilvános konzultációja során számos aggály merült fel, és hogy a szakemberek átmeneti mobilitásának javítását célzó intézkedéseknek a szakmai elismerésekről szóló irányelv közelgő átdolgozásának lényeges elemét kell képezniük; az ideiglenes és időszakos szolgáltatásnyújtás fogalmának további pontosítására szólít fel, annak szem előtt tartása mellett, hogy egy minden szakmára kiterjedő, egységes meghatározást lehetetlen lenne kidolgozni, és aláásná a tagállami szubszidiaritást;

| 9. | azzal érvel, hogy az illetékes hatóságok előzetes nyilatkozattételi rendszer alkalmazásakor nehézségekbe ütköznek, mivel nincs következetes megközelítés a szolgáltatás ideiglenes és alkalmi jellegének megállapítása terén, és mivel rendkívül nehéz nyomon követni a szolgáltatók helyi tevékenységeit; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje az irányelv 7. cikkében meghatározott hatályos rendelkezéseket és szolgáljon további magyarázattal a meglévő ítélkezési gyakorlatra vonatkozóan, különösen a közegészségüggyel és a közbiztonsággal kapcsolatos szakmákat illetően, felkéri a Bizottságot, hogy következtetéseit nyújtsa be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

9.

azzal érvel, hogy az illetékes hatóságok előzetes nyilatkozattételi rendszer alkalmazásakor nehézségekbe ütköznek, mivel nincs következetes megközelítés a szolgáltatás ideiglenes és alkalmi jellegének megállapítása terén, és mivel rendkívül nehéz nyomon követni a szolgáltatók helyi tevékenységeit; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje az irányelv 7. cikkében meghatározott hatályos rendelkezéseket és szolgáljon további magyarázattal a meglévő ítélkezési gyakorlatra vonatkozóan, különösen a közegészségüggyel és a közbiztonsággal kapcsolatos szakmákat illetően, felkéri a Bizottságot, hogy következtetéseit nyújtsa be a Parlamentnek;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az irányelv 7. cikkének (4) bekezdését – amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy előzetes ellenőrzést végezzenek a közegészségügyi és közbiztonsági vonatkozású, valamint azon szabályozott szakmákra vonatkozó képesítésekkel kapcsolatban, amelyekre nem vonatkozik az automatikus elismerés – az érdekelt felek nagy többsége elsőrendű fontosságúnak tekinti; ugyanakkor azt állítja, hogy az átláthatóság növelése érdekében a tagállamoknak pontosítaniuk kell, hogy mely szakmákat tekintenek egészségügyi és biztonsági vonatkozásúnak; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az irányelv 7. cikkének (4) bekezdését – amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy előzetes ellenőrzést végezzenek a közegészségügyi és közbiztonsági vonatkozású, valamint azon szabályozott szakmákra vonatkozó képesítésekkel kapcsolatban, amelyekre nem vonatkozik az automatikus elismerés – az érdekelt felek nagy többsége elsőrendű fontosságúnak tekinti; ugyanakkor azt állítja, hogy az átláthatóság növelése érdekében a tagállamoknak pontosítaniuk kell, hogy mely szakmákat tekintenek egészségügyi és biztonsági vonatkozásúnak;

| 11. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a „szabályozott képzés” fogalma túlságosan szűk, és ez aránytalanul hátráltathatja a szakemberek átmeneti mobilitását; úgy véli, hogy a fogalomnak minden olyan képzést magában kell foglalnia, amely a saját tagállamban lehetővé teszi az adott szakma gyakorlását; |
| --- | --- |

11.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a „szabályozott képzés” fogalma túlságosan szűk, és ez aránytalanul hátráltathatja a szakemberek átmeneti mobilitását; úgy véli, hogy a fogalomnak minden olyan képzést magában kell foglalnia, amely a saját tagállamban lehetővé teszi az adott szakma gyakorlását;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé, hogy az átmeneti mobilitás céljára szolgáló nyilatkozatnak elvileg az adott tagállam egész területén érvényesnek kell lennie, és hogy mérje fel, szükség van-e éves nyilatkozatra; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé, hogy az átmeneti mobilitás céljára szolgáló nyilatkozatnak elvileg az adott tagállam egész területén érvényesnek kell lennie, és hogy mérje fel, szükség van-e éves nyilatkozatra;

| 13. | nyomatékosan kéri, hogy azokat a szolgáltatókat, akik kizárólag olyan fogyasztóknak nyújtják szolgáltatásaikat, akiket másik tagállamokba elkísérnek, és akik így semmilyen kapcsolatba nem kerülnek a fogadó tagállam helyi fogyasztóival (pl. idegenvezetők, edzők, sportolókat kísérő orvosok), mentsék fel a 7. cikk korábbi nyilatkozattételi kötelezettsége alól; ezért emel szót minden olyan szolgáltatás esetén, amely nem érinti a közegészségügyet és a közbiztonságot, |
| --- | --- |

13.

nyomatékosan kéri, hogy azokat a szolgáltatókat, akik kizárólag olyan fogyasztóknak nyújtják szolgáltatásaikat, akiket másik tagállamokba elkísérnek, és akik így semmilyen kapcsolatba nem kerülnek a fogadó tagállam helyi fogyasztóival (pl. idegenvezetők, edzők, sportolókat kísérő orvosok), mentsék fel a 7. cikk korábbi nyilatkozattételi kötelezettsége alól; ezért emel szót minden olyan szolgáltatás esetén, amely nem érinti a közegészségügyet és a közbiztonságot,

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy koordinálja és egységesítse a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos kérdések tekintetében jelenleg hozzáférhető különböző információforrásokat – többek között a nemzeti kapcsolattartó pontokat és a szakmai testületeket – az Önök Európája portállal, amely a szolgáltatási irányelv értelmében jelenleg elérhető egyablakos ügyintézési pontokhoz vezet el; azzal érvel, hogy ez a portál az adott szakmák űzői számára saját nyelvükön teremt olyan felületet, amelyre feltölthetnek dokumentumokat, illetve amelyen elérhetik és kinyomtathatják szakmai kártyájukat, továbbá amelyen az elismerési folyamatról, valamint az illetékes hatóságokra vonatkozó ügyintézési információkról és a benyújtandó dokumentumokról szóló, érdemi és naprakész információhoz férhetnek hozzá; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy koordinálja és egységesítse a szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos kérdések tekintetében jelenleg hozzáférhető különböző információforrásokat – többek között a nemzeti kapcsolattartó pontokat és a szakmai testületeket – az Önök Európája portállal, amely a szolgáltatási irányelv értelmében jelenleg elérhető egyablakos ügyintézési pontokhoz vezet el; azzal érvel, hogy ez a portál az adott szakmák űzői számára saját nyelvükön teremt olyan felületet, amelyre feltölthetnek dokumentumokat, illetve amelyen elérhetik és kinyomtathatják szakmai kártyájukat, továbbá amelyen az elismerési folyamatról, valamint az illetékes hatóságokra vonatkozó ügyintézési információkról és a benyújtandó dokumentumokról szóló, érdemi és naprakész információhoz férhetnek hozzá;

| 15. | érvelése szerint javítani kell az egyes szakmákon belüli párbeszédet és információcserét, valamint meg kell erősíteni az illetékes hatóságok és a nemzeti kapcsolattartó pontok közötti együttműködést mind nemzeti, mind tagállamok közötti szinten; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő az illetékes hatóságok és szakmai testületek hálózatait a legmobilisebb szakmák vonatkozásában, hogy cseréljék ki a nemzeti eljárásokkal és oktatási követelményekkel kapcsolatos általános információkat, osszák meg a bevált gyakorlatokat és vizsgálják meg a mélyebb együttműködés, például a közös platformok lehetőségeit; úgy gondolja, hogy az állami hatóságoknak és a munkaerő-piaci szereplőknek strukturált párbeszédet kell folytatniuk arról, hogy miként segíthetnék elő a fiatalok szakmai integrációját, |
| --- | --- |

15.

érvelése szerint javítani kell az egyes szakmákon belüli párbeszédet és információcserét, valamint meg kell erősíteni az illetékes hatóságok és a nemzeti kapcsolattartó pontok közötti együttműködést mind nemzeti, mind tagállamok közötti szinten; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő az illetékes hatóságok és szakmai testületek hálózatait a legmobilisebb szakmák vonatkozásában, hogy cseréljék ki a nemzeti eljárásokkal és oktatási követelményekkel kapcsolatos általános információkat, osszák meg a bevált gyakorlatokat és vizsgálják meg a mélyebb együttműködés, például a közös platformok lehetőségeit; úgy gondolja, hogy az állami hatóságoknak és a munkaerő-piaci szereplőknek strukturált párbeszédet kell folytatniuk arról, hogy miként segíthetnék elő a fiatalok szakmai integrációját,

| 16. | felkéri a tagállamokat, hogy javítsák annak hatékonyságát, ahogyan a hatóságok mind a munkavállalók jogaival, mind pedig a szakmai képesítések elismerésére irányuló eljárásokkal kapcsolatos információkat terjesztik, annak érdekében, hogy a mobilitás előmozdításával összefüggésben csökkentsék az elrettentő jellegű bürokráciát; |
| --- | --- |

16.

felkéri a tagállamokat, hogy javítsák annak hatékonyságát, ahogyan a hatóságok mind a munkavállalók jogaival, mind pedig a szakmai képesítések elismerésére irányuló eljárásokkal kapcsolatos információkat terjesztik, annak érdekében, hogy a mobilitás előmozdításával összefüggésben csökkentsék az elrettentő jellegű bürokráciát;

| 17. | ezért felszólítja a tagállamokat, hogy használjanak modern kommunikációs technológiákat, többek között adatbázisokat és online regisztrációs eljárásokat, annak biztosítása érdekében, hogy az általános elismerési rendszerben megjelölt határidőket betartsák, és az információhoz való hozzáférés és az eljárásokkal kapcsolatos ismeretek jelentősen javuljanak; |
| --- | --- |

17.

ezért felszólítja a tagállamokat, hogy használjanak modern kommunikációs technológiákat, többek között adatbázisokat és online regisztrációs eljárásokat, annak biztosítása érdekében, hogy az általános elismerési rendszerben megjelölt határidőket betartsák, és az információhoz való hozzáférés és az eljárásokkal kapcsolatos ismeretek jelentősen javuljanak;

| 18. | felhív az illetékes hatóságok azon kötelezettségére, hogy az adott szakmán belül napra kész, kapcsolattartásra vonatkozó információt nyújtsanak az összes többi illetékes hatóságnak; |
| --- | --- |

18.

felhív az illetékes hatóságok azon kötelezettségére, hogy az adott szakmán belül napra kész, kapcsolattartásra vonatkozó információt nyújtsanak az összes többi illetékes hatóságnak;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg iránymutatásokat azon időtartamra vonatkozóan, amelyen belül a hiánytalan anyagot benyújtó egyénnek valószínűleg az illetékes hatóság döntésére kell várnia; ezen időtartamnak az IMI nagyobb mértékű alkalmazása révén történő csökkentése és az eljárások optimalizálása a mobilitást is elősegítheti; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő erőforrásokat a szakmai elismerés ésszerű időn belül történő biztosításához; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg iránymutatásokat azon időtartamra vonatkozóan, amelyen belül a hiánytalan anyagot benyújtó egyénnek valószínűleg az illetékes hatóság döntésére kell várnia; ezen időtartamnak az IMI nagyobb mértékű alkalmazása révén történő csökkentése és az eljárások optimalizálása a mobilitást is elősegítheti; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő erőforrásokat a szakmai elismerés ésszerű időn belül történő biztosításához;

| 20. | annak érdekében, hogy a kérelmező vagy érintett érvekkel alátámasztott indokolás révén megismerhesse diplomája vagy szakmai képesítése esetleges visszautasításának okát, nagyobb átláthatóságot kér a tagállamoktól, az illetékes hatóságoktól és a Bizottságtól. |
| --- | --- |

20.

annak érdekében, hogy a kérelmező vagy érintett érvekkel alátámasztott indokolás révén megismerhesse diplomája vagy szakmai képesítése esetleges visszautasításának okát, nagyobb átláthatóságot kér a tagállamoktól, az illetékes hatóságoktól és a Bizottságtól.

| 21. | azzal érvel, hogy az új oklevelek bejelentésére szolgáló jelenlegi eljárás túl bonyolult; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő az új oklevelek bejelentését és jobban időzítve aktualizálja az irányelv V. mellékletét; |
| --- | --- |

21.

azzal érvel, hogy az új oklevelek bejelentésére szolgáló jelenlegi eljárás túl bonyolult; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő az új oklevelek bejelentését és jobban időzítve aktualizálja az irányelv V. mellékletét;

| 22. | kéri a tagállamokat, az illetékes hatóságokat és a Bizottságot, hogy a diplomák és bizonyítványok elismerése, mint valódi európai belső piacot és nemzetközi piacot teremtő mechanizmus, legyen egyenértékű a szakmai képesítések elismerésével, ami által elkerülhető lenne annak szabályozása, ami már szabályozott; |
| --- | --- |

22.

kéri a tagállamokat, az illetékes hatóságokat és a Bizottságot, hogy a diplomák és bizonyítványok elismerése, mint valódi európai belső piacot és nemzetközi piacot teremtő mechanizmus, legyen egyenértékű a szakmai képesítések elismerésével, ami által elkerülhető lenne annak szabályozása, ami már szabályozott;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a kompenzációs intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságoknak, hogy alkalmassági vizsgát, vagy legfeljebb három éves alkalmazkodási időszakot írjanak elő, és felbecsülhetetlen szerepet játszanak a fogyasztói és betegbiztonság biztosításában, megfelelőségük értékelése és a fennálló problémák megoldása céljából felül kell vizsgálni; jobb magyarázatra szólít fel, valamint a magatartási kódex értékelésére az illetékes hatóságok segítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a kompenzációs intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik az illetékes hatóságoknak, hogy alkalmassági vizsgát, vagy legfeljebb három éves alkalmazkodási időszakot írjanak elő, és felbecsülhetetlen szerepet játszanak a fogyasztói és betegbiztonság biztosításában, megfelelőségük értékelése és a fennálló problémák megoldása céljából felül kell vizsgálni; jobb magyarázatra szólít fel, valamint a magatartási kódex értékelésére az illetékes hatóságok segítése érdekében;

| 24. | felszólít a kompenzációs intézkedések alkalmazásáról szóló, nem kötelező uniós iránymutatások kidolgozására az illetékes hatóságokkal, a szakmai testületekkel, a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel való konzultáció keretében; |
| --- | --- |

24.

felszólít a kompenzációs intézkedések alkalmazásáról szóló, nem kötelező uniós iránymutatások kidolgozására az illetékes hatóságokkal, a szakmai testületekkel, a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel való konzultáció keretében;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a képesítési szintek 11. cikk szerinti vizsgálata a hatóságok számára különösen bonyolult és költséges, a polgárok számára pedig alig követhető; aggodalomra ad okot, hogy a 11. cikkben meghatározott öt képzési szintet gyakran összekeverik az európai képesítési keretrendszer nyolc képesítési szintjével; osztja a Bizottsággal azt a megítélését, hogy a 11. cikk, valamint a II. és a III. melléklet törlése azt jelentené, hogy az illetékes hatóságoknak a továbbiakban nem az előzetesen meghatározott képesítési szintek alapján kellene dönteniük arról, hogy a kérelmező teljesíti-e a képzési feltételeket, hanem annak megállapítására összpontosíthatnának, hogy fennállnak-e lényeges különbségek a képzések között, és hogy szükséges-e további képzés; ezért megállapítja, hogy a képzési szintek törlése, a II. és a III. melléklettel együtt, jelentősen egyszerűsítené az elismerési eljárást; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a képesítési szintek 11. cikk szerinti vizsgálata a hatóságok számára különösen bonyolult és költséges, a polgárok számára pedig alig követhető; aggodalomra ad okot, hogy a 11. cikkben meghatározott öt képzési szintet gyakran összekeverik az európai képesítési keretrendszer nyolc képesítési szintjével; osztja a Bizottsággal azt a megítélését, hogy a 11. cikk, valamint a II. és a III. melléklet törlése azt jelentené, hogy az illetékes hatóságoknak a továbbiakban nem az előzetesen meghatározott képesítési szintek alapján kellene dönteniük arról, hogy a kérelmező teljesíti-e a képzési feltételeket, hanem annak megállapítására összpontosíthatnának, hogy fennállnak-e lényeges különbségek a képzések között, és hogy szükséges-e további képzés; ezért megállapítja, hogy a képzési szintek törlése, a II. és a III. melléklettel együtt, jelentősen egyszerűsítené az elismerési eljárást;

| 26. | rámutat arra, hogy a tagállamok képzési rendszerei változatlanul nagy eltéréseket mutatnak; ezért megjegyzi, hogy a bizonyos képzésekhez megkövetelt minimális iskolalátogatási időtartamba azokat az időszakokat is bele kell számítani, amelyeket a duális képzési rendszerekben rendszerint szakiskolákban teljesítenek; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy a tagállamok képzési rendszerei változatlanul nagy eltéréseket mutatnak; ezért megjegyzi, hogy a bizonyos képzésekhez megkövetelt minimális iskolalátogatási időtartamba azokat az időszakokat is bele kell számítani, amelyeket a duális képzési rendszerekben rendszerint szakiskolákban teljesítenek;

| 27. | felszólítja a tagállamokat és az illetékes hatóságokat, hogy az Európai Bizottság támogatásával tanulmányozzák a kompetenciák, képesítések és szakmák besorolási rendszerezésének kérdését, annak vizsgálata érdekében, hogy a szakmai címek és szakmák ugyanazokat a készségeket és képesítéseket fedik-e le a különböző tagállamokban, valamint hogy kidolgozzanak egy európai szintű elemzési eszközt; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a tagállamokat és az illetékes hatóságokat, hogy az Európai Bizottság támogatásával tanulmányozzák a kompetenciák, képesítések és szakmák besorolási rendszerezésének kérdését, annak vizsgálata érdekében, hogy a szakmai címek és szakmák ugyanazokat a készségeket és képesítéseket fedik-e le a különböző tagállamokban, valamint hogy kidolgozzanak egy európai szintű elemzési eszközt;

| 28. | úgy véli, hogy hatékonyabban kellene terjeszteni a magatartási kódexet, az irányelv eredményesebb végrehajtásának érdekében, mivel a rendelkezések értelmezésének köszönhetően ez az egységességet mozdítja elő; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy hatékonyabban kellene terjeszteni a magatartási kódexet, az irányelv eredményesebb végrehajtásának érdekében, mivel a rendelkezések értelmezésének köszönhetően ez az egységességet mozdítja elő;

A meglévő rendelkezések aktualizálása

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy újra teremtse meg a tagállamok, az illetékes hatóságok és a szakmai testületek közötti kommunikáció kereteit, annak érdekében, hogy a tudományos és technikai fejleményeknek megfelelően, a szükséges gyakorisággal aktualizálja a szakmai tapasztalaton és minimális képzési előírásokon alapuló automatikus elismerési rendszerek számára a gazdasági tevékenységek jelenlegi besorolását, és hozzon létre egy egyszerű mechanizmust a minimális képzési előírások folyamatos aktualizálásához; a bolognai és koppenhágai folyamatok ezutáni előrehaladását figyelembe véve arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e tekintetben kompetenciaalapú megközelítést alkalmazzon azáltal, hogy a minimális képzési előírásokat nem csupán az időtartam, hanem a tanulási eredmények szempontjából is meghatározza; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy újra teremtse meg a tagállamok, az illetékes hatóságok és a szakmai testületek közötti kommunikáció kereteit, annak érdekében, hogy a tudományos és technikai fejleményeknek megfelelően, a szükséges gyakorisággal aktualizálja a szakmai tapasztalaton és minimális képzési előírásokon alapuló automatikus elismerési rendszerek számára a gazdasági tevékenységek jelenlegi besorolását, és hozzon létre egy egyszerű mechanizmust a minimális képzési előírások folyamatos aktualizálásához; a bolognai és koppenhágai folyamatok ezutáni előrehaladását figyelembe véve arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e tekintetben kompetenciaalapú megközelítést alkalmazzon azáltal, hogy a minimális képzési előírásokat nem csupán az időtartam, hanem a tanulási eredmények szempontjából is meghatározza;

| 30. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy ne darabolja fel az automatikus elismerés modernizációjának folyamatát, ahogy azt a zöld könyv javasolja, és biztosítsa, hogy a Parlament megfelelő ellenőrzést gyakorolhat, ha az irányelv tekintetében jelentős változásokra kerül sor; |
| --- | --- |

30.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy ne darabolja fel az automatikus elismerés modernizációjának folyamatát, ahogy azt a zöld könyv javasolja, és biztosítsa, hogy a Parlament megfelelő ellenőrzést gyakorolhat, ha az irányelv tekintetében jelentős változásokra kerül sor;

| 31. | örvendetesnek tartja bolognai folyamat részeként végrehajtott legújabb reformokat és a folyamat által az európai hallgatók számára a mobilitás és a foglalkoztathatóság tekintetében biztosított előnyöket; arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak ahhoz, hogy az európai kreditátviteli rendszert (ECTS) átláthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tegyék, hogy az ECTS a képesítések kölcsönös elismerését és végső soron a mobilitást elősegítő alapvető eszközzé váljon; |
| --- | --- |

31.

örvendetesnek tartja bolognai folyamat részeként végrehajtott legújabb reformokat és a folyamat által az európai hallgatók számára a mobilitás és a foglalkoztathatóság tekintetében biztosított előnyöket; arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tagállamoknak ahhoz, hogy az európai kreditátviteli rendszert (ECTS) átláthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tegyék, hogy az ECTS a képesítések kölcsönös elismerését és végső soron a mobilitást elősegítő alapvető eszközzé váljon;

| 32. | felkéri a Bizottságot, hogy a képzési alapkövetelmények meghatározásakor vegye figyelembe az egységesített tanulmányi eredmények és a klinikai készségek jelentőségét; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot, hogy a képzési alapkövetelmények meghatározásakor vegye figyelembe az egységesített tanulmányi eredmények és a klinikai készségek jelentőségét;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az automatikus elismerés hatóköre jövőbeni további kiterjesztésének lehetőségét; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az automatikus elismerés hatóköre jövőbeni további kiterjesztésének lehetőségét;

| 34. | további pontosítást kér az általános oktatás tervezett meghosszabbításával – mint a nővér- és szülésznőképzés felvételi követelményével – kapcsolatban; |
| --- | --- |

34.

további pontosítást kér az általános oktatás tervezett meghosszabbításával – mint a nővér- és szülésznőképzés felvételi követelményével – kapcsolatban;

| 35. | további pontosítást kér a szakmai képesítésekről szóló irányelv 21. cikke (4) bekezdésének tervezett elhagyásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

35.

további pontosítást kér a szakmai képesítésekről szóló irányelv 21. cikke (4) bekezdésének tervezett elhagyásával kapcsolatban;

| 36. | felszólítja a tagállamokat, hogy a minimális képzési előírások közelítése érdekében hasonlítsák össze azokat, valamint tegyék rendszeresebbé az egymás közötti, valamint az illetékes hatóságok közötti információcserét; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a tagállamokat, hogy a minimális képzési előírások közelítése érdekében hasonlítsák össze azokat, valamint tegyék rendszeresebbé az egymás közötti, valamint az illetékes hatóságok közötti információcserét;

| 37. | rámutat arra, hogy a 2005/36/EK irányelv végrehajtásának értékelése szükségessé teszi az olyan bizonyítványok vagy a képesítés megszerzését tanúsító más okiratok jegyzékének összeállítását, amelyeket egy vagy több tagállamban elismernek, más tagállamokban azonban nem; a jegyzéknek olyan esetekre is ki kell térnie, amelyekben a származási országuktól eltérő tagállamban diplomát szerzett polgárok oklevelét saját országukba visszatérve nem ismerik el; |
| --- | --- |

37.

rámutat arra, hogy a 2005/36/EK irányelv végrehajtásának értékelése szükségessé teszi az olyan bizonyítványok vagy a képesítés megszerzését tanúsító más okiratok jegyzékének összeállítását, amelyeket egy vagy több tagállamban elismernek, más tagállamokban azonban nem; a jegyzéknek olyan esetekre is ki kell térnie, amelyekben a származási országuktól eltérő tagállamban diplomát szerzett polgárok oklevelét saját országukba visszatérve nem ismerik el;

| 38. | kiemeli az Európai Unióban szabályozott szakmák jelentős számát, és felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg újra egyes szakmák besorolásának megalapozottságát annak kiderítése érdekében, hogy a szakmai címek és szakmák ugyanazokat a készségeket és képesítéseket fedik-e le a különböző tagállamokban; úgy véli, hogy a szabályozott szakmák számának csökkentése fokozná az Európai Unióban a mobilitást; ugyanakkor megjegyzi, hogy az ilyen jellegű besorolás a fogyasztók védelme miatt indokolt lehet, különösen az orvosi, jogi és műszaki szakmákban; |
| --- | --- |

38.

kiemeli az Európai Unióban szabályozott szakmák jelentős számát, és felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg újra egyes szakmák besorolásának megalapozottságát annak kiderítése érdekében, hogy a szakmai címek és szakmák ugyanazokat a készségeket és képesítéseket fedik-e le a különböző tagállamokban; úgy véli, hogy a szabályozott szakmák számának csökkentése fokozná az Európai Unióban a mobilitást; ugyanakkor megjegyzi, hogy az ilyen jellegű besorolás a fogyasztók védelme miatt indokolt lehet, különösen az orvosi, jogi és műszaki szakmákban;

| 39. | azzal érvel, hogy a szakemberek szabad mozgása lehetővé tételének az lenne a leghatékonyabb módja, ha az EU-ban csökkenne a szabályozott szakmák száma; felszólítja a Bizottságot, hogy a felülvizsgált irányelvbe foglaljon bele egy olyan mechanizmust, amelynek révén a tagállamok ellenőrizhetik szabályozási rendelkezéseiket – kivéve az egészségügyi szakmákkal kapcsolatosakat – és megszüntethetik azokat, ha nem arányosak; |
| --- | --- |

39.

azzal érvel, hogy a szakemberek szabad mozgása lehetővé tételének az lenne a leghatékonyabb módja, ha az EU-ban csökkenne a szabályozott szakmák száma; felszólítja a Bizottságot, hogy a felülvizsgált irányelvbe foglaljon bele egy olyan mechanizmust, amelynek révén a tagállamok ellenőrizhetik szabályozási rendelkezéseiket – kivéve az egészségügyi szakmákkal kapcsolatosakat – és megszüntethetik azokat, ha nem arányosak;

A közegészségügy és a közbiztonság fejlesztése

| 40. | azzal érvel, hogy az irányelv felülvizsgálatának kontextusában a fogyasztók és betegek biztonságának védelme létfontosságú cél, és hogy ennek az irányelvnek a sikere nagy mértékben függ a mobilitás biztosításától, miközben a biztonságot is szavatolni kell; felhívja a figyelmet az egészségügyi szakemberek különleges státuszára; |
| --- | --- |

40.

azzal érvel, hogy az irányelv felülvizsgálatának kontextusában a fogyasztók és betegek biztonságának védelme létfontosságú cél, és hogy ennek az irányelvnek a sikere nagy mértékben függ a mobilitás biztosításától, miközben a biztonságot is szavatolni kell; felhívja a figyelmet az egészségügyi szakemberek különleges státuszára;

| 41. | hangsúlyozza, hogy komoly problémák adódtak olyan szakemberekkel kapcsolatban, akik felfüggesztésük vagy szakmájuk gyakorlásától való eltiltásuk ellenére dolgoznak az Unióban; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy komoly problémák adódtak olyan szakemberekkel kapcsolatban, akik felfüggesztésük vagy szakmájuk gyakorlásától való eltiltásuk ellenére dolgoznak az Unióban;

| 42. | arra szólít fel, hogy a belső piaci információs rendszer (IMI) keretén belül, és azon szakmák számára, amelyekre nem vonatkozik a szolgáltatási irányelv, hozzanak létre egy proaktív riasztási mechanizmust, amely abban az esetben, ha egy szakember bejegyzése vagy szolgáltatói tevékenysége ellen szabályozói fellépésre kerül sor, kötelezővé tenné valamennyi tagállam riasztását, feltéve, hogy a riasztórendszer nem tartalmaz más információt, tiszteletben tartja az ártatlanság vélelmét és megfelel a létező adatvédelmi szabályoknak; |
| --- | --- |

42.

arra szólít fel, hogy a belső piaci információs rendszer (IMI) keretén belül, és azon szakmák számára, amelyekre nem vonatkozik a szolgáltatási irányelv, hozzanak létre egy proaktív riasztási mechanizmust, amely abban az esetben, ha egy szakember bejegyzése vagy szolgáltatói tevékenysége ellen szabályozói fellépésre kerül sor, kötelezővé tenné valamennyi tagállam riasztását, feltéve, hogy a riasztórendszer nem tartalmaz más információt, tiszteletben tartja az ártatlanság vélelmét és megfelel a létező adatvédelmi szabályoknak;

| 43. | rámutat arra, hogy a nyilvánosságnak és a betegeknek jobb biztosítékokra van szükségük arra vonatkozóan, hogy azon egészségügyi szakemberek, akik esetében már megadták az elismerést, megőrizték-e és frissítik-e készségeiket, ismereteiket; |
| --- | --- |

43.

rámutat arra, hogy a nyilvánosságnak és a betegeknek jobb biztosítékokra van szükségük arra vonatkozóan, hogy azon egészségügyi szakemberek, akik esetében már megadták az elismerést, megőrizték-e és frissítik-e készségeiket, ismereteiket;

| 44. | kiemeli az érdekelt felek felhívását, hogy a folyamatos szakmai fejlődésre és értékelésének szükségességére nagyobb hangsúlyt kell fektetni, ideértve a formális (egész életen át tartó), a nem hivatalos és kötetlen tanulást is; emlékeztet arra, hogy a globális verseny, valamint a tudásalapú gazdaság felé történő elmozdulás új kihívásokat jelent a készségek fejlesztése és az oktatás területén; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy térképezze fel az összes tanulás – esetleg az európai képesítési útlevél és az európai képesítési keretrendszer és az IMI-n keresztül történő – dokumentálásának módszereit, és hogy dolgozza kis az egyes tagállamokban létező folyamatos szakmai fejlődési rendszerek összehasonlító táblázatát; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje, hogy az egészségügyi szakemberek esetében a folyamatos szakmai fejlődés eltérő tagállami szintjeinek tekintetében megfelelő megoldást jelenthetnének-e a kompenzációs intézkedések; arra bíztatja az illetékes hatóságokat, hogy az elismerési folyamat alatt nyújtsanak tájékoztatást a folyamatos szakmai fejlődésről, és gondoskodjanak a helyes gyakorlatok cseréjéről ezen a területen; biztatja az illetékes hatóságokat, hogy cseréljenek egymás között információt a folyamatos szakmai fejlődésről különösen azon ágazatokban és tagállamokban, amelyekben a folyamatos szakmai fejlődés kötelező; |
| --- | --- |

44.

kiemeli az érdekelt felek felhívását, hogy a folyamatos szakmai fejlődésre és értékelésének szükségességére nagyobb hangsúlyt kell fektetni, ideértve a formális (egész életen át tartó), a nem hivatalos és kötetlen tanulást is; emlékeztet arra, hogy a globális verseny, valamint a tudásalapú gazdaság felé történő elmozdulás új kihívásokat jelent a készségek fejlesztése és az oktatás területén; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy térképezze fel az összes tanulás – esetleg az európai képesítési útlevél és az európai képesítési keretrendszer és az IMI-n keresztül történő – dokumentálásának módszereit, és hogy dolgozza kis az egyes tagállamokban létező folyamatos szakmai fejlődési rendszerek összehasonlító táblázatát; továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje, hogy az egészségügyi szakemberek esetében a folyamatos szakmai fejlődés eltérő tagállami szintjeinek tekintetében megfelelő megoldást jelenthetnének-e a kompenzációs intézkedések; arra bíztatja az illetékes hatóságokat, hogy az elismerési folyamat alatt nyújtsanak tájékoztatást a folyamatos szakmai fejlődésről, és gondoskodjanak a helyes gyakorlatok cseréjéről ezen a területen; biztatja az illetékes hatóságokat, hogy cseréljenek egymás között információt a folyamatos szakmai fejlődésről különösen azon ágazatokban és tagállamokban, amelyekben a folyamatos szakmai fejlődés kötelező;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatottak képzését szolgáló források jobb kihasználása érdekében fontos a továbbképzésnek minden egyes tagállamban a munkaerő-piaci szükségletekhez igazítva történő biztosítása; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatottak képzését szolgáló források jobb kihasználása érdekében fontos a továbbképzésnek minden egyes tagállamban a munkaerő-piaci szükségletekhez igazítva történő biztosítása;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az elismerési eljárás a harmadik országokban szerzett képesítésekre való kiterjesztése a rendszerrel való visszaélésre adhat alkalmat, a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása („forum shopping”) formájában, és a fogadó tagállamok illetékes hatóságai számára túlzottan veszélyes lenne; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az elismerési eljárás a harmadik országokban szerzett képesítésekre való kiterjesztése a rendszerrel való visszaélésre adhat alkalmat, a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztása („forum shopping”) formájában, és a fogadó tagállamok illetékes hatóságai számára túlzottan veszélyes lenne;

| 47. | kitart amellett, hogy az egészségügyi szakemberek esetében a kollégákkal és a betegekkel való kommunikációra való képesség alapvető fontosságú a veszélyes vagy potenciálisan életveszélyes helyzetek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

47.

kitart amellett, hogy az egészségügyi szakemberek esetében a kollégákkal és a betegekkel való kommunikációra való képesség alapvető fontosságú a veszélyes vagy potenciálisan életveszélyes helyzetek elkerülése érdekében;

| 48. | úgy gondolja, hogy pontosítani kell a 2005/36/EK irányelv nyelvi követelményekkel kapcsolatos 53. cikkét, mivel a Bizottság, az Európai Bíróság és a tagállamok között folyamatos vita tárgyát képezi e rendelkezés értelmezése; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül az egészségügyi szakmában dolgozókra vonatkozó nyelvi követelmények rendszerét azáltal, hogy az elismerési folyamat részeként az illetékes hatóságok megfelelő rugalmassággal felmérhessék, és kizárólag szükség esetén ellenőrizhessék a szakemberek műszaki és társalgási nyelvi készségeit; úgy véli, hogy e tekintetben az arányosság elvét szigorú pontossággal alkalmazni kell – hogy az ilyen vizsgák ne jelentsenek további akadályt –, anélkül azonban, hogy hátrányosan befolyásolnák a munkáltatók azon képességét, hogy maguk győződhessenek meg a szakemberek nyelvi készségeiről, amikor meghirdetnek egy bizonyos álláshelyet; |
| --- | --- |

48.

úgy gondolja, hogy pontosítani kell a 2005/36/EK irányelv nyelvi követelményekkel kapcsolatos 53. cikkét, mivel a Bizottság, az Európai Bíróság és a tagállamok között folyamatos vita tárgyát képezi e rendelkezés értelmezése; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül az egészségügyi szakmában dolgozókra vonatkozó nyelvi követelmények rendszerét azáltal, hogy az elismerési folyamat részeként az illetékes hatóságok megfelelő rugalmassággal felmérhessék, és kizárólag szükség esetén ellenőrizhessék a szakemberek műszaki és társalgási nyelvi készségeit; úgy véli, hogy e tekintetben az arányosság elvét szigorú pontossággal alkalmazni kell – hogy az ilyen vizsgák ne jelentsenek további akadályt –, anélkül azonban, hogy hátrányosan befolyásolnák a munkáltatók azon képességét, hogy maguk győződhessenek meg a szakemberek nyelvi készségeiről, amikor meghirdetnek egy bizonyos álláshelyet;

| 49. | azzal érvel, hogy a nyelvi kompetenciának létfontosságú szerepe van abban, hogy egy szakember könnyebben be tudjon illeszkedni egy másik országba, biztosítva a nyújtott szolgáltatások minőségét, valamint a fogyasztó és a beteg biztonságának védelmét; |
| --- | --- |

49.

azzal érvel, hogy a nyelvi kompetenciának létfontosságú szerepe van abban, hogy egy szakember könnyebben be tudjon illeszkedni egy másik országba, biztosítva a nyújtott szolgáltatások minőségét, valamint a fogyasztó és a beteg biztonságának védelmét;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a betegek védelme érdekében az e-egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó orvosoknak a nem elektronikus egészségügyi szolgáltatásnyújtásra vonatkozókkal megegyező minőségi és biztonsági normákat kell biztosítaniuk; ezért egyértelművé kell tenni, hogy az irányelv előírásait – és szükség esetén továbbiakat is – alkalmazni kell az elektronikus egészségügyi szolgáltatókra; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a betegek védelme érdekében az e-egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó orvosoknak a nem elektronikus egészségügyi szolgáltatásnyújtásra vonatkozókkal megegyező minőségi és biztonsági normákat kell biztosítaniuk; ezért egyértelművé kell tenni, hogy az irányelv előírásait – és szükség esetén továbbiakat is – alkalmazni kell az elektronikus egészségügyi szolgáltatókra;

| 51. | rámutat arra, hogy az e-egészségügy és az online egészségügyi ellátási rendszer kialakulása szükségessé teszi, hogy a képzést követően a nővérek és orvosok képesek legyenek különböző nemzetiségű betegek gondozására, és hogy ezért elő kellene mozdítani a különböző országok képzési központjainak, kórházainak és egyetemeinek együttműködését a szakemberek és diplomások érdekében, akiknek ezen eszközök segítségével kell ellátniuk a betegeket; |
| --- | --- |

51.

rámutat arra, hogy az e-egészségügy és az online egészségügyi ellátási rendszer kialakulása szükségessé teszi, hogy a képzést követően a nővérek és orvosok képesek legyenek különböző nemzetiségű betegek gondozására, és hogy ezért elő kellene mozdítani a különböző országok képzési központjainak, kórházainak és egyetemeinek együttműködését a szakemberek és diplomások érdekében, akiknek ezen eszközök segítségével kell ellátniuk a betegeket;

A szakemberek integrálása és a rendszer iránti bizalom növelése

| 52. | üdvözli a szakmai kártyával kapcsolatban folytatott kísérleti projekteknek a krakkói egységes piaci fórumon bejelentett eredményeit; ragaszkodik ahhoz, hogy minden szakmai kártyának önkéntesnek kell lennie, igazolnia kell a megszerzett tudományos és szakmai tapasztalatot és kapcsolódnia kell az IMI-rendszerhez; úgy véli, hogy az önkéntes szakmai kártya egyes szakmák esetében hasznos eszköz lehet a mobilitás előmozdítására, egyszerűsítheti az ügyintézési eljárásokat és fokozhatja a biztonságot; felszólítja a Bizottságot, hogy bármely kártya bevezetése előtt igazolja, hogy az milyen esetleges hozzáadott értéket nyújt az elismerési eljáráshoz; hangsúlyozza, hogy bármely kártya bevezetésének meghatározott biztonsági és adatvédelmi feltételeknek kell megfelelnie, és ragaszkodik ahhoz, hogy a visszaélésekkel és csalásokkal szembeni, szükséges biztosítékokat is létre kell hozni; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a szakmai kártyával kapcsolatban folytatott kísérleti projekteknek a krakkói egységes piaci fórumon bejelentett eredményeit; ragaszkodik ahhoz, hogy minden szakmai kártyának önkéntesnek kell lennie, igazolnia kell a megszerzett tudományos és szakmai tapasztalatot és kapcsolódnia kell az IMI-rendszerhez; úgy véli, hogy az önkéntes szakmai kártya egyes szakmák esetében hasznos eszköz lehet a mobilitás előmozdítására, egyszerűsítheti az ügyintézési eljárásokat és fokozhatja a biztonságot; felszólítja a Bizottságot, hogy bármely kártya bevezetése előtt igazolja, hogy az milyen esetleges hozzáadott értéket nyújt az elismerési eljáráshoz; hangsúlyozza, hogy bármely kártya bevezetésének meghatározott biztonsági és adatvédelmi feltételeknek kell megfelelnie, és ragaszkodik ahhoz, hogy a visszaélésekkel és csalásokkal szembeni, szükséges biztosítékokat is létre kell hozni;

| 53. | újólag megismétli, hogy amennyiben az EU csökkenteni szándékozik a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv egyenlőtlen végrehajtását és alkalmazását mind a 27 uniós tagállamban, minden tagállamnak nagyobb bizalommal kell lennie a többi tagállam rendszere iránt; |
| --- | --- |

53.

újólag megismétli, hogy amennyiben az EU csökkenteni szándékozik a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv egyenlőtlen végrehajtását és alkalmazását mind a 27 uniós tagállamban, minden tagállamnak nagyobb bizalommal kell lennie a többi tagállam rendszere iránt;

| 54. | a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló rendeletre (IMI-rendelet) irányuló javaslat (9) értelmében támogatja a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztését azokra a szakmákra, amelyekre jelenleg még nem vonatkozik ez az információs rendszer, valamint a 2005/36/EK irányelv hatálya alá nem tartozó szakmákra; |
| --- | --- |

54.

a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló rendeletre (IMI-rendelet) irányuló javaslat (9) értelmében támogatja a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztését azokra a szakmákra, amelyekre jelenleg még nem vonatkozik ez az információs rendszer, valamint a 2005/36/EK irányelv hatálya alá nem tartozó szakmákra;

| 55. | felszólítja az illetékes hatóságokat az IMI kötelező bevezetésére a proaktív adminisztrációs együttműködés könnyebbé tétele és az elismerési eljárás egyszerűsítése érdekében; úgy gondolja, hogy tovább fejleszthető az IMI, például a nemzeti hatóságok munkájának megkönnyítése érdekében rendelkezésre álló funkciók bővítésével; kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre támogatói struktúrákat a képzés és a technikai segítségnyújtás terén, annak érdekében, hogy a hatékonyság terén a rendszer valamennyi előnye megvalósulhasson; |
| --- | --- |

55.

felszólítja az illetékes hatóságokat az IMI kötelező bevezetésére a proaktív adminisztrációs együttműködés könnyebbé tétele és az elismerési eljárás egyszerűsítése érdekében; úgy gondolja, hogy tovább fejleszthető az IMI, például a nemzeti hatóságok munkájának megkönnyítése érdekében rendelkezésre álló funkciók bővítésével; kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre támogatói struktúrákat a képzés és a technikai segítségnyújtás terén, annak érdekében, hogy a hatékonyság terén a rendszer valamennyi előnye megvalósulhasson;

| 56. | a diplomások fokozott mobilitására szólít fel, valamint a Morgenbesser-ügyben hozott ítélet (10) tiszteletben tartására; azzal érvel, hogy a tagállamoknak ösztönözniük kellene a más tagállamokból származó diplomásokat, hogy fizetett, felügyelet mellett végzett szakmai gyakorlaton vegyenek részt, ha e tagállamok saját állampolgáraik számára is kínálnak ilyen lehetőséget; hangsúlyozza továbbá, hogy a felügyelet mellett végzett szakmai gyakorlat során megszerzett szakmai tapasztalatot el kell elismerni a saját tagállamban; |
| --- | --- |

56.

a diplomások fokozott mobilitására szólít fel, valamint a Morgenbesser-ügyben hozott ítélet (10) tiszteletben tartására; azzal érvel, hogy a tagállamoknak ösztönözniük kellene a más tagállamokból származó diplomásokat, hogy fizetett, felügyelet mellett végzett szakmai gyakorlaton vegyenek részt, ha e tagállamok saját állampolgáraik számára is kínálnak ilyen lehetőséget; hangsúlyozza továbbá, hogy a felügyelet mellett végzett szakmai gyakorlat során megszerzett szakmai tapasztalatot el kell elismerni a saját tagállamban;

| 57. | rávilágít, hogy az irányelv 15. cikkében meghatározott közös követelményrendszerek elve nem volt sikeres, mivel jelenleg nem léteznek közös követelményrendszerek; azzal érvel, hogy ezek hasznos eszközök lehetnek a mobilitás előmozdításában, valamint hogy ezeket maguknak a szakembereknek kell meghatározniuk és ellenőrizniük; örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság felülvizsgált cikkben kívánja ezt az elképzelést javítani; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a tagállamoknak a kellő rugalmasságot, hogy választhassanak, hogy a közös platformokban részt vesznek-e, illetve hogy vigye lennebb a tagállami részvételi küszöböt; |
| --- | --- |

57.

rávilágít, hogy az irányelv 15. cikkében meghatározott közös követelményrendszerek elve nem volt sikeres, mivel jelenleg nem léteznek közös követelményrendszerek; azzal érvel, hogy ezek hasznos eszközök lehetnek a mobilitás előmozdításában, valamint hogy ezeket maguknak a szakembereknek kell meghatározniuk és ellenőrizniük; örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság felülvizsgált cikkben kívánja ezt az elképzelést javítani; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a tagállamoknak a kellő rugalmasságot, hogy választhassanak, hogy a közös platformokban részt vesznek-e, illetve hogy vigye lennebb a tagállami részvételi küszöböt;

| 58. | azzal érvel, hogy bármely közös követelményrendszer bevezetésének előfeltétele egy belső piaci vizsgálat elvégzése kell, hogy legyen, és a rendszert parlamenti ellenőrzés alá kell vonni; |
| --- | --- |

58.

azzal érvel, hogy bármely közös követelményrendszer bevezetésének előfeltétele egy belső piaci vizsgálat elvégzése kell, hogy legyen, és a rendszert parlamenti ellenőrzés alá kell vonni;

| 59. | kiemeli, hogy az irányelvnek magában kell foglalnia az adatvédelmet a 95/46/EK irányelvvel összhangban, valamint hogy az irányelv felülvizsgálatainak ki kell terjedniük az adatvédelmi rendelkezésekkel kapcsolatos fejleményekre is; hogy az adatkezelésért felelős illetékes hatóság részéről napra kész, kapcsolattartásra vonatkozó információt kell biztosítani, a szakemberek adatainak tárolásával és felhasználásával kapcsolatban pedig egyértelmű eljárást kell alkalmazni, valamint iránymutatásokat kell készíteni a hibás információk kijavításához; |
| --- | --- |

59.

kiemeli, hogy az irányelvnek magában kell foglalnia az adatvédelmet a 95/46/EK irányelvvel összhangban, valamint hogy az irányelv felülvizsgálatainak ki kell terjedniük az adatvédelmi rendelkezésekkel kapcsolatos fejleményekre is; hogy az adatkezelésért felelős illetékes hatóság részéről napra kész, kapcsolattartásra vonatkozó információt kell biztosítani, a szakemberek adatainak tárolásával és felhasználásával kapcsolatban pedig egyértelmű eljárást kell alkalmazni, valamint iránymutatásokat kell készíteni a hibás információk kijavításához;

| 60. | megjegyzi, hogy az EU és Svájc közötti tárgyalások az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás III. mellékletének módosításáról szóló megállapodáshoz vezettek, hogy az magába foglalja a 2005/36/EK irányelvet; megjegyzi, hogy a megállapodás az irányelv nagy részének – kivéve a II. címet – ideiglenes alkalmazásáról rendelkezik, ami kiigazításokat tesz szükségessé Svájcban, valamint hogy a fent említett megállapodással kapcsolatos tanácsi határozat hatályát veszti, ha Svájc a határozat elfogadásától számított 24 hónapon belül nem küld értesítést a határozat végrehajtásához szükséges belső eljárások teljesítéséről; kötelezettséget vállal arra vonatkozóan, hogy szorosan nyomon követi a kérdéssel kapcsolatos fejleményeket; |
| --- | --- |

60.

megjegyzi, hogy az EU és Svájc közötti tárgyalások az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államközösség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás III. mellékletének módosításáról szóló megállapodáshoz vezettek, hogy az magába foglalja a 2005/36/EK irányelvet; megjegyzi, hogy a megállapodás az irányelv nagy részének – kivéve a II. címet – ideiglenes alkalmazásáról rendelkezik, ami kiigazításokat tesz szükségessé Svájcban, valamint hogy a fent említett megállapodással kapcsolatos tanácsi határozat hatályát veszti, ha Svájc a határozat elfogadásától számított 24 hónapon belül nem küld értesítést a határozat végrehajtásához szükséges belső eljárások teljesítéséről; kötelezettséget vállal arra vonatkozóan, hogy szorosan nyomon követi a kérdéssel kapcsolatos fejleményeket;

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa bármely felülvizsgált irányelvnek a kijelölt határidőre történő megfelelő átültetését; sürgeti a tagállamokat, hogy az irányelvnek biztosítsanak kellő prioritást; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa bármely felülvizsgált irányelvnek a kijelölt határidőre történő megfelelő átültetését; sürgeti a tagállamokat, hogy az irányelvnek biztosítsanak kellő prioritást;

*

* *

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

62.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 255,. 2005.9.30., 22. o.

(2)  HL C 76. E, 2010.3.25., 42. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0145.

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(6)  Európai Bizottság, „A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv felülvizsgálata”, Brüsszel, 2011. július 5.

(7)  Európai Bizottság, Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság (DG MARKT), 2010-es SOLVIT-jelentés: a SOLVIT-hálózat fejlődéséről és teljesítményéről szóló-jelentés (2011).

(8)  Európai Bizottság – Flash Eurobarometer, „Mozgásban az ifjúság: elemző jelentés”, 2011. május.

(9)  A belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (IMI-rendelet), COM (2011)0522 végleges

(10)  A Bíróság C-313/01.sz. Morgenbesser-ügyben 2003. november 13-án hozott ítélete, ECR I–13467.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/25

---

2011. november 15., keddA fogyasztóvédelmi politika

P7_TA(2011)0491

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a fogyasztóvédelmi politika új stratégiájáról (2011/2149(INI))

2013/C 153 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkével a Szerződésekbe beépített Alapjogi Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 6. cikkével a Szerződésekbe beépített Alapjogi Chartára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. cikkére, amely kimondja, hogy „a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. cikkére, amely kimondja, hogy „a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása”,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, amely előírja a kötelezettséget, miszerint „az Unió Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésére, amely előírja a kötelezettséget, miszerint „az Unió Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul”,

| — | tekintettel az EUMSZ 9. cikkére, amely kimondja, hogy „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 9. cikkére, amely kimondja, hogy „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”,

| — | tekintettel az EUMSZ 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”,

| — | tekintettel az EUMSZ 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”,

| — | tekintettel az EUMSZ 14. cikkére és a szerződéshez csatolt, az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló, 26. számú jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 14. cikkére és a szerződéshez csatolt, az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló, 26. számú jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Tanácshoz intézett, az „Európa 2020, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácshoz intézett, az „Európa 2020, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK rendelet módosításáról és a 87/250/EGK, a 90/496/EGK, az 1999/10/EK, a 2000/13/EK, a 2002/67/EK, a 2008/5/EK irányelv és a 608/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról szóló, 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK rendelet módosításáról és a 87/250/EGK, a 90/496/EGK, az 1999/10/EK, a 2000/13/EK, a 2002/67/EK, a 2008/5/EK irányelv és a 608/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról szóló, 2011. július 6-i jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai fogyasztóvédelmi központok hálózatának 2010. évi éves jelentésére (az Európai Unió Kiadóhivatala, 2011), tekintettel az „Otthon az egységes piacon: |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai fogyasztóvédelmi központok hálózatának 2010. évi éves jelentésére (az Európai Unió Kiadóhivatala, 2011), tekintettel az „Otthon az egységes piacon:

| — | tekintettel a „A fogyasztói öntudat fejlesztése az EU-ban” című, 2011. április 7-i bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „A fogyasztói öntudat fejlesztése az EU-ban” című, 2011. április 7-i bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2011)0469),

| — | a fogyasztói piacok eredménytáblájának ötödik kiadása” című, 2011. március 11-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0299), tekintettel az „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára: |
| --- | --- |

—

a fogyasztói piacok eredménytáblájának ötödik kiadása” című, 2011. március 11-i bizottsági közleményre (SEC(2011)0299), tekintettel az „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára:

| — | a fogyasztói piacok eredménytáblájának negyedik kiadása” című, 2010. október 22-i bizottsági közleményre (SEC(2010)1257), tekintettel a „Pénzügyi, gazdasági és szociális válság: |
| --- | --- |

—

a fogyasztói piacok eredménytáblájának negyedik kiadása” című, 2010. október 22-i bizottsági közleményre (SEC(2010)1257), tekintettel a „Pénzügyi, gazdasági és szociális válság:

| — | ajánlások a végrehajtandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozóan (félidős jelentés)” című, 2010. október 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

ajánlások a végrehajtandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozóan (félidős jelentés)” című, 2010. október 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelemi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel Mario Monti professzor 2010. május 9-i, a Bizottság számára készített, az egységes piac fellendítéséről szóló, „Új stratégia az egységes piacért” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Monti professzor 2010. május 9-i, a Bizottság számára készített, az egységes piac fellendítéséről szóló, „Új stratégia az egységes piacért” című jelentésére,

| — | tekintettel „Az egységes piac létrehozása a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac létrehozása a fogyasztók és az állampolgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készített 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készített 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336,

| — | tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló e-kereskedelemről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a vállalkozások és a fogyasztók közötti, határokon átnyúló e-kereskedelemről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0557),

| — | tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346) és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói panaszok és kérdések osztályozására és bejelentésére szolgáló harmonizált módszerről szóló, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2009. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0346) és az ezt kísérő bizottsági ajánlástervezetre (SEC(2009)0949),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330),

| — | tekintettel a Bizottságnak az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről szóló 2009. június 29-i ajánlására (8) és a Bizottságnak a belső piacot érintő irányelveknek a nemzeti jogba történő átvételéről szóló 2004. július 12-i ajánlására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről szóló 2009. június 29-i ajánlására (8) és a Bizottságnak a belső piacot érintő irányelveknek a nemzeti jogba történő átvételéről szóló 2004. július 12-i ajánlására (9),

| — | tekintettel a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amelynek célja az akkreditálás és a piacfelügyelet tekintetében általános keret és elvek megállapítása (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amelynek célja az akkreditálás és a piacfelügyelet tekintetében általános keret és elvek megállapítása (11),

| — | tekintettel a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak szóló, „Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 – a fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése és hatékony védelmük” című bizottsági közleményre (COM(2007)0099), valamint „A közösségi fogyasztóügyi politikai stratégiáról (2007–2013)” szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak szóló, „Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 – a fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése és hatékony védelmük” című bizottsági közleményre (COM(2007)0099), valamint „A közösségi fogyasztóügyi politikai stratégiáról (2007–2013)” szóló, 2008. május 20-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekciójának „Az egységes európai piac akadályai 2008-ban” című jelentésére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekciójának „Az egységes európai piac akadályai 2008-ban” című jelentésére (13),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) (14),

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjáról a fogyasztóvédelem területén közösségi cselekvési program (2007-2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében hozott, 2006. december 12-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjáról a fogyasztóvédelem területén közösségi cselekvési program (2007-2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében hozott, 2006. december 12-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv) (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv) (16),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (17),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0369/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0369/2011),

| A. | mivel az uniós polgároknak fogyasztókként fontos szerepük van az Európa 2020 stratégia céljainak, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés elérésében, mivel a fogyasztók kiadásai teszik ki az uniós GDP felét; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós polgároknak fogyasztókként fontos szerepük van az Európa 2020 stratégia céljainak, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés elérésében, mivel a fogyasztók kiadásai teszik ki az uniós GDP felét;

| B. | mivel az anyagi nélkülözés által sújtottak arányának mutatói alapján az EU lakosságának 16,3 %-át veszélyezteti a szegénység, és ez a százalékarány a nők esetében 17,1 %-ra emelkedik; |
| --- | --- |

B.

mivel az anyagi nélkülözés által sújtottak arányának mutatói alapján az EU lakosságának 16,3 %-át veszélyezteti a szegénység, és ez a százalékarány a nők esetében 17,1 %-ra emelkedik;

| C. | mivel – amint az az Eurobarométernek a fogyasztói öntudat fejlesztéséről szóló, 2011. áprilisi 342. sz. különjelentéséből is kitűnik – a fogyasztók nagy többségben magabiztosnak és tudatosnak érzik magukat, ugyanakkor jelentős hányaduk nem ismeri az alapvető fogyasztóvédelmi jogszabályokat; |
| --- | --- |

C.

mivel – amint az az Eurobarométernek a fogyasztói öntudat fejlesztéséről szóló, 2011. áprilisi 342. sz. különjelentéséből is kitűnik – a fogyasztók nagy többségben magabiztosnak és tudatosnak érzik magukat, ugyanakkor jelentős hányaduk nem ismeri az alapvető fogyasztóvédelmi jogszabályokat;

| D. | mivel a fogyasztók nem alkotnak egyetlen homogén csoportot, minthogy nagy eltérések vannak a fogyasztók között a fogyasztói készségek, a jogszabályok ismerete, a magabiztosság és a jogérvényesítési hajlandóság szempontjából; |
| --- | --- |

D.

mivel a fogyasztók nem alkotnak egyetlen homogén csoportot, minthogy nagy eltérések vannak a fogyasztók között a fogyasztói készségek, a jogszabályok ismerete, a magabiztosság és a jogérvényesítési hajlandóság szempontjából;

| E. | mivel az Eurobarométer fogyasztók öntudatának fejlesztéséről szóló, 2011. áprilisi 342. sz. különjelentése szerint a nők több időt töltenek vásárlással (hetente jellemzően 3,7 órát), mint a férfiak (2,8 óra); |
| --- | --- |

E.

mivel az Eurobarométer fogyasztók öntudatának fejlesztéséről szóló, 2011. áprilisi 342. sz. különjelentése szerint a nők több időt töltenek vásárlással (hetente jellemzően 3,7 órát), mint a férfiak (2,8 óra);

| F. | mivel a fogyasztói piacok eredménytáblájának 2011. márciusi ötödik kiadása szerint a fogyasztók EU-szerte továbbra is igencsak eltérő feltételekkel szembesülnek; |
| --- | --- |

F.

mivel a fogyasztói piacok eredménytáblájának 2011. márciusi ötödik kiadása szerint a fogyasztók EU-szerte továbbra is igencsak eltérő feltételekkel szembesülnek;

| G. | mivel az, hogy a fogyasztók elégedetlenek a pénzügyi szolgáltatások működésével, részben abból adódik, hogy a fogyasztói piaci eredménytábla szerint a legtöbb fogyasztó nem ismeri a pénzügyi szolgáltatások terén fennálló alapvető jogait, és több mint 98 %-uk nem tudja kiválasztani a legmegfelelőbb befektetési lehetőséget, aminek költsége az uniós GDP 0,4 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

G.

mivel az, hogy a fogyasztók elégedetlenek a pénzügyi szolgáltatások működésével, részben abból adódik, hogy a fogyasztói piaci eredménytábla szerint a legtöbb fogyasztó nem ismeri a pénzügyi szolgáltatások terén fennálló alapvető jogait, és több mint 98 %-uk nem tudja kiválasztani a legmegfelelőbb befektetési lehetőséget, aminek költsége az uniós GDP 0,4 %-ának felel meg;

| H. | mivel az információk megosztása a fogyasztóknak nyújtott pénzügyi szolgáltatások minden területén szükséges és fontos; mivel a stratégiának el kell ismernie, hogy ez önmagában nem elégséges feltétele az olyan versenyképes piacok kialakulásának, ahol a fogyasztók saját valós érdekeik alapján tudnak döntéseket hozni; mivel az információmegosztás hatékonyabbá tétele érdekében fontos, hogy az információt az Unió hivatalos nyelvein és a hivatalos regionális nyelveken is biztosítsák; |
| --- | --- |

H.

mivel az információk megosztása a fogyasztóknak nyújtott pénzügyi szolgáltatások minden területén szükséges és fontos; mivel a stratégiának el kell ismernie, hogy ez önmagában nem elégséges feltétele az olyan versenyképes piacok kialakulásának, ahol a fogyasztók saját valós érdekeik alapján tudnak döntéseket hozni; mivel az információmegosztás hatékonyabbá tétele érdekében fontos, hogy az információt az Unió hivatalos nyelvein és a hivatalos regionális nyelveken is biztosítsák;

| I. | mivel a szellemi, fizikai vagy pszichés betegségük, koruk vagy hiszékenységük miatt leginkább kiszolgáltatott személyeket – például a gyermekeket, serdülőket, időseket - vagy társadalmi-gazdasági helyzetük miatt sérülékeny (például rendkívül nagy adóssággal rendelkező) embereket nagyobb védelemben kell részesíteni; |
| --- | --- |

I.

mivel a szellemi, fizikai vagy pszichés betegségük, koruk vagy hiszékenységük miatt leginkább kiszolgáltatott személyeket – például a gyermekeket, serdülőket, időseket - vagy társadalmi-gazdasági helyzetük miatt sérülékeny (például rendkívül nagy adóssággal rendelkező) embereket nagyobb védelemben kell részesíteni;

| J. | mivel az Unió a szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célokat tűzött ki, és fenntarthatóbb fogyasztási szerkezetet sürget; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió a szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célokat tűzött ki, és fenntarthatóbb fogyasztási szerkezetet sürget;

| K. | mivel a jól működő belső piac versenyképes árakon jó minőségű termékek és szolgáltatások széles választékát kínálja a fogyasztóknak, ugyanakkor magas szintű fogyasztó- és környezetvédelmet is nyújt; |
| --- | --- |

K.

mivel a jól működő belső piac versenyképes árakon jó minőségű termékek és szolgáltatások széles választékát kínálja a fogyasztóknak, ugyanakkor magas szintű fogyasztó- és környezetvédelmet is nyújt;

| L. | mivel a belső piacnak a fogyasztóvédelem gyengítése nélkül kell növekednie, garantálva a szolgáltatások szabad mozgását és biztosítva, hogy a munkavállalók megfelelő védelemben részesüljenek; |
| --- | --- |

L.

mivel a belső piacnak a fogyasztóvédelem gyengítése nélkül kell növekednie, garantálva a szolgáltatások szabad mozgását és biztosítva, hogy a munkavállalók megfelelő védelemben részesüljenek;

| M. | mivel az öntudatos fogyasztók jobban tudják azonosítani a legjobb árakat, értékesítési feltételeket és minőséget, és így ösztönzik a versenyt és az innovációt; |
| --- | --- |

M.

mivel az öntudatos fogyasztók jobban tudják azonosítani a legjobb árakat, értékesítési feltételeket és minőséget, és így ösztönzik a versenyt és az innovációt;

| N. | mivel a teljes mértékben integrált belső piac olyan többszörös előnnyel járna az európai fogyasztók számára, mint amilyen például az alacsonyabb árak, valamint a termékek és szolgáltatások szélesebb köre; |
| --- | --- |

N.

mivel a teljes mértékben integrált belső piac olyan többszörös előnnyel járna az európai fogyasztók számára, mint amilyen például az alacsonyabb árak, valamint a termékek és szolgáltatások szélesebb köre;

| O. | mivel – amint az a fogyasztói piacok 2011. márciusi eredménytáblájából is kiderül – a kiskereskedők nem ismerik az alapvető uniós fogyasztói jogokat, ami a fogyasztók kárára válhat, és csökkentheti a kiskereskedők határokon átnyúló kereskedési hajlandósát is; |
| --- | --- |

O.

mivel – amint az a fogyasztói piacok 2011. márciusi eredménytáblájából is kiderül – a kiskereskedők nem ismerik az alapvető uniós fogyasztói jogokat, ami a fogyasztók kárára válhat, és csökkentheti a kiskereskedők határokon átnyúló kereskedési hajlandósát is;

| P. | mivel minden érdekelt félnek (köztük a Bizottságnak, a végrehajtásért felelős nemzeti hatóságoknak, a fogyasztóvédelmi szervezeteknek és a magánaszektornak) a fogyasztóvédelem és a fogyasztói érdekérvényesítés magasabb szintjének elérése érdekében fokozniuk kell erőfeszítéseiket, mivel a hatékony állami piacfelügyelet és végrehajtás kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy az illegális termékek ne érjék el az európai piacot, illetve hogy azokat onnan eltávolítsák; |
| --- | --- |

P.

mivel minden érdekelt félnek (köztük a Bizottságnak, a végrehajtásért felelős nemzeti hatóságoknak, a fogyasztóvédelmi szervezeteknek és a magánaszektornak) a fogyasztóvédelem és a fogyasztói érdekérvényesítés magasabb szintjének elérése érdekében fokozniuk kell erőfeszítéseiket, mivel a hatékony állami piacfelügyelet és végrehajtás kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy az illegális termékek ne érjék el az európai piacot, illetve hogy azokat onnan eltávolítsák;

| Q. | mivel a jelenlegi gazdasági recesszió miatt még fontosabb a szigorú és következetes végrehajtás, hiszen a válság érinti a fogyasztók döntéseit; |
| --- | --- |

Q.

mivel a jelenlegi gazdasági recesszió miatt még fontosabb a szigorú és következetes végrehajtás, hiszen a válság érinti a fogyasztók döntéseit;

| R. | mivel az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelmi jogszabályok hatékonyabb átültetéséhez és végrehajtásához azáltal, hogy továbbra is szorosan együttműködnek egymással; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelmi jogszabályok hatékonyabb átültetéséhez és végrehajtásához azáltal, hogy továbbra is szorosan együttműködnek egymással;

| S. | mivel az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek védeniük kell az uniós polgárok egészségét és jóllétét, |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek védeniük kell az uniós polgárok egészségét és jóllétét,

Fő célkitűzések

| 1. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését egy fogyasztóvédelmi menetrend indítására, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság egy következetes jogi keretrendszer megvalósítása céljából javasoljon proaktív politikát az intelligens szabályozás meghatározására; kéri továbbá, hogy a fogyasztóvédelmi politikával kapcsolatos jövőbeni intézkedések holisztikus szemléleten alapuljanak, amely a fogyasztókat állítja az egységes piac középpontjába; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését egy fogyasztóvédelmi menetrend indítására, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság egy következetes jogi keretrendszer megvalósítása céljából javasoljon proaktív politikát az intelligens szabályozás meghatározására; kéri továbbá, hogy a fogyasztóvédelmi politikával kapcsolatos jövőbeni intézkedések holisztikus szemléleten alapuljanak, amely a fogyasztókat állítja az egységes piac középpontjába;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a politikai prioritásokat össze kell kapcsolni, és a fogyasztói eredménytábla statisztikáival alá kell támasztani; felszólítja a Bizottságot, hogy fogyasztóvédelmi politikai stratégiájában vegye figyelembe a polgároknak és a vállalkozásoknak az egységes piaccal kapcsolatos húsz legfontosabb aggályát, amelyet nemrégiben tettek közzé; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a politikai prioritásokat össze kell kapcsolni, és a fogyasztói eredménytábla statisztikáival alá kell támasztani; felszólítja a Bizottságot, hogy fogyasztóvédelmi politikai stratégiájában vegye figyelembe a polgároknak és a vállalkozásoknak az egységes piaccal kapcsolatos húsz legfontosabb aggályát, amelyet nemrégiben tettek közzé;

| 3. | üdvözli a Bizottság 2012. évi munkaprogramjában szereplő javaslatait, amelyek a fogyasztóvédelmi politika és jogalkotási stratégia felülvizsgálatára irányulnak, a kezdeményezéseknek a Bizottság összes felelős szolgálatára kiterjedő integrálásával; megjegyzi, hogy különösen szükség van annak biztosítására, hogy a fogyasztók az egész EU-ban megkapják az olyan kulcsfontosságú jogszabályok által kínált teljes körű védelmet, mint például a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv és fogyasztóihitel-irányelv; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Bizottság 2012. évi munkaprogramjában szereplő javaslatait, amelyek a fogyasztóvédelmi politika és jogalkotási stratégia felülvizsgálatára irányulnak, a kezdeményezéseknek a Bizottság összes felelős szolgálatára kiterjedő integrálásával; megjegyzi, hogy különösen szükség van annak biztosítására, hogy a fogyasztók az egész EU-ban megkapják az olyan kulcsfontosságú jogszabályok által kínált teljes körű védelmet, mint például a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv és fogyasztóihitel-irányelv;

| 4. | üdvözli a fogyasztóvédelemre vonatkozó stratégiai megközelítést, amely levonja a 2007–2013 közötti stratégia tanulságait; hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia részeként jobban össze kell hangolni a fogyasztóvédelmi politikát és a társadalmi és környezetvédelmi célokat; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a fogyasztóvédelemre vonatkozó stratégiai megközelítést, amely levonja a 2007–2013 közötti stratégia tanulságait; hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia részeként jobban össze kell hangolni a fogyasztóvédelmi politikát és a társadalmi és környezetvédelmi célokat;

| 5. | hangsúlyozza a meglévő jogszabályok (különösen a fogyasztók jogairól szóló legújabb irányelv) megfelelő végrehajtásának és betartatásának, valamint az egyes felek jogaira és kötelezettségeire vonatkozó információk megfelelő terjesztésének fontosságát; hangsúlyozza továbbá, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv elfogadása után és a tervezett új kezdeményezések figyelembevétele mellett meg kell vizsgálni a meglévő vívmányokat; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a meglévő jogszabályok (különösen a fogyasztók jogairól szóló legújabb irányelv) megfelelő végrehajtásának és betartatásának, valamint az egyes felek jogaira és kötelezettségeire vonatkozó információk megfelelő terjesztésének fontosságát; hangsúlyozza továbbá, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv elfogadása után és a tervezett új kezdeményezések figyelembevétele mellett meg kell vizsgálni a meglévő vívmányokat;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelmi politikáknak egységeseknek kell lenniük, és ezzel kapcsolatban javasolja, hogy újból vegyék fontolóra e portfolió Európai Bizottságon belüli elosztásának kérdését; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelmi politikáknak egységeseknek kell lenniük, és ezzel kapcsolatban javasolja, hogy újból vegyék fontolóra e portfolió Európai Bizottságon belüli elosztásának kérdését;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztókat érintő politikáinak hatékonyabb összehangolását; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fogyasztókat érintő politikáinak hatékonyabb összehangolását;

| 8. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyasztóvédelem területén fokozzák a harmadik országokkal folytatott nemzetközi együttműködést és információcserét; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyasztóvédelem területén fokozzák a harmadik országokkal folytatott nemzetközi együttműködést és információcserét;

| 9. | rávilágít arra, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendnek számos kihívással kell szembenéznie, többek között növelnie kell a fogyasztók öntudatosságát és csökkentenie kell az egyenlőtlenségeket, támogatnia kell a fenntartható fogyasztást, csökkentenie kell a fogyasztók nem biztonságos termékeknek való kitettségét és támogatnia kell a fogyasztók, - különösen a gyermekek - védelmét a félrevezető reklámokkal szemben; kéri, hogy a politikai döntéshozók alaposan gondolják át, hogy hogyan lehet olyan intelligensebb politikákat kialakítani, amelyek biztosítják a fogyasztók számára a fontos és ténylegesen felhasználható információkat anélkül, hogy további terheket rónának a vállalkozásokra; |
| --- | --- |

9.

rávilágít arra, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendnek számos kihívással kell szembenéznie, többek között növelnie kell a fogyasztók öntudatosságát és csökkentenie kell az egyenlőtlenségeket, támogatnia kell a fenntartható fogyasztást, csökkentenie kell a fogyasztók nem biztonságos termékeknek való kitettségét és támogatnia kell a fogyasztók, - különösen a gyermekek - védelmét a félrevezető reklámokkal szemben; kéri, hogy a politikai döntéshozók alaposan gondolják át, hogy hogyan lehet olyan intelligensebb politikákat kialakítani, amelyek biztosítják a fogyasztók számára a fontos és ténylegesen felhasználható információkat anélkül, hogy további terheket rónának a vállalkozásokra;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson különös védelmet az olyan fogyasztói csoportok számára, amelyek értelmi, fizikai vagy pszichés gyengeségük, koruk vagy hiszékenységük miatt különösen kiszolgáltatottak, vagy amelyeket szociális vagy pénzügyi helyzetük tesz kiszolgáltatottá; támogatja a Bizottság behaviorista közgazdaságtannal kapcsolatos munkáját, mivel azt a fogyasztóvédelmi intézkedések gyakorlati hatékonyságának biztosítása szempontjából fontosnak tartja; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson különös védelmet az olyan fogyasztói csoportok számára, amelyek értelmi, fizikai vagy pszichés gyengeségük, koruk vagy hiszékenységük miatt különösen kiszolgáltatottak, vagy amelyeket szociális vagy pénzügyi helyzetük tesz kiszolgáltatottá; támogatja a Bizottság behaviorista közgazdaságtannal kapcsolatos munkáját, mivel azt a fogyasztóvédelmi intézkedések gyakorlati hatékonyságának biztosítása szempontjából fontosnak tartja;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a hatásvizsgálatok elvégzésének kritériumait és körülményeit, valamint adott esetben vizsgálja felül azokat az európai uniós jogszabályokat, amelyek hatást gyakorolnak a fogyasztóvédelmi politikára, továbbá állapítson meg olyan legjobb gyakorlati megoldásokat, amelyek segítségével a tagállamok pontosan végre tudják hajtani a meglévő jogszabályokat; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a hatásvizsgálatok elvégzésének kritériumait és körülményeit, valamint adott esetben vizsgálja felül azokat az európai uniós jogszabályokat, amelyek hatást gyakorolnak a fogyasztóvédelmi politikára, továbbá állapítson meg olyan legjobb gyakorlati megoldásokat, amelyek segítségével a tagállamok pontosan végre tudják hajtani a meglévő jogszabályokat;

A fogyasztók jogainak erősítése

| 12. | említést tesz az e-kereskedelem jelentős növekedéséről, – ami manapság nagyon fontos a fogyasztók számára, mivel az uniós polgárok 40 %-a vásárol az interneten, rámutat arra, hogy növelni kell a fogyasztók és a kiskereskedők bizalmát, különösen a határokon átnyúló online vásárlások és kereskedelem terén azáltal, hogy jogaikat és kötelezettségeiket az interneten is biztosítják; |
| --- | --- |

12.

említést tesz az e-kereskedelem jelentős növekedéséről, – ami manapság nagyon fontos a fogyasztók számára, mivel az uniós polgárok 40 %-a vásárol az interneten, rámutat arra, hogy növelni kell a fogyasztók és a kiskereskedők bizalmát, különösen a határokon átnyúló online vásárlások és kereskedelem terén azáltal, hogy jogaikat és kötelezettségeiket az interneten is biztosítják;

| 13. | sajnálatosnak tartja a belföldi internetes kiskereskedelem és a határokon átnyúló beszerzés szintje közötti nagy szakadékot; megállapítja, hogy a fogyasztói eredménytábla szerint a fogyasztók 44 %-a állította, hogy a jogaival kapcsolatos bizonytalanság tartotta vissza a másik tagállamokból való áruvásárlástól, és hogy a késedelmes szállítás, illetve a szállítás elmaradása, valamint a csalás a fő tényezők, amelyek akadályozzák a határokon átnyúló vásárlás elterjedését; kéri ezért, hogy az EU fogyasztóvédelmi politikai stratégiája támogassa a növekedést és az innovációt a kiskereskedelmi ágazatban, és különösen az egységes digitális piac befejezését, hogy segítsenek a fogyasztóknak határokon átnyúlóan vásárolni; |
| --- | --- |

13.

sajnálatosnak tartja a belföldi internetes kiskereskedelem és a határokon átnyúló beszerzés szintje közötti nagy szakadékot; megállapítja, hogy a fogyasztói eredménytábla szerint a fogyasztók 44 %-a állította, hogy a jogaival kapcsolatos bizonytalanság tartotta vissza a másik tagállamokból való áruvásárlástól, és hogy a késedelmes szállítás, illetve a szállítás elmaradása, valamint a csalás a fő tényezők, amelyek akadályozzák a határokon átnyúló vásárlás elterjedését; kéri ezért, hogy az EU fogyasztóvédelmi politikai stratégiája támogassa a növekedést és az innovációt a kiskereskedelmi ágazatban, és különösen az egységes digitális piac befejezését, hogy segítsenek a fogyasztóknak határokon átnyúlóan vásárolni;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a fogyasztói bizalom a gazdaság motorja mind a belföldi, mind a határokon átnyúló, mind az online, mind az offline kereskedelem tekintetében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a fogyasztói bizalom a gazdaság motorja mind a belföldi, mind a határokon átnyúló, mind az online, mind az offline kereskedelem tekintetében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy tájékoztatni kell a fogyasztókat jogaikról és kötelezettségeikről, és biztosítani kell, hogy az internethasználat és a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében a fogyasztók jogait teljes mértékben tartsák tiszteletben, ugyanakkor biztosítva személyes adataik és magánélethez fűződő joguk védelmét; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy tájékoztatni kell a fogyasztókat jogaikról és kötelezettségeikről, és biztosítani kell, hogy az internethasználat és a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében a fogyasztók jogait teljes mértékben tartsák tiszteletben, ugyanakkor biztosítva személyes adataik és magánélethez fűződő joguk védelmét;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók személyes adatai – például a fogyasztói profilokat tartalmazó, célzott hirdetés kapcsán létrehozott adatbázisok – jelentős gazdasági értéket képviselnek; rámutat arra, hogy a felhasználók többnyire nincsenek tudatában annak, hogy milyen értéket képviselnek az általuk önként a vállalatok rendelkezésére bocsátott adatok; arra kéri a Bizottságot, hogy az online hirdetések és a keresőmotorok számára biztosítson megfelelő versenyt a piacon, és kövesse nyomon az adatok érintett vállalatok általi felhasználását, a jelenlegi adatvédelmi kerettel összhangban; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók személyes adatai – például a fogyasztói profilokat tartalmazó, célzott hirdetés kapcsán létrehozott adatbázisok – jelentős gazdasági értéket képviselnek; rámutat arra, hogy a felhasználók többnyire nincsenek tudatában annak, hogy milyen értéket képviselnek az általuk önként a vállalatok rendelkezésére bocsátott adatok; arra kéri a Bizottságot, hogy az online hirdetések és a keresőmotorok számára biztosítson megfelelő versenyt a piacon, és kövesse nyomon az adatok érintett vállalatok általi felhasználását, a jelenlegi adatvédelmi kerettel összhangban;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat és a kereskedőket átláthatóbb és jobban összehasonlítható információkkal kell ellátni (például egységár-feltüntetési szabályok, valamint az árak összehasonlítását pontos és átlátható módon végző internetes oldalak révén), valamint biztosítani kell számukra a termékek tartalmas és hatékony címkézését; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat és a kereskedőket átláthatóbb és jobban összehasonlítható információkkal kell ellátni (például egységár-feltüntetési szabályok, valamint az árak összehasonlítását pontos és átlátható módon végző internetes oldalak révén), valamint biztosítani kell számukra a termékek tartalmas és hatékony címkézését;

| 18. | hangsúlyozza a címkézés fontosságát, és ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a fogyasztók egyre nagyobb sajátos igényeit, például a tisztességes kereskedelemmel, az ökológiai lábnyommal, az újrahasznosítás lehetőségeivel és fajtájával, az eredetmegjelöléssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a címkézés fontosságát, és ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a fogyasztók egyre nagyobb sajátos igényeit, például a tisztességes kereskedelemmel, az ökológiai lábnyommal, az újrahasznosítás lehetőségeivel és fajtájával, az eredetmegjelöléssel kapcsolatban;

| 19. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a gyors szélessávú és telekommunikációs hálózatokhoz való egyetemes hozzáférést, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való széles körű internetes hozzáférést, többek között a forgalmazási korlátozások megszüntetésével, a földrajzi szegmentáció kezelésével és az elektronikus fizetési szolgáltatások fejlesztésével; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a gyors szélessávú és telekommunikációs hálózatokhoz való egyetemes hozzáférést, valamint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való széles körű internetes hozzáférést, többek között a forgalmazási korlátozások megszüntetésével, a földrajzi szegmentáció kezelésével és az elektronikus fizetési szolgáltatások fejlesztésével;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendnek fel kell hívnia a figyelmet a digitális termékek tartalmának – például az elektronikus könyvek – piacára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendnek fel kell hívnia a figyelmet a digitális termékek tartalmának – például az elektronikus könyvek – piacára;

| 21. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a fogyasztók önérvényesítését, és ennek érdekében hasznos, célzott és érthető információkat kell biztosítani számukra; kitart amellett, hogy az uniós és nemzeti hatóságoknak, valamint a fogyasztóvédelmi szervezeteknek és a vállalatoknak fokozniuk kell a fogyasztók képzésének javítására irányuló erőfeszítéseiket; kéri a Bizottságot, hogy az egységes piacra vonatkozóan javasoljon „fogyasztóbarát” jogszabályokat, biztosítva ezzel a fogyasztói érdekek teljes körű figyelembevételét az egységes piac működésében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell a fogyasztók önérvényesítését, és ennek érdekében hasznos, célzott és érthető információkat kell biztosítani számukra; kitart amellett, hogy az uniós és nemzeti hatóságoknak, valamint a fogyasztóvédelmi szervezeteknek és a vállalatoknak fokozniuk kell a fogyasztók képzésének javítására irányuló erőfeszítéseiket; kéri a Bizottságot, hogy az egységes piacra vonatkozóan javasoljon „fogyasztóbarát” jogszabályokat, biztosítva ezzel a fogyasztói érdekek teljes körű figyelembevételét az egységes piac működésében;

| 22. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden tagállamban biztosítsanak megfelelő támogatást és kapacitásépítést a fogyasztói szervezetek számára, hogy megerősítsék szerepüket és növeljék a rendelkezésükre álló forrásokat, ezáltal erősítve a fogyasztók jogait; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden tagállamban biztosítsanak megfelelő támogatást és kapacitásépítést a fogyasztói szervezetek számára, hogy megerősítsék szerepüket és növeljék a rendelkezésükre álló forrásokat, ezáltal erősítve a fogyasztók jogait;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat a korai életkortól kezdődően nevelni kell a termékeken megjelenő információ megértésére és kezelésére; kéri a Bizottságot, hogy tegye az európai logókat könnyebben azonosíthatóvá és egyértelműbbé, (különösen a CE-megfelelőségi jelölés logója, az európai ökocímke, az újrahasznosítás esetében a Möbius-szalag vagy az ártalmassági jelölés tekintetében); |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat a korai életkortól kezdődően nevelni kell a termékeken megjelenő információ megértésére és kezelésére; kéri a Bizottságot, hogy tegye az európai logókat könnyebben azonosíthatóvá és egyértelműbbé, (különösen a CE-megfelelőségi jelölés logója, az európai ökocímke, az újrahasznosítás esetében a Möbius-szalag vagy az ártalmassági jelölés tekintetében);

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy indítson tájékoztató kampányokat valamennyi tagállamban az európai „CE- megjelölésről” és annak jelentőségéről, ezek keretében tegye világossá a fogyasztók számára, hogy az mit jelent (vagy mit nem jelent), és adjon számukra átfogóbb tájékoztatást, valamint ezzel egyidejűleg igyekezzen a szakmai körökben felhívni a figyelmet a termékbiztonságra; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy indítson tájékoztató kampányokat valamennyi tagállamban az európai „CE- megjelölésről” és annak jelentőségéről, ezek keretében tegye világossá a fogyasztók számára, hogy az mit jelent (vagy mit nem jelent), és adjon számukra átfogóbb tájékoztatást, valamint ezzel egyidejűleg igyekezzen a szakmai körökben felhívni a figyelmet a termékbiztonságra;

| 25. | meggyőződése, hogy a civil társadalomnak a fogyasztóvédelmi szervezetekkel és a vállalkozásokkal együtt az egységes piaci információk elterjesztésére szolgáló további innovatív megoldásokat kellene bekapcsolnia, lehetővé téve a személyek számára a létező lehetőségek maradéktalan kihasználását; hangsúlyozza a civil társadalom szerepének fontosságát, amely segíthet a polgároknak, a fogyasztóknak és a kkv-knek – különösen a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőknek, így például a fiataloknak vagy az internet-hozzáféréssel nem rendelkezőknek – a tagállamokban fennálló nyelvi, technológiai és adminisztratív akadályok és korlátok leküzdésében; |
| --- | --- |

25.

meggyőződése, hogy a civil társadalomnak a fogyasztóvédelmi szervezetekkel és a vállalkozásokkal együtt az egységes piaci információk elterjesztésére szolgáló további innovatív megoldásokat kellene bekapcsolnia, lehetővé téve a személyek számára a létező lehetőségek maradéktalan kihasználását; hangsúlyozza a civil társadalom szerepének fontosságát, amely segíthet a polgároknak, a fogyasztóknak és a kkv-knek – különösen a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévőknek, így például a fiataloknak vagy az internet-hozzáféréssel nem rendelkezőknek – a tagállamokban fennálló nyelvi, technológiai és adminisztratív akadályok és korlátok leküzdésében;

| 26. | sajnálja, hogy a szolgáltatók vagy díjcsomagok közötti váltás bizonyos ágazatokban még mindig nehézségeket okoz, és akadályozza a fogyasztók választási szabadságát és csorbítja a versenyt; a Bizottságot, hogy vizsgálja meg közelebbről ezt a problémát, és gondoskodjon arról, hogy a fogyasztók maradéktalanul élni tudjanak az egységes piac adta lehetőségekkel; |
| --- | --- |

26.

sajnálja, hogy a szolgáltatók vagy díjcsomagok közötti váltás bizonyos ágazatokban még mindig nehézségeket okoz, és akadályozza a fogyasztók választási szabadságát és csorbítja a versenyt; a Bizottságot, hogy vizsgálja meg közelebbről ezt a problémát, és gondoskodjon arról, hogy a fogyasztók maradéktalanul élni tudjanak az egységes piac adta lehetőségekkel;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy tekintse át a fogyasztók általi bankváltással kapcsolatos akadályokat, és mérlegelje a megszüntetésükre vonatkozó javaslatokat, például az uniós szintű bankszámlaszám-hordozhatósági rendszer létrehozását; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy tekintse át a fogyasztók általi bankváltással kapcsolatos akadályokat, és mérlegelje a megszüntetésükre vonatkozó javaslatokat, például az uniós szintű bankszámlaszám-hordozhatósági rendszer létrehozását;

| 28. | megjegyzi annak fontosságát, hogy a fogyasztók számára elérthetők legyenek olyan bankszámlák, amelyek banki költségei átláthatók, és amelyek esetében a tranzakciós idők rövidebben és az egyszerűbbek a bankszámla-váltási eljárások; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi annak fontosságát, hogy a fogyasztók számára elérthetők legyenek olyan bankszámlák, amelyek banki költségei átláthatók, és amelyek esetében a tranzakciós idők rövidebben és az egyszerűbbek a bankszámla-váltási eljárások;

| 29. | megjegyzi, hogy mintegy harmincmillió uniós polgár nem fér hozzá alapvető banki szolgáltatásokhoz, és kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, ahogy azt az egységes piaci intézkedéscsomagban és a 2011. évi munkaprogramjában bejelentette; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy mintegy harmincmillió uniós polgár nem fér hozzá alapvető banki szolgáltatásokhoz, és kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, ahogy azt az egységes piaci intézkedéscsomagban és a 2011. évi munkaprogramjában bejelentette;

Fogyasztóvédelem és termékbiztonság

| 30. | kiemeli, hogy olyan fogyasztóvédelmi politikákat kell kialakítani, amelyek figyelembe veszik a kiszolgáltatott fogyasztói csoportok sajátosságait; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy olyan fogyasztóvédelmi politikákat kell kialakítani, amelyek figyelembe veszik a kiszolgáltatott fogyasztói csoportok sajátosságait;

| 31. | kéri, hogy kifejezett kapcsolat legyen a stratégia és a versenypolitikai program között, valamint közös fellépésre szólít fel ennek elérése érdekében, hogy a fogyasztók élvezhessék az igényeikhez jobban igazodó és kedvezőbb feltételekkel nyújtott szolgáltatások előnyeit; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy kifejezett kapcsolat legyen a stratégia és a versenypolitikai program között, valamint közös fellépésre szólít fel ennek elérése érdekében, hogy a fogyasztók élvezhessék az igényeikhez jobban igazodó és kedvezőbb feltételekkel nyújtott szolgáltatások előnyeit;

| 32. | hangsúlyozza, hogy sürgősen növelni kell az EU-ban a fogyasztói termékek biztonságának általános szintjét, különösen az általános termékbiztonsági irányelv közelgő felülvizsgálata keretében; kéri a Bizottságot, hogy az illetékes európai uniós ügynökségekkel együttműködésben vizsgálja meg közelebbről a vegyi anyagoknak a fogyasztók egészségére gyakorolt hatásával, az antibiotikum-rezisztenciával és a nanotechnológiával kapcsolatos kérdéseket az e területekre vonatkozó jelenlegi európai uniós jogszabályok alapján; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy sürgősen növelni kell az EU-ban a fogyasztói termékek biztonságának általános szintjét, különösen az általános termékbiztonsági irányelv közelgő felülvizsgálata keretében; kéri a Bizottságot, hogy az illetékes európai uniós ügynökségekkel együttműködésben vizsgálja meg közelebbről a vegyi anyagoknak a fogyasztók egészségére gyakorolt hatásával, az antibiotikum-rezisztenciával és a nanotechnológiával kapcsolatos kérdéseket az e területekre vonatkozó jelenlegi európai uniós jogszabályok alapján;

| 33. | hangsúlyozza azt is, hogy növelni kell a játékszerek biztonságának szintjét, és sürgeti a tagállamokat, hogy sürgősen ültessék át és teljes mértékben hajtsák végre a játékok biztonságáról szóló új irányelvet; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza azt is, hogy növelni kell a játékszerek biztonságának szintjét, és sürgeti a tagállamokat, hogy sürgősen ültessék át és teljes mértékben hajtsák végre a játékok biztonságáról szóló új irányelvet;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös értékelési és címkézési rendszert, amint azt a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló állásfoglalásában jelezte, a termék teljes életciklusa alapján, különösen az egyszerűsítés, a rendszerek összehangolása és a szétaprózottság vállalkozásoknál és fogyasztóknál jelentkező költségeinek leküzdése, valamint a megtévesztő reklám megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös értékelési és címkézési rendszert, amint azt a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról szóló állásfoglalásában jelezte, a termék teljes életciklusa alapján, különösen az egyszerűsítés, a rendszerek összehangolása és a szétaprózottság vállalkozásoknál és fogyasztóknál jelentkező költségeinek leküzdése, valamint a megtévesztő reklám megelőzése érdekében;

| 35. | felszólít a jobb termékbiztonsági garanciákra, különösen az e-kereskedelem belső piacát illetően; |
| --- | --- |

35.

felszólít a jobb termékbiztonsági garanciákra, különösen az e-kereskedelem belső piacát illetően;

| 36. | felszólít a RAPEX riasztási rendszer megerősítésére, valamint hatékonyabbá és a fogyasztók számára átláthatóbbá tételére annak érdekében, hogy általánosan ismertebbé váljanak az egyes fogyasztási termékek által jelentett veszélyek, és a vállalatok és a vámhatóságok gyorsan és megfelelően fel tudjanak lépni; |
| --- | --- |

36.

felszólít a RAPEX riasztási rendszer megerősítésére, valamint hatékonyabbá és a fogyasztók számára átláthatóbbá tételére annak érdekében, hogy általánosan ismertebbé váljanak az egyes fogyasztási termékek által jelentett veszélyek, és a vállalatok és a vámhatóságok gyorsan és megfelelően fel tudjanak lépni;

| 37. | e tekintetben megjegyzi, hogy fontos az átlátható és megbízható piacok léte, a szakmai normák javítása és a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóknak való nyújtása során az összeférhetetlenségek elkerülése, valamint utal a pénzügyi oktatás alapvető szerepére; |
| --- | --- |

37.

e tekintetben megjegyzi, hogy fontos az átlátható és megbízható piacok léte, a szakmai normák javítása és a pénzügyi szolgáltatások fogyasztóknak való nyújtása során az összeférhetetlenségek elkerülése, valamint utal a pénzügyi oktatás alapvető szerepére;

| 38. | hangsúlyozza a pénzügyi oktatáshoz és a pénzügyi tanácsadáshoz való hozzáférés jelentőségét, és kéri, hogy a pénzügyi tanácsadási szolgáltatásokat szabályozzák megfelelőbben; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a pénzügyi oktatáshoz és a pénzügyi tanácsadáshoz való hozzáférés jelentőségét, és kéri, hogy a pénzügyi tanácsadási szolgáltatásokat szabályozzák megfelelőbben;

| 39. | rámutat arra, hogy az új európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó fogyasztóvédelem területén kifejezett hatáskörrel és feladatkörrel rendelkeznek, és elvárja, hogy a stratégia ezt tükrözze, és növelje az EFH-k fogyasztóvédelmi képességeit, a nemzeti hatóságok már létező, bevált gyakorlataiból merítve, egyszersmind biztosítva az érdekelt felek, különösen a fogyasztók képviselőinek megfelelő részvételét; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy az új európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó fogyasztóvédelem területén kifejezett hatáskörrel és feladatkörrel rendelkeznek, és elvárja, hogy a stratégia ezt tükrözze, és növelje az EFH-k fogyasztóvédelmi képességeit, a nemzeti hatóságok már létező, bevált gyakorlataiból merítve, egyszersmind biztosítva az érdekelt felek, különösen a fogyasztók képviselőinek megfelelő részvételét;

| 40. | EU-szerte magas szintű fogyasztóvédelem biztosítását kéri a belső piac pénzügyi szolgáltatások területén való további megerősítése és a protekcionista gyakorlatok leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

40.

EU-szerte magas szintű fogyasztóvédelem biztosítását kéri a belső piac pénzügyi szolgáltatások területén való további megerősítése és a protekcionista gyakorlatok leküzdése érdekében;

| 41. | a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos kutatási projektek célzott finanszírozására szólít fel, különösen a fogyasztói magatartás és az adatgyűjtés területén, hogy ezzel segítsék a fogyasztók szükségleteire reagáló politikák kialakítását; |
| --- | --- |

41.

a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos kutatási projektek célzott finanszírozására szólít fel, különösen a fogyasztói magatartás és az adatgyűjtés területén, hogy ezzel segítsék a fogyasztók szükségleteire reagáló politikák kialakítását;

| 42. | javasolja, hogy fejlesszék a kutatáshoz nyújtott európai támogatást az olyan felemelkedő ágazatokban, mint a környezetbarát, etikus fogyasztás, vagy a hétköznapi fogyasztási javak megosztásának támogatását (gépjármű, kerékpár, háztartási eszközök stb.); |
| --- | --- |

42.

javasolja, hogy fejlesszék a kutatáshoz nyújtott európai támogatást az olyan felemelkedő ágazatokban, mint a környezetbarát, etikus fogyasztás, vagy a hétköznapi fogyasztási javak megosztásának támogatását (gépjármű, kerékpár, háztartási eszközök stb.);

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa munkáját az olyan kérdésekre vonatkozóan, mint az áruk értékesítése és a tisztességtelen szerződési feltételek, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályok felülvizsgálata, a fogyasztói hitelekről szóló irányelv, a megtévesztő reklámokról szóló irányelv, valamint annak tágabb kérdése, hogy alkalmazni kell-e a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályokat a vállalkozások közötti kapcsolatokra; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben és helyesen hajtsák végre a belső piaci szabályokat és jogszabályokat, különös tekintettel a fogyasztók jogairól szóló irányelvre, az e-kereskedelemről szóló irányelvre, valamint a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa munkáját az olyan kérdésekre vonatkozóan, mint az áruk értékesítése és a tisztességtelen szerződési feltételek, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályok felülvizsgálata, a fogyasztói hitelekről szóló irányelv, a megtévesztő reklámokról szóló irányelv, valamint annak tágabb kérdése, hogy alkalmazni kell-e a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó szabályokat a vállalkozások közötti kapcsolatokra; sürgeti a tagállamokat, hogy teljes mértékben és helyesen hajtsák végre a belső piaci szabályokat és jogszabályokat, különös tekintettel a fogyasztók jogairól szóló irányelvre, az e-kereskedelemről szóló irányelvre, valamint a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre;

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendben emelje ki a szabványosítás fontosságát az összetett folyamatok és például a szolgáltatásokra vonatkozó bonyolult fogyasztói tájékoztatás egyszerűsítése érdekében, és biztosítsa, hogy ebbe a fontos feladatba a fogyasztóvédelmi szervezeteket és a nemzeti hatóságokat egyaránt bevonják; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendben emelje ki a szabványosítás fontosságát az összetett folyamatok és például a szolgáltatásokra vonatkozó bonyolult fogyasztói tájékoztatás egyszerűsítése érdekében, és biztosítsa, hogy ebbe a fontos feladatba a fogyasztóvédelmi szervezeteket és a nemzeti hatóságokat egyaránt bevonják;

Egy szociálisabb és fenntarthatóbb európai fogyasztóvédelmi politika felé

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy a fogyasztók általi hozzáférést mint tényezőt vegye bele a fogyasztóvédelmi menetrendbe annak biztosítása érdekében, hogy a kiszolgáltatott csoportok hozzáférjenek a számukra szükséges alapvető termékekhez és szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy ez egyértelműen tanúsítja majd a fogyasztóvédelmi politikák szociális dimenzióját; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot, hogy a fogyasztók általi hozzáférést mint tényezőt vegye bele a fogyasztóvédelmi menetrendbe annak biztosítása érdekében, hogy a kiszolgáltatott csoportok hozzáférjenek a számukra szükséges alapvető termékekhez és szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy ez egyértelműen tanúsítja majd a fogyasztóvédelmi politikák szociális dimenzióját;

| 46. | rámutat arra, hogy az idősebbek és a fogyatékkal élők még mindig biztonsági és hozzáférési problémákkal szembesülnek az általános termékek és szolgáltatások esetében; e tekintetben rámutat arra, hogy a szabványok sikeresen felhasználhatók arra, hogy a termékeket és szolgáltatásokat tegyék elérhetővé a lehető legtöbb fogyasztó számára, függetlenül koruktól és fizikai képességeiktől; |
| --- | --- |

46.

rámutat arra, hogy az idősebbek és a fogyatékkal élők még mindig biztonsági és hozzáférési problémákkal szembesülnek az általános termékek és szolgáltatások esetében; e tekintetben rámutat arra, hogy a szabványok sikeresen felhasználhatók arra, hogy a termékeket és szolgáltatásokat tegyék elérhetővé a lehető legtöbb fogyasztó számára, függetlenül koruktól és fizikai képességeiktől;

| 47. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendben vegye figyelembe a nemek dimenzióját, a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének mint politikája szerves részének végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásának megfelelően; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a fogyasztóvédelmi menetrend kizárjon minden nemen alapuló megkülönböztetést az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés és az azokkal való ellátás terén; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelmi menetrendben vegye figyelembe a nemek dimenzióját, a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének mint politikája szerves részének végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásának megfelelően; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a fogyasztóvédelmi menetrend kizárjon minden nemen alapuló megkülönböztetést az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés és az azokkal való ellátás terén;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon annak a kérdésével, hogyan lehet az innováció, a gazdasági növekedés és egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítása érdekében fenntarthatóbbá tenni a lakossági fogyasztást, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megfelelően; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani az intelligens energiarendszerekre: az új technológiák felhasználásának a hálózat valamennyi felhasználója számára lehetővé kell tennie a belső energiapiaci részvételt az energia megtakarítása és az energia költségeinek csökkentése vagy mérséklése érdekében, a kiszolgáltatott fogyasztók energiaellátásának ezzel egyidejű védelme mellett; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon annak a kérdésével, hogyan lehet az innováció, a gazdasági növekedés és egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítása érdekében fenntarthatóbbá tenni a lakossági fogyasztást, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megfelelően; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani az intelligens energiarendszerekre: az új technológiák felhasználásának a hálózat valamennyi felhasználója számára lehetővé kell tennie a belső energiapiaci részvételt az energia megtakarítása és az energia költségeinek csökkentése vagy mérséklése érdekében, a kiszolgáltatott fogyasztók energiaellátásának ezzel egyidejű védelme mellett;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy hangolják össze erőfeszítéseiket, és tájékoztassák megfelelőbben a fogyasztókat az élelmiszer-vásárlás és -fogyasztás hatékonyabb módjairól, az élelmiszer-hulladék megelőzése és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy hangolják össze erőfeszítéseiket, és tájékoztassák megfelelőbben a fogyasztókat az élelmiszer-vásárlás és -fogyasztás hatékonyabb módjairól, az élelmiszer-hulladék megelőzése és leküzdése érdekében;

| 50. | hangsúlyozza, hogy fel kell mérni a piacnyitás fogyasztói elégedettségre gyakorolt hatását, és e tekintetben kéri az energiapiac működésének kiértékelését; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy fel kell mérni a piacnyitás fogyasztói elégedettségre gyakorolt hatását, és e tekintetben kéri az energiapiac működésének kiértékelését;

A fogyasztói jogok alkalmazása és a jogorvoslat

| 51. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az európai fogyasztói információs centrumok hálózatát (ECC-Net) és tegye ismertté munkáját, amelynek központi szerepet kell játszania a fogyasztók jogaikról való tájékoztatásában és panasz esetén támogatásukban; hangsúlyozza a határokon átnyúló végrehajtási és együttműködési hálózat (fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat) által annak biztosításában betöltött kulcsszerepet, hogy a fogyasztóvédelmi jogszabályokat helyesen érvényesítsék, és segítsék az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködést; |
| --- | --- |

51.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az európai fogyasztói információs centrumok hálózatát (ECC-Net) és tegye ismertté munkáját, amelynek központi szerepet kell játszania a fogyasztók jogaikról való tájékoztatásában és panasz esetén támogatásukban; hangsúlyozza a határokon átnyúló végrehajtási és együttműködési hálózat (fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat) által annak biztosításában betöltött kulcsszerepet, hogy a fogyasztóvédelmi jogszabályokat helyesen érvényesítsék, és segítsék az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködést;

| 52. | felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki a Szerződéseken alapuló összes jogkörét az összes uniós fogyasztóvédelmi jogszabály átültetésének, alkalmazásának és végrehajtásának javítására; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák az e jogszabályok teljes körű és helyes végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot, hogy használja ki a Szerződéseken alapuló összes jogkörét az összes uniós fogyasztóvédelmi jogszabály átültetésének, alkalmazásának és végrehajtásának javítására; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák az e jogszabályok teljes körű és helyes végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseiket;

| 53. | jobban hozzáférhető és hatékonyabb jogorvoslati mechanizmusok megteremtésére szólít fel, mint például az alternatív vitarendezési mechanizmus, a kollektív (fogyasztói) jogorvoslat, vagy internetes vitarendezés, a fogyasztók helyzetének megerősítése érdekében Unió-szerte; aggodalommal jegyzi meg, hogy a kártérítés jelenlegi hiánya a jogi rendszer jelentős kiskapuja, mivel jogellenes nyereség megtartására ad módot a kereskedő számára; |
| --- | --- |

53.

jobban hozzáférhető és hatékonyabb jogorvoslati mechanizmusok megteremtésére szólít fel, mint például az alternatív vitarendezési mechanizmus, a kollektív (fogyasztói) jogorvoslat, vagy internetes vitarendezés, a fogyasztók helyzetének megerősítése érdekében Unió-szerte; aggodalommal jegyzi meg, hogy a kártérítés jelenlegi hiánya a jogi rendszer jelentős kiskapuja, mivel jogellenes nyereség megtartására ad módot a kereskedő számára;

| 54. | hozzáférhető és hatékony jogorvoslati mechanizmusokat kér az európai fogyasztók számára, mivel ezek a belső piac – különösen az e-kereskedelem – előtt álló akadályok elhárításához elengedhetetlenek, és kéri a Bizottságot, hogy a rendes jogalkotási eljárás keretében terjesszen elő egy vagy több javaslatot a Parlament megfelelő bevonása érdekében; |
| --- | --- |

54.

hozzáférhető és hatékony jogorvoslati mechanizmusokat kér az európai fogyasztók számára, mivel ezek a belső piac – különösen az e-kereskedelem – előtt álló akadályok elhárításához elengedhetetlenek, és kéri a Bizottságot, hogy a rendes jogalkotási eljárás keretében terjesszen elő egy vagy több javaslatot a Parlament megfelelő bevonása érdekében;

| 55. | üdvözli az alternatív vitarendezés európai rendszerének kidolgozására irányuló, folyamatban lévő munkát, amelynek során a meglévő nemzeti és üzleti rendszereket használják fel annak érdekében, hogy a magas szintű fogyasztóvédelem a vállalkozók számára tisztességes kereskedelmi feltételekkel társuljon; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az alternatív vitarendezés európai rendszerének kidolgozására irányuló, folyamatban lévő munkát, amelynek során a meglévő nemzeti és üzleti rendszereket használják fel annak érdekében, hogy a magas szintű fogyasztóvédelem a vállalkozók számára tisztességes kereskedelmi feltételekkel társuljon;

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy építsen a tagállami bevált gyakorlatokra, így például az ombudsmanra mint észak-európai modellre, és vegye fontolóra az Európai Fogyasztói Központok hálózatának jogi hatáskörrel való felruházását a fogyasztói jogviták megoldásában; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot, hogy építsen a tagállami bevált gyakorlatokra, így például az ombudsmanra mint észak-európai modellre, és vegye fontolóra az Európai Fogyasztói Központok hálózatának jogi hatáskörrel való felruházását a fogyasztói jogviták megoldásában;

| 57. | úgy véli, hogy egy ilyen rendszer kiteljesíti az egységes piacot, és méltányos jogorvoslati rendszert hoz létre a fogyasztók határokon átnyúló jogvitáinak rendezésére – építve a fogyasztók és az ipar közötti bizalomra, és kiküszöbölve az ipar és a fogyasztók számára egyaránt költséges pereskedést; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy egy ilyen rendszer kiteljesíti az egységes piacot, és méltányos jogorvoslati rendszert hoz létre a fogyasztók határokon átnyúló jogvitáinak rendezésére – építve a fogyasztók és az ipar közötti bizalomra, és kiküszöbölve az ipar és a fogyasztók számára egyaránt költséges pereskedést;

| 58. | felszólítja a Bizottságot, hogy indítson intézményközi vitát arról, hogy miként lehetne megfelelően előrelépni a fogyasztók további jogi védelme felé piaci tranzakcióik során, kellő figyelemmel a fogyasztók jogairól szóló irányelvben meghatározott megközelítésre; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot, hogy indítson intézményközi vitát arról, hogy miként lehetne megfelelően előrelépni a fogyasztók további jogi védelme felé piaci tranzakcióik során, kellő figyelemmel a fogyasztók jogairól szóló irányelvben meghatározott megközelítésre;

| 59. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a 2013 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tartalmazzon megfelelő költségvetési tételt az e jelentésben és a soron következő fogyasztóvédelmi menetrendben kitűzött célok eléréséhez; rámutat arra, hogy ahhoz, hogy a fogyasztóvédelmi szervezetek képesek legyenek valamennyi tagállamban képviselni a fogyasztókat, megfelelő és garantált finanszírozásra van szükség az EU részéről; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a 2013 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tartalmazzon megfelelő költségvetési tételt az e jelentésben és a soron következő fogyasztóvédelmi menetrendben kitűzött célok eléréséhez; rámutat arra, hogy ahhoz, hogy a fogyasztóvédelmi szervezetek képesek legyenek valamennyi tagállamban képviselni a fogyasztókat, megfelelő és garantált finanszírozásra van szükség az EU részéről;

*

* *

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0324.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0293.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0376.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0320.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0307.

(6)  HL C 161. E, 2011.5.31., 84. o.

(7)  HL C 349. E, 2010.12.22., 1. o.

(8)  HL L 176., 2009.7.7, 17. o.

(9)  HL L 98., 2005.4.16, 47. o.

(10)  HL L 170., 2009.6.30., 1. o.

(11)  HL L 218., 2008.8.13, 30. o.

(12)  HL C 279. E, 2009.11.19., 17. o.

(13)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(14)  HL L 364., 2004.12.9, 1. o.

(15)  HL C 317. E, 2006.12.23., 61. o.

(16)  HL L 149., 2005.6.11, 22. o.

(17)  HL L 373., 2004.12.21, 37. o.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/35

---

2011. november 15., keddOnline szerencsejátékok

P7_TA(2011)0492

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása az online szerencsejátékok belső piaci helyzetéről (2011/2084(INI))

2013/C 153 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Zöld könyv az online szerencsejátékokról a belső piacon” című, 2011. március 24-i bizottsági közleményre (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Zöld könyv az online szerencsejátékokról a belső piacon” című, 2011. március 24-i bizottsági közleményre (COM(2011)0128),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 51., 52. és 56. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 51., 52. és 56. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvre,

| — | figyelemmel az Európai Unió Bíróságának vonatkozó joggyakorlatára (1), |
| --- | --- |

—

figyelemmel az Európai Unió Bíróságának vonatkozó joggyakorlatára (1),

| — | figyelemmel az Európai Unió tagállamaiban a szerencsejátékokra és fogadásokra alkalmazandó keretről szóló, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre és a Tanács francia, svéd, spanyol és magyar elnöksége által kidolgozott, az ezzel kapcsolatban elért haladásról szóló jelentésekre, |
| --- | --- |

—

figyelemmel az Európai Unió tagállamaiban a szerencsejátékokra és fogadásokra alkalmazandó keretről szóló, 2010. december 10-i tanácsi következtetésekre és a Tanács francia, svéd, spanyol és magyar elnöksége által kidolgozott, az ezzel kapcsolatban elért haladásról szóló jelentésekre,

| — | tekintettel az on-line szerencsejátékok tisztességességéről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az on-line szerencsejátékok tisztességességéről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a sportról szóló fehér könyvre vonatkozó, 2008. május 8-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sportról szóló fehér könyvre vonatkozó, 2008. május 8-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanács irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanács irányelvre (4),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a távollevők között kötött szerződések esetén a fogyasztók védelméről szóló, 1997. május 20-i 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel „A korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban” című, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A korrupció elleni küzdelem az Európai Unióban” című, 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel „A sport európai dimenziójának fejlesztése” című, 2011. január 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sport európai dimenziójának fejlesztése” című, 2011. január 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0012),

| — | tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0342/2011),

| A. | mivel az online szerencsejáték-ágazat folyamatosan növekszik, bizonyos mértékig azon polgárok nemzeti kormányainak ellenőrzése nélkül, akik számára ezeket a játékokat kínálják, és mivel a fogyasztóvédelem és a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében hordozott kockázat miatt ez az ágazat nem minősül ugyanolyannak, mint a többi, |
| --- | --- |

A.

mivel az online szerencsejáték-ágazat folyamatosan növekszik, bizonyos mértékig azon polgárok nemzeti kormányainak ellenőrzése nélkül, akik számára ezeket a játékokat kínálják, és mivel a fogyasztóvédelem és a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében hordozott kockázat miatt ez az ágazat nem minősül ugyanolyannak, mint a többi,

| B. | mivel a szubszidiaritás elvének alkalmazása miatt nincs az online szerencsejátékok szabályozására vonatkozó külön uniós jogi aktus, |
| --- | --- |

B.

mivel a szubszidiaritás elvének alkalmazása miatt nincs az online szerencsejátékok szabályozására vonatkozó külön uniós jogi aktus,

| C. | mivel a szerencsejáték-szolgáltatásokra több uniós jogszabály vonatkozik, így például az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv, a távértékesítési irányelv, a pénzmosás elleni irányelv, az adatvédelmi irányelv, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv és a hozzáadottérték-adó közös rendszeréről szóló irányelv, |
| --- | --- |

C.

mivel a szerencsejáték-szolgáltatásokra több uniós jogszabály vonatkozik, így például az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv, a távértékesítési irányelv, a pénzmosás elleni irányelv, az adatvédelmi irányelv, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv és a hozzáadottérték-adó közös rendszeréről szóló irányelv,

| D. | mivel a szerencsejáték-ágazatot az egyes tagállamokban eltérően szabályozzák, és mivel ez nem csak a határokon átnyúló szerencsejáték-szolgáltatások jogszerű nyújtását nehezíti meg a szabályozott szolgáltató számára, hanem gyakorlatilag lehetetlenné teszi a fogyasztóvédelmet, valamint az illegális online szerencsejátékok és a szerencsejátékhoz kapcsolódó bűnözés elleni uniós szintű fellépést is, |
| --- | --- |

D.

mivel a szerencsejáték-ágazatot az egyes tagállamokban eltérően szabályozzák, és mivel ez nem csak a határokon átnyúló szerencsejáték-szolgáltatások jogszerű nyújtását nehezíti meg a szabályozott szolgáltató számára, hanem gyakorlatilag lehetetlenné teszi a fogyasztóvédelmet, valamint az illegális online szerencsejátékok és a szerencsejátékhoz kapcsolódó bűnözés elleni uniós szintű fellépést is,

| E. | mivel a bűnözés és a csalás elleni küzdelem terén, különös tekintettel a sport tisztességességének megőrzésére, valamint a játékosok és fogyasztók védelmére, az uniós megközelítés hozzáadott értéke különös fontossággal bír, |
| --- | --- |

E.

mivel a bűnözés és a csalás elleni küzdelem terén, különös tekintettel a sport tisztességességének megőrzésére, valamint a játékosok és fogyasztók védelmére, az uniós megközelítés hozzáadott értéke különös fontossággal bír,

| F. | mivel az EUMSZ 56. cikke garantálja a szolgáltatásnyújtás szabadságát, de mivel sajátos jellegénél fogva az online szerencsejáték mentesült az e-kereskedelemről, a szolgáltatásokról és a fogyasztói jogokról szóló irányelvek alkalmazása alól, |
| --- | --- |

F.

mivel az EUMSZ 56. cikke garantálja a szolgáltatásnyújtás szabadságát, de mivel sajátos jellegénél fogva az online szerencsejáték mentesült az e-kereskedelemről, a szolgáltatásokról és a fogyasztói jogokról szóló irányelvek alkalmazása alól,

| G. | mivel – jóllehet a Bíróság több fontos jogi kérdést is tisztázott az online szerencsejátékok uniós helyzetével kapcsolatban – több egyéb kérdésben továbbra is jogbizonytalanság uralkodik, amit csak politikai szinten lehet megoldani; mivel e jogbizonytalanság következtében jelentősen megnövekedett az illegális szerencsejáték-kínálatok elérhetősége és nőttek az ezekhez kapcsolódó komoly kockázatok; |
| --- | --- |

G.

mivel – jóllehet a Bíróság több fontos jogi kérdést is tisztázott az online szerencsejátékok uniós helyzetével kapcsolatban – több egyéb kérdésben továbbra is jogbizonytalanság uralkodik, amit csak politikai szinten lehet megoldani; mivel e jogbizonytalanság következtében jelentősen megnövekedett az illegális szerencsejáték-kínálatok elérhetősége és nőttek az ezekhez kapcsolódó komoly kockázatok;

| H. | mivel a nem megfelelő módon szabályozott online szerencsejátékok – többek között a könnyű hozzáférés és a társadalmi ellenőrzés hiánya miatt – nagyobb függőségi kockázatot jelentenek, mint a hagyományos, jelenlétet megkívánó szerencsejátékok, |
| --- | --- |

H.

mivel a nem megfelelő módon szabályozott online szerencsejátékok – többek között a könnyű hozzáférés és a társadalmi ellenőrzés hiánya miatt – nagyobb függőségi kockázatot jelentenek, mint a hagyományos, jelenlétet megkívánó szerencsejátékok,

| I. | mivel a fogyasztókat fel kell világosítani az online szerencsejátékok potenciális ártalmairól, és védeni kell őket az e téren felmerülő veszélyekkel, így különösen a függőséggel, csalással, átveréssel és a kiskorúak szerencsejátékokban való részvételével szemben, |
| --- | --- |

I.

mivel a fogyasztókat fel kell világosítani az online szerencsejátékok potenciális ártalmairól, és védeni kell őket az e téren felmerülő veszélyekkel, így különösen a függőséggel, csalással, átveréssel és a kiskorúak szerencsejátékokban való részvételével szemben,

| J. | mivel a szerencsejátékok jelentős bevételi forrást képviselnek, amelyet a tagállamok a sporthoz hasonló közhasznú és jótékonysági célokra fordítanak, |
| --- | --- |

J.

mivel a szerencsejátékok jelentős bevételi forrást képviselnek, amelyet a tagállamok a sporthoz hasonló közhasznú és jótékonysági célokra fordítanak,

| K. | mivel a sport tisztességességét mindenképpen biztosítani kell a korrupció és a bundameccsek elleni küzdelem erősítésével, |
| --- | --- |

K.

mivel a sport tisztességességét mindenképpen biztosítani kell a korrupció és a bundameccsek elleni küzdelem erősítésével,

| L. | mivel e célkitűzések eléréséhez elengedhetetlen, hogy a sportversenyekre és a pénzáramlásokra vonatkozó ellenőrzési mechanizmusokat, valamint uniós szintű közös felügyeleti mechanizmusokat vezessenek be, |
| --- | --- |

L.

mivel e célkitűzések eléréséhez elengedhetetlen, hogy a sportversenyekre és a pénzáramlásokra vonatkozó ellenőrzési mechanizmusokat, valamint uniós szintű közös felügyeleti mechanizmusokat vezessenek be,

| M. | mivel az összes részes fél (intézmények, sportszövetségek és fogadásszervezők) közötti nemzetközi szintű együttműködés szintén elengedhetetlen a bevált gyakorlatok cseréjéhez, |
| --- | --- |

M.

mivel az összes részes fél (intézmények, sportszövetségek és fogadásszervezők) közötti nemzetközi szintű együttműködés szintén elengedhetetlen a bevált gyakorlatok cseréjéhez,

| 1. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság nyilvános konzultációt kezdeményezett az online szerencsejátékokról szóló zöld könyv vonatkozásában, ami elősegíti a szóban forgó ágazat európai jövőjének gyakorlati szempontú és reális mérlegelését, |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság nyilvános konzultációt kezdeményezett az online szerencsejátékokról szóló zöld könyv vonatkozásában, ami elősegíti a szóban forgó ágazat európai jövőjének gyakorlati szempontú és reális mérlegelését,

| 2. | üdvözli a Bizottság részéről annak tisztázását, hogy a zöld könyvvel elindított politikai folyamatnak semmiképpen sem célja az online szerencsejáték-piac deregulációja/liberalizációja; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság részéről annak tisztázását, hogy a zöld könyvvel elindított politikai folyamatnak semmiképpen sem célja az online szerencsejáték-piac deregulációja/liberalizációja;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az online szerencsejáték-ágazat gazdasági jelentősége egyre növekszik: éves bevétele 2008-ban meghaladta a 6 milliárd eurót, ami a globális piac 45 %-ának felel meg; egyetért az Európai Unió Bíróságával abban, hogy ez a gazdasági tevékenység egyedi sajátosságokkal rendelkezik; emlékeztet arra, hogy ez a növekedés maga után vonja a kóros játékszenvedélyhez és az illegális tevékenységekhez kötődő problémákból fakadó társadalmi költségek növekedését is; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az online szerencsejáték-ágazat gazdasági jelentősége egyre növekszik: éves bevétele 2008-ban meghaladta a 6 milliárd eurót, ami a globális piac 45 %-ának felel meg; egyetért az Európai Unió Bíróságával abban, hogy ez a gazdasági tevékenység egyedi sajátosságokkal rendelkezik; emlékeztet arra, hogy ez a növekedés maga után vonja a kóros játékszenvedélyhez és az illegális tevékenységekhez kötődő problémákból fakadó társadalmi költségek növekedését is;

| 4. | úgy ítéli meg, hogy az online szerencsejáték-ágazat hatékony szabályozása különösen a következőket eredményezi:






  a) | a népesség természetes játékösztönét a megfelelő mederbe tereli; |
| --- | --- | --- |

4.

úgy ítéli meg, hogy az online szerencsejáték-ágazat hatékony szabályozása különösen a következőket eredményezi:

a)

a népesség természetes játékösztönét a megfelelő mederbe tereli;

| b) | küzdelmet folytat a törvénytelen szerencsejáték-ágazat ellen; |
| --- | --- |

b)

küzdelmet folytat a törvénytelen szerencsejáték-ágazat ellen;

| c) | a játékosok hatékony védelmét biztosítja, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett csoportokra, mindenekelőtt a kiskorúakra, valamint |
| --- | --- |

c)

a játékosok hatékony védelmét biztosítja, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett csoportokra, mindenekelőtt a kiskorúakra, valamint

| d) | megelőzi a szerencsejáték-függőség kialakulásának veszélyét, továbbá |
| --- | --- |

d)

megelőzi a szerencsejáték-függőség kialakulásának veszélyét, továbbá

| e) | biztosítja, hogy a szerencsejátékokat szabályosan, tisztességesen, felelősségteljesen és átláthatóan valósítsák meg, |
| --- | --- |

e)

biztosítja, hogy a szerencsejátékokat szabályosan, tisztességesen, felelősségteljesen és átláthatóan valósítsák meg,

| f) | egyedi fellépéseket előmozdítva garantálja a sportversenyek tisztességességét, |
| --- | --- |

f)

egyedi fellépéseket előmozdítva garantálja a sportversenyek tisztességességét,

| g) | biztosítja, hogy a szerencsejátékokból származó állami bevételek jelentős részét közérdekű, közhasznú vagy jótékonysági célok előmozdítására használják fel; |
| --- | --- |

g)

biztosítja, hogy a szerencsejátékokból származó állami bevételek jelentős részét közérdekű, közhasznú vagy jótékonysági célok előmozdítására használják fel;

| h) | biztosítja, hogy a szerencsejátékok bűncselekménytől, csalástól és a pénzmosás minden formájától mentesek legyenek; |
| --- | --- |

h)

biztosítja, hogy a szerencsejátékok bűncselekménytől, csalástól és a pénzmosás minden formájától mentesek legyenek;

| 5. | úgy véli, hogy egy ilyen jogszabály magában hordozza annak lehetőségét, hogy a sportversenyeket vonzóvá tegye a fogyasztók és a nyilvánosság számára, valamint a továbbiakban is biztosítsa a sporteredmények hitelességét és a sportversenyek presztízsének megőrzését; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy egy ilyen jogszabály magában hordozza annak lehetőségét, hogy a sportversenyeket vonzóvá tegye a fogyasztók és a nyilvánosság számára, valamint a továbbiakban is biztosítsa a sporteredmények hitelességét és a sportversenyek presztízsének megőrzését;

| 6. | alátámasztja az Európai Bíróság azon nézetét (13), miszerint az internet csak a szerencsejáték-kínálat egyik csatornája, mely a fogyasztók védelmére és a közrend fenntartására használható kifinomult technológiai megoldásokkal rendelkezik, jóllehet ez nem érinti a tagállamok azzal kapcsolatos mérlegelési jogkörét, hogy saját megközelítést alakítsanak ki az online szerencsejátékok szabályozását illetően, és a tagállamok továbbra is korlátozhatják vagy tilthatják a fogyasztóknak kínált egyes szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

6.

alátámasztja az Európai Bíróság azon nézetét (13), miszerint az internet csak a szerencsejáték-kínálat egyik csatornája, mely a fogyasztók védelmére és a közrend fenntartására használható kifinomult technológiai megoldásokkal rendelkezik, jóllehet ez nem érinti a tagállamok azzal kapcsolatos mérlegelési jogkörét, hogy saját megközelítést alakítsanak ki az online szerencsejátékok szabályozását illetően, és a tagállamok továbbra is korlátozhatják vagy tilthatják a fogyasztóknak kínált egyes szolgáltatásokat;

A szubszidiaritás elve és az európai hozzáadott érték

| 7. | hangsúlyozza, hogy a szerencsejáték-ágazat szabályozását a tagállamok eltérő kulturális háttere és hagyományai miatt a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával, sőt arra építve kell megvalósítani, és hogy ezt az elvet „aktív szubszidiaritásként” kell értelmezni, ami a nemzeti közigazgatási szervek együttműködését is magában foglalja; úgy véli azonban, hogy a szubszidiaritás elvének értelmében a szerencsejátékokra vonatkozó európai bírósági ítélet szerinti alkalmazhatóság mértékéig meg kell felelni a belső piaci szabályoknak; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a szerencsejáték-ágazat szabályozását a tagállamok eltérő kulturális háttere és hagyományai miatt a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával, sőt arra építve kell megvalósítani, és hogy ezt az elvet „aktív szubszidiaritásként” kell értelmezni, ami a nemzeti közigazgatási szervek együttműködését is magában foglalja; úgy véli azonban, hogy a szubszidiaritás elvének értelmében a szerencsejátékokra vonatkozó európai bírósági ítélet szerinti alkalmazhatóság mértékéig meg kell felelni a belső piaci szabályoknak;

| 8. | azon a véleményen van, hogy a vonzó és jól szabályozott, internetes és hagyományos fizikai csatornákon megjelenő internetes szerencsejáték-szolgáltatások nyújtása elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a fogyasztók ne olyan szolgáltatókhoz forduljanak, amelyek nem tesznek eleget a nemzeti engedélyezési előírásoknak; |
| --- | --- |

8.

azon a véleményen van, hogy a vonzó és jól szabályozott, internetes és hagyományos fizikai csatornákon megjelenő internetes szerencsejáték-szolgáltatások nyújtása elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a fogyasztók ne olyan szolgáltatókhoz forduljanak, amelyek nem tesznek eleget a nemzeti engedélyezési előírásoknak;

| 9. | ezért elutasítja a teljes online szerencsejáték-ágazatot egységesen szabályozó uniós jogi aktus lehetőségét, mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az online szerencsejáték-szolgáltatások határokon átnyúló jellege miatt egyes területeken a nemzeti szabályozás mellett egyértelmű hozzáadott értéket képezne egy egységes uniós megközelítés; |
| --- | --- |

9.

ezért elutasítja a teljes online szerencsejáték-ágazatot egységesen szabályozó uniós jogi aktus lehetőségét, mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az online szerencsejáték-szolgáltatások határokon átnyúló jellege miatt egyes területeken a nemzeti szabályozás mellett egyértelmű hozzáadott értéket képezne egy egységes uniós megközelítés;

| 10. | elismeri, hogy a tagállamok szabadon dönthetnek a szerencsejáték-piac szervezéséről, amennyiben tiszteletben tartják az Európai Unióról szóló szerződés megkülönböztetésmentességre és arányosságra vonatkozó alapvető elveit; e tekintetben tiszteletben tartja bizonyos tagállamok azon döntését, hogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban teljes körűen vagy részlegesen megtiltják az online szerencsejátékokat, illetve monopóliumot tartanak fenn, feltéve, hogy megközelítésük következetes; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy a tagállamok szabadon dönthetnek a szerencsejáték-piac szervezéséről, amennyiben tiszteletben tartják az Európai Unióról szóló szerződés megkülönböztetésmentességre és arányosságra vonatkozó alapvető elveit; e tekintetben tiszteletben tartja bizonyos tagállamok azon döntését, hogy az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban teljes körűen vagy részlegesen megtiltják az online szerencsejátékokat, illetve monopóliumot tartanak fenn, feltéve, hogy megközelítésük következetes;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság több ítéletében is elismerte, hogy az állami hatóságok szoros ellenőrzése mellett működő egyetlen szolgáltató kizárólagos jogokkal történő felruházása hozzájárulhat ahhoz, hogy hatékonyabban javítsák a fogyasztók csalás elleni védelmét és a bűnözés elleni küzdelmet az online szerencsejáték-ágazatban; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság több ítéletében is elismerte, hogy az állami hatóságok szoros ellenőrzése mellett működő egyetlen szolgáltató kizárólagos jogokkal történő felruházása hozzájárulhat ahhoz, hogy hatékonyabban javítsák a fogyasztók csalás elleni védelmét és a bűnözés elleni küzdelmet az online szerencsejáték-ágazatban;

| 12. | rámutat, hogy az online szerencsejátékok olyan sajátos természetű gazdasági tevékenységek, amelyekre a belső piac szabályai – vagyis a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága – nem alkalmazhatók korlátozás nélkül; elismeri azonban az Európai Unió Bíróságának következetes ítélkezési gyakorlatát, amely hangsúlyozza, hogy rendelkezni kell a nemzeti szabályozásról, és azt következetesen, arányosan és megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy az online szerencsejátékok olyan sajátos természetű gazdasági tevékenységek, amelyekre a belső piac szabályai – vagyis a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága – nem alkalmazhatók korlátozás nélkül; elismeri azonban az Európai Unió Bíróságának következetes ítélkezési gyakorlatát, amely hangsúlyozza, hogy rendelkezni kell a nemzeti szabályozásról, és azt következetesen, arányosan és megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az online szerencsejáték-szolgáltatóknak minden esetben tiszteletben kell tartaniuk a működés szerinti ország jogszabályait, valamint hogy a tagállamoknak joggal kellene rendelkezniük arra, hogy az illegális online szerencsejátékok elleni fellépés érdekében szükségesnek ítélt intézkedést életbe léptethessék, azaz nemzeti szintű jogszabályokat hozhassanak és ezáltal a jogellenesen működő szolgáltatókat kizárják a piacról; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az online szerencsejáték-szolgáltatóknak minden esetben tiszteletben kell tartaniuk a működés szerinti ország jogszabályait, valamint hogy a tagállamoknak joggal kellene rendelkezniük arra, hogy az illegális online szerencsejátékok elleni fellépés érdekében szükségesnek ítélt intézkedést életbe léptethessék, azaz nemzeti szintű jogszabályokat hozhassanak és ezáltal a jogellenesen működő szolgáltatókat kizárják a piacról;

| 14. | azon a véleményen van, hogy a szerencsejáték-ágazati engedélyek kölcsönös elismerésének elve nem alkalmazható, azonban ragaszkodik ahhoz, hogy – a belső piaci elvekkel összhangban – az online szerencsejátékokat az összes vagy bizonyos online szerencsejáték tekintetében a verseny előtt megnyitó tagállamoknak biztosítaniuk kell az átláthatóságot, és lehetővé kell tenniük a megkülönböztetéstől mentes versenyt; e tekintetben azt ajánlja a tagállamoknak, hogy vezessenek be egy olyan engedélyezési rendszert, amely minden, az adott tagállam által szabott feltételt teljesítő európai szerencsejáték-szolgáltató számára lehetővé teszi az engedélykérelem benyújtását; úgy véli, hogy az engedélyezési rendszert bevezető tagállamokban olyan engedélykérelmezési eljárást lehetne bevezetni, amely a követelmények és az ellenőrzések felesleges megkettőzésének elkerülésével csökkenti az adminisztratív terheket, biztosítva ugyanakkor azon tagállam szabályozójának kiemelt szerepét, amelyben az engedély iránti kérelmet benyújtották; ezért úgy véli, hogy a nemzeti szabályozók közötti kölcsönös bizalmat szorosabb közigazgatási együttműködéssel kell megerősíteni; tiszteletben tartja ugyanakkor néhány tagállam azon döntését, hogy a fogyasztók védelme és a bűnmegelőzés érdekben meghatározza a szolgáltatók számát, valamint a kínált szerencsejátékok típusát és mennyiségét, azzal a kikötéssel, hogy a korlátozásoknak arányosaknak kell lenniük, és az ágazatban folyó tevékenységet következetesen és egységesen kell korlátozniuk; |
| --- | --- |

14.

azon a véleményen van, hogy a szerencsejáték-ágazati engedélyek kölcsönös elismerésének elve nem alkalmazható, azonban ragaszkodik ahhoz, hogy – a belső piaci elvekkel összhangban – az online szerencsejátékokat az összes vagy bizonyos online szerencsejáték tekintetében a verseny előtt megnyitó tagállamoknak biztosítaniuk kell az átláthatóságot, és lehetővé kell tenniük a megkülönböztetéstől mentes versenyt; e tekintetben azt ajánlja a tagállamoknak, hogy vezessenek be egy olyan engedélyezési rendszert, amely minden, az adott tagállam által szabott feltételt teljesítő európai szerencsejáték-szolgáltató számára lehetővé teszi az engedélykérelem benyújtását; úgy véli, hogy az engedélyezési rendszert bevezető tagállamokban olyan engedélykérelmezési eljárást lehetne bevezetni, amely a követelmények és az ellenőrzések felesleges megkettőzésének elkerülésével csökkenti az adminisztratív terheket, biztosítva ugyanakkor azon tagállam szabályozójának kiemelt szerepét, amelyben az engedély iránti kérelmet benyújtották; ezért úgy véli, hogy a nemzeti szabályozók közötti kölcsönös bizalmat szorosabb közigazgatási együttműködéssel kell megerősíteni; tiszteletben tartja ugyanakkor néhány tagállam azon döntését, hogy a fogyasztók védelme és a bűnmegelőzés érdekben meghatározza a szolgáltatók számát, valamint a kínált szerencsejátékok típusát és mennyiségét, azzal a kikötéssel, hogy a korlátozásoknak arányosaknak kell lenniük, és az ágazatban folyó tevékenységet következetesen és egységesen kell korlátozniuk;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy az „aktív szubszidiaritás” elvének megfelelően mérlegelje a sérülékeny fogyasztók védelmére, a függőség megelőzésére, valamint a törvénytelen szolgáltatók elleni fellépésre irányuló uniós szintű eszközök vagy intézkedések lehetőségét, ideértve a nemzeti szabályozók közötti hivatalos együttműködést, a szolgáltatókra vonatkozó közös szabályokat, vagy egy keretirányelvet; azon a véleményen van, hogy az első lépés az online szerencsejátékok európai szintű, a szabályozók és a szolgáltatók által elfogadott magatartási kódexének kidolgozása lehetne; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy az „aktív szubszidiaritás” elvének megfelelően mérlegelje a sérülékeny fogyasztók védelmére, a függőség megelőzésére, valamint a törvénytelen szolgáltatók elleni fellépésre irányuló uniós szintű eszközök vagy intézkedések lehetőségét, ideértve a nemzeti szabályozók közötti hivatalos együttműködést, a szolgáltatókra vonatkozó közös szabályokat, vagy egy keretirányelvet; azon a véleményen van, hogy az első lépés az online szerencsejátékok európai szintű, a szabályozók és a szolgáltatók által elfogadott magatartási kódexének kidolgozása lehetne;

| 16. | azon a véleményen van, hogy az online szerencsejátékra vonatkozó páneurópai magatartási kódexnek ki kell terjednie mind a szolgáltatók, mind pedig a fogyasztók jogaira és kötelezettségeire; úgy véli, hogy egy ilyen magatartási kódex az alábbiak biztosítását hivatott elősegíteni: a felelősségteljes szerencsejáték, a játékosok nagyfokú védelme – különösen a kiskorúak és egyéb veszélyeztetett személyek esetében –, valamint uniós és nemzeti szintű támogatási mechanizmusok, amelyek a számítástechnikai bűnözés, a csalás és a megtévesztő reklámok elleni küzdelmet célozzák, és végső soron elvek és szabályok olyan keretét adják, amely Unió-szerte biztosítja a fogyasztók egyenlő védelmét; |
| --- | --- |

16.

azon a véleményen van, hogy az online szerencsejátékra vonatkozó páneurópai magatartási kódexnek ki kell terjednie mind a szolgáltatók, mind pedig a fogyasztók jogaira és kötelezettségeire; úgy véli, hogy egy ilyen magatartási kódex az alábbiak biztosítását hivatott elősegíteni: a felelősségteljes szerencsejáték, a játékosok nagyfokú védelme – különösen a kiskorúak és egyéb veszélyeztetett személyek esetében –, valamint uniós és nemzeti szintű támogatási mechanizmusok, amelyek a számítástechnikai bűnözés, a csalás és a megtévesztő reklámok elleni küzdelmet célozzák, és végső soron elvek és szabályok olyan keretét adják, amely Unió-szerte biztosítja a fogyasztók egyenlő védelmét;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok részéről több intézkedésre van szükség annak megakadályozása érdekében, hogy az illegális szerencsejáték-szolgáltatók az interneten kínálhassák szolgáltatásaikat, például az illegális szerencsejáték-szolgáltatók feketelistájának létrehozásával; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan, jogilag kötelező érvényű eszközök előterjesztését, amelyek arra kötelezik az uniós bankokat, hitelkártya-kibocsátókat és egyéb pénzforgalmi szolgáltatókat, hogy a nemzeti feketelisták alapján a felségterületükön engedéllyel nem rendelkező szerencsejáték-szolgáltatók és az ügyfeleik közötti tranzakciókat blokkolják, ügyelve arra, hogy a jogszerű tranzakciókban ne okozzanak fennakadást; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok részéről több intézkedésre van szükség annak megakadályozása érdekében, hogy az illegális szerencsejáték-szolgáltatók az interneten kínálhassák szolgáltatásaikat, például az illegális szerencsejáték-szolgáltatók feketelistájának létrehozásával; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan, jogilag kötelező érvényű eszközök előterjesztését, amelyek arra kötelezik az uniós bankokat, hitelkártya-kibocsátókat és egyéb pénzforgalmi szolgáltatókat, hogy a nemzeti feketelisták alapján a felségterületükön engedéllyel nem rendelkező szerencsejáték-szolgáltatók és az ügyfeleik közötti tranzakciókat blokkolják, ügyelve arra, hogy a jogszerű tranzakciókban ne okozzanak fennakadást;

| 18. | tiszteletben tartja a tagállamok azon jogát, hogy az illegális online szerencsejáték-kínálatokkal szemben számos különböző megtorló intézkedést alkalmazzanak; az illegálisan kínált online szerencsejátékok elleni küzdelem hatékonyságának javítása érdekében egy olyan szabályozási elv bevezetését támogatja, amelynek értelmében a szerencsejáték-szolgáltató társaság csak abban az esetben működhet (vagy igényelheti a szükséges nemzeti engedélyt) egy adott tagállamban, ha az EU egyik tagállamában sem működik jogellenesen; |
| --- | --- |

18.

tiszteletben tartja a tagállamok azon jogát, hogy az illegális online szerencsejáték-kínálatokkal szemben számos különböző megtorló intézkedést alkalmazzanak; az illegálisan kínált online szerencsejátékok elleni küzdelem hatékonyságának javítása érdekében egy olyan szabályozási elv bevezetését támogatja, amelynek értelmében a szerencsejáték-szolgáltató társaság csak abban az esetben működhet (vagy igényelheti a szükséges nemzeti engedélyt) egy adott tagállamban, ha az EU egyik tagállamában sem működik jogellenesen;

| 19. | felkéri a Bizottságot, a Szerződések őrét, valamint a tagállamokat, hogy továbbra is hatékonyan ellenőrizzék az uniós jog betartását, és szankcionálják a szabályok megsértését; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot, a Szerződések őrét, valamint a tagállamokat, hogy továbbra is hatékonyan ellenőrizzék az uniós jog betartását, és szankcionálják a szabályok megsértését;

| 20. | megjegyzi, hogy a függőben lévő jogsértési ügyekben 2008 óta több előrelépés történhetett volna, továbbá megjegyzi, hogy ide vonatkozó ügyekben tagállamot még soha nem idéztek az Európai Bíróság elé; sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa az (offline és online) szerencsejátékokra vonatkozó tagállami jogszabályok és az EUMSZ között esetlegesen felmerülő ellentmondások vizsgálatát, valamint a következetesség biztosítása érdekében – szükség esetén – folytassa le a 2008 óta függőben lévő jogsértési eljárásokat; emlékezteti rá a Bizottságot, hogy a „Szerződések őreként” kötelessége a Szerződésekben rögzített szabadságok megsértésével kapcsolatos panaszok kézhezvételét követően haladéktalanul fellépni; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a függőben lévő jogsértési ügyekben 2008 óta több előrelépés történhetett volna, továbbá megjegyzi, hogy ide vonatkozó ügyekben tagállamot még soha nem idéztek az Európai Bíróság elé; sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa az (offline és online) szerencsejátékokra vonatkozó tagállami jogszabályok és az EUMSZ között esetlegesen felmerülő ellentmondások vizsgálatát, valamint a következetesség biztosítása érdekében – szükség esetén – folytassa le a 2008 óta függőben lévő jogsértési eljárásokat; emlékezteti rá a Bizottságot, hogy a „Szerződések őreként” kötelessége a Szerződésekben rögzített szabadságok megsértésével kapcsolatos panaszok kézhezvételét követően haladéktalanul fellépni;

A szabályozó szervezetek közötti együttműködés

| 21. | felszólít a kellő hatáskörrel felruházott nemzeti szabályozó szervek közötti szoros együttműködésnek az Európai Bizottság koordinációja melletti kiépítésére a közös szabályok kidolgozása és a szükséges nemzeti engedélyek nélkül működő online szerencsejáték-szolgáltatók elleni közös fellépés érdekében; különösen a feketelistára tett játékosok azonosítása, a pénzmosás, a fogadási csalás és az egyéb – gyakran szervezett bűnözés keretében elkövetett – bűncselekmények elleni küzdelem tekintetében sikertelenek az elszigetelt nemzeti megoldások; ebben az összefüggésben a szabályozói együttműködés javítása érdekében szükséges lépésnek tartja, hogy minden tagállamban kellő hatáskörökkel felruházott szabályozót hozzanak létre; rámutat, hogy a belső piaci információs rendszer szolgálhat a nemzeti szabályozó szervek közötti hatékonyabb együttműködés alapjául; tudomást vesz a nemzeti szabályozó szervek együttműködési kezdeményezéseiről, úgymint a Szerencsejáték Szabályozók Európai Fórumának (Gaming Regulators European Forum, GREF) hálózat és az európai szabályozási platform; szorosabb együttműködést és jobb koordinációt szorgalmaz az uniós tagállamok, az Europol és az Eurojust között az illegális szerencsejáték, a csalás, a pénzmosás és az online szerencsejátékokkal kapcsolatos egyéb pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

21.

felszólít a kellő hatáskörrel felruházott nemzeti szabályozó szervek közötti szoros együttműködésnek az Európai Bizottság koordinációja melletti kiépítésére a közös szabályok kidolgozása és a szükséges nemzeti engedélyek nélkül működő online szerencsejáték-szolgáltatók elleni közös fellépés érdekében; különösen a feketelistára tett játékosok azonosítása, a pénzmosás, a fogadási csalás és az egyéb – gyakran szervezett bűnözés keretében elkövetett – bűncselekmények elleni küzdelem tekintetében sikertelenek az elszigetelt nemzeti megoldások; ebben az összefüggésben a szabályozói együttműködés javítása érdekében szükséges lépésnek tartja, hogy minden tagállamban kellő hatáskörökkel felruházott szabályozót hozzanak létre; rámutat, hogy a belső piaci információs rendszer szolgálhat a nemzeti szabályozó szervek közötti hatékonyabb együttműködés alapjául; tudomást vesz a nemzeti szabályozó szervek együttműködési kezdeményezéseiről, úgymint a Szerencsejáték Szabályozók Európai Fórumának (Gaming Regulators European Forum, GREF) hálózat és az európai szabályozási platform; szorosabb együttműködést és jobb koordinációt szorgalmaz az uniós tagállamok, az Europol és az Eurojust között az illegális szerencsejáték, a csalás, a pénzmosás és az online szerencsejátékokkal kapcsolatos egyéb pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem terén;

| 22. | azt az álláspontot képviseli, hogy az online játékok különféle formái – mint például a gyors, másodpercenkénti gyakoriságú interaktív szerencsejátékok, a fogadások vagy a heti sorsolású lottójátékok – különböznek egymástól, tehát másféle választ igényelnek, mivel bizonyos típusú játékoknál a visszaélési lehetőségek nagyobbak, mint másoknál; külön rámutat, hogy mivel a pénzmosási lehetőségek az azonosítás szigorúságától, a játék formájától és a fizetési formáktól függnek, egyes játékformák esetében a játékok valós idejű figyelemmel kísérésére és az egyéb játékformák esetében alkalmazottnál szigorúbb ellenőrzésre van szükség; |
| --- | --- |

22.

azt az álláspontot képviseli, hogy az online játékok különféle formái – mint például a gyors, másodpercenkénti gyakoriságú interaktív szerencsejátékok, a fogadások vagy a heti sorsolású lottójátékok – különböznek egymástól, tehát másféle választ igényelnek, mivel bizonyos típusú játékoknál a visszaélési lehetőségek nagyobbak, mint másoknál; külön rámutat, hogy mivel a pénzmosási lehetőségek az azonosítás szigorúságától, a játék formájától és a fizetési formáktól függnek, egyes játékformák esetében a játékok valós idejű figyelemmel kísérésére és az egyéb játékformák esetében alkalmazottnál szigorúbb ellenőrzésre van szükség;

| 23. | hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az online szerencsejátékkal kapcsolatban nyitott fogyasztói számlák védelmével a szolgáltató fizetésképtelenné válása esetén; ezért azt javasolja, hogy a jövőbeni jogszabályok célozzák e letétek védelmét arra az esetre, ha a weboldalakkal szemben pénzbírságot szabnak ki vagy jogi eljárást indítanak; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az online szerencsejátékkal kapcsolatban nyitott fogyasztói számlák védelmével a szolgáltató fizetésképtelenné válása esetén; ezért azt javasolja, hogy a jövőbeni jogszabályok célozzák e letétek védelmét arra az esetre, ha a weboldalakkal szemben pénzbírságot szabnak ki vagy jogi eljárást indítanak;

| 24. | felkéri a Bizottságot a fogyasztók olyan esetekben történő támogatására, ha illegális gyakorlatok áldozatai lettek, valamint részükre jogi támogatás nyújtására; |
| --- | --- |

24.

felkéri a Bizottságot a fogyasztók olyan esetekben történő támogatására, ha illegális gyakorlatok áldozatai lettek, valamint részükre jogi támogatás nyújtására;

| 25. | az elektronikus azonosítás egységes páneurópai minimumszabályainak bevezetését javasolja; úgy véli, hogy a regisztrációt oly módon kell végrehajtani, hogy a játékos személyazonossága megállapítható legyen, ugyanakkor pedig biztosítsák, hogy a játékos szerencsejáték-szolgáltatónként legfeljebb egy szerencsejáték-számlával rendelkezik; hangsúlyozza, hogy a megbízható regisztrációs és ellenőrzési rendszerek az online szerencsejátékkal kapcsolatos visszaélések – mint például a pénzmosás – megelőzésének legfontosabb eszközei; |
| --- | --- |

25.

az elektronikus azonosítás egységes páneurópai minimumszabályainak bevezetését javasolja; úgy véli, hogy a regisztrációt oly módon kell végrehajtani, hogy a játékos személyazonossága megállapítható legyen, ugyanakkor pedig biztosítsák, hogy a játékos szerencsejáték-szolgáltatónként legfeljebb egy szerencsejáték-számlával rendelkezik; hangsúlyozza, hogy a megbízható regisztrációs és ellenőrzési rendszerek az online szerencsejátékkal kapcsolatos visszaélések – mint például a pénzmosás – megelőzésének legfontosabb eszközei;

| 26. | úgy véli, hogy a fogyasztók, és elsősorban a sérülékeny és fiatal játékosok az online szerencsejátékok káros hatásaitól való hatékony védelme érdekében az EU-nak közös fogyasztóvédelmi normákat kell elfogadnia; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az ellenőrzési és védelmi folyamatokat a szerencsejáték-tevékenység beindulása előtt kell elindítani, és hogy ezek kiterjedhetnének többek között a játékos életkorának ellenőrzésére, a szerencsejáték-számlák közötti elektronikus fizetés és átutalás korlátozására, valamint egy olyan kötelezettség előírására, melynek értelmében a szolgáltatóknak fel kell hívnia a figyelmet a korhatárra, a nagy kockázatot hordozó viselkedésmódra, a kóros játékszenvedélyre, és az online portálokon szereplő, a nemzeti kapcsolattartó pontokra mutató linkekre; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a fogyasztók, és elsősorban a sérülékeny és fiatal játékosok az online szerencsejátékok káros hatásaitól való hatékony védelme érdekében az EU-nak közös fogyasztóvédelmi normákat kell elfogadnia; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az ellenőrzési és védelmi folyamatokat a szerencsejáték-tevékenység beindulása előtt kell elindítani, és hogy ezek kiterjedhetnének többek között a játékos életkorának ellenőrzésére, a szerencsejáték-számlák közötti elektronikus fizetés és átutalás korlátozására, valamint egy olyan kötelezettség előírására, melynek értelmében a szolgáltatóknak fel kell hívnia a figyelmet a korhatárra, a nagy kockázatot hordozó viselkedésmódra, a kóros játékszenvedélyre, és az online portálokon szereplő, a nemzeti kapcsolattartó pontokra mutató linkekre;

| 27. | a szerencsejáték-szenvedély kezelése érdekében hatékony módszerek alkalmazását szorgalmazza, többek között azáltal, hogy betiltják a szerencsejátékot, illetve bevezetik a kifizetett összegek kötelező korlátozását a kliensek által meghatározott időszakokban; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy ha az összeghatár növelhető, akkor az csak egy bizonyos idő elteltével léphessen érvénybe; |
| --- | --- |

27.

a szerencsejáték-szenvedély kezelése érdekében hatékony módszerek alkalmazását szorgalmazza, többek között azáltal, hogy betiltják a szerencsejátékot, illetve bevezetik a kifizetett összegek kötelező korlátozását a kliensek által meghatározott időszakokban; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy ha az összeghatár növelhető, akkor az csak egy bizonyos idő elteltével léphessen érvénybe;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a szerencsejáték-függőség viselkedési zavarnak minősül, amely egyes országokban a lakosságnak akár a 2 %-át is érintheti; ezért kéri, hogy az Európai Unió minden egyes tagállamaiban vizsgálják meg a probléma mértékét annak érdekében, hogy a fogyasztókat a függőség e formájától megvédő, integrált fogyasztóvédelmi politika megalkotását lehetővé tevő alapok álljanak rendelkezésre; véleménye szerint a játékszámla megnyitásakor kimerítő és az igazságnak megfelelő tájékoztatást kell adni a játékokról, a felelősségteljes játékról és a játékszenvedély kezelési lehetőségeiről; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a szerencsejáték-függőség viselkedési zavarnak minősül, amely egyes országokban a lakosságnak akár a 2 %-át is érintheti; ezért kéri, hogy az Európai Unió minden egyes tagállamaiban vizsgálják meg a probléma mértékét annak érdekében, hogy a fogyasztókat a függőség e formájától megvédő, integrált fogyasztóvédelmi politika megalkotását lehetővé tevő alapok álljanak rendelkezésre; véleménye szerint a játékszámla megnyitásakor kimerítő és az igazságnak megfelelő tájékoztatást kell adni a játékokról, a felelősségteljes játékról és a játékszenvedély kezelési lehetőségeiről;

| 29. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az e területen már elvégzett vizsgálatokat, hogy fordítsanak figyelmet a szerencsejáték-függőség előfordulásával, kialakulásával és kezelésével kapcsolatos kutatásokra, és hogy gyűjtsenek a szerencsejáték-piacok valamennyi (online és offline) csatornájára és a játékfüggőségre vonatkozó statisztikai adatokat és hozzák azokat nyilvánosságra annak érdekében, hogy az EU teljes szerencsejáték-ágazatáról összehasonlítható adatokat szerezzenek; hangsúlyozza, hogy független forrásokból származó statisztikai adatokra van szükség, különösen a szerencsejáték-függőséget illetően; |
| --- | --- |

29.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az e területen már elvégzett vizsgálatokat, hogy fordítsanak figyelmet a szerencsejáték-függőség előfordulásával, kialakulásával és kezelésével kapcsolatos kutatásokra, és hogy gyűjtsenek a szerencsejáték-piacok valamennyi (online és offline) csatornájára és a játékfüggőségre vonatkozó statisztikai adatokat és hozzák azokat nyilvánosságra annak érdekében, hogy az EU teljes szerencsejáték-ágazatáról összehasonlítható adatokat szerezzenek; hangsúlyozza, hogy független forrásokból származó statisztikai adatokra van szükség, különösen a szerencsejáték-függőséget illetően;

| 30. | felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze a játékfüggőséggel foglalkozó nemzeti szervezetek olyan hálózatának kialakítását, amely lehetővé teszi a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze a játékfüggőséggel foglalkozó nemzeti szervezetek olyan hálózatának kialakítását, amely lehetővé teszi a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 31. | megállapítja, hogy egy nemrégiben közzétett tanulmány (14) szerint a szerencsejáték-ágazat olyan ágazat, ahol az alternatív vitarendezési rendszer hiánya a leggyakrabban érezhető; ezért azt javasolja, hogy a nemzeti szabályozó szervek hozzanak létre egy alternatív vitarendezési rendszert az online szerencsejáték-ágazat számára; |
| --- | --- |

31.

megállapítja, hogy egy nemrégiben közzétett tanulmány (14) szerint a szerencsejáték-ágazat olyan ágazat, ahol az alternatív vitarendezési rendszer hiánya a leggyakrabban érezhető; ezért azt javasolja, hogy a nemzeti szabályozó szervek hozzanak létre egy alternatív vitarendezési rendszert az online szerencsejáték-ágazat számára;

Szerencsejáték és sport: a tisztességesség biztosításának szükségessége

| 32. | megállapítja, hogy a sportversenyekhez fűződő csalás kockázata, noha mindig is létezett, megnövekedett az online sportfogadási ágazat megjelenése óta, és veszélyt jelent a sportversenyek tisztességességére nézve; ezért úgy ítéli meg, hogy ki kell dolgozni a sportcsalás és a csalás közös fogalommeghatározását, és a fogadási csalást egész Európában bűntettként szankcionálni kell; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a sportversenyekhez fűződő csalás kockázata, noha mindig is létezett, megnövekedett az online sportfogadási ágazat megjelenése óta, és veszélyt jelent a sportversenyek tisztességességére nézve; ezért úgy ítéli meg, hogy ki kell dolgozni a sportcsalás és a csalás közös fogalommeghatározását, és a fogadási csalást egész Európában bűntettként szankcionálni kell;

| 33. | megállapítja, hogy a határokon átnyúló rendőrségi és igazságügyi együttműködés ösztönzésére szolgáló, az összes tagállam illetékes hatóságait felölelő eszközökre van szükség a sportfogadásokkal kapcsolatos bundázás megelőzése, felderítése és kivizsgálása terén; e tekintetben annak mérlegelésére kéri a tagállamokat, hogy külön erre a célra olyan bűnüldöző hatóságokat hozzanak létre, amelyek elsődleges feladata a bundázással kapcsolatos esetek kivizsgálása lenne; megállapítja, hogy együttműködési keretet kell kialakítani a sportverseny-szervezőkkel a sportfegyelmi hatóságok, illetve az állami vizsgálati és bűnüldöző szervek közötti információcsere megkönnyítése érdekében, például kifejezetten a bundameccsek ügyeivel foglalkozó nemzeti hálózatok és kapcsolattartó pontok kialakításával; ezt adott esetben a szerencsejáték-szolgáltatók közreműködésével kell megvalósítani; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy a határokon átnyúló rendőrségi és igazságügyi együttműködés ösztönzésére szolgáló, az összes tagállam illetékes hatóságait felölelő eszközökre van szükség a sportfogadásokkal kapcsolatos bundázás megelőzése, felderítése és kivizsgálása terén; e tekintetben annak mérlegelésére kéri a tagállamokat, hogy külön erre a célra olyan bűnüldöző hatóságokat hozzanak létre, amelyek elsődleges feladata a bundázással kapcsolatos esetek kivizsgálása lenne; megállapítja, hogy együttműködési keretet kell kialakítani a sportverseny-szervezőkkel a sportfegyelmi hatóságok, illetve az állami vizsgálati és bűnüldöző szervek közötti információcsere megkönnyítése érdekében, például kifejezetten a bundameccsek ügyeivel foglalkozó nemzeti hálózatok és kapcsolattartó pontok kialakításával; ezt adott esetben a szerencsejáték-szolgáltatók közreműködésével kell megvalósítani;

| 34. | ezért úgy véli, hogy európai szinten ki kell alakítani a sportcsalás egységes fogalommeghatározását, és azt valamennyi tagállamban be kell illeszteni a büntetőjogba; |
| --- | --- |

34.

ezért úgy véli, hogy európai szinten ki kell alakítani a sportcsalás egységes fogalommeghatározását, és azt valamennyi tagállamban be kell illeszteni a büntetőjogba;

| 35. | aggodalmát fejezi ki a bűnszervezetek és az online fogadáshoz kapcsolódó bundázás megjelenése közötti kapcsolat miatt, mivel az ebből származó bevételek más bűncselekményeket táplálnak; |
| --- | --- |

35.

aggodalmát fejezi ki a bűnszervezetek és az online fogadáshoz kapcsolódó bundázás megjelenése közötti kapcsolat miatt, mivel az ebből származó bevételek más bűncselekményeket táplálnak;

| 36. | megállapítja, hogy néhány európai országban már szigorú jogszabályokat fogadtak el a sportfogadáshoz kapcsolódó pénzmosás, a sportcsalás (speciális szabálysértésként és bűncselekményként besorolva), valamint a fogadások szervezői, illetve a sportklubok, a csapatok vagy az aktív sportolók közötti érdekellentétek vonatkozásában; |
| --- | --- |

36.

megállapítja, hogy néhány európai országban már szigorú jogszabályokat fogadtak el a sportfogadáshoz kapcsolódó pénzmosás, a sportcsalás (speciális szabálysértésként és bűncselekményként besorolva), valamint a fogadások szervezői, illetve a sportklubok, a csapatok vagy az aktív sportolók közötti érdekellentétek vonatkozásában;

| 37. | megállapítja, hogy az EU-ban engedélyezett online szolgáltatók már részt vesznek a sporton belüli lehetséges korrupciós esetek feltárásában; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy az EU-ban engedélyezett online szolgáltatók már részt vesznek a sporton belüli lehetséges korrupciós esetek feltárásában;

| 38. | kiemeli a sport területén folytatott nevelés fontosságát a sport tisztességességének megóvásában; ezért arra szólítja fel a tagállamokat és a sportszövetségeket, hogy fiatal korukról kezdődően és minden szintre kiterjedően tájékoztassák és neveljék a (hivatásos és amatőr) sportolókat és a fogyasztókat; |
| --- | --- |

38.

kiemeli a sport területén folytatott nevelés fontosságát a sport tisztességességének megóvásában; ezért arra szólítja fel a tagállamokat és a sportszövetségeket, hogy fiatal korukról kezdődően és minden szintre kiterjedően tájékoztassák és neveljék a (hivatásos és amatőr) sportolókat és a fogyasztókat;

| 39. | tudatában van annak, hogy a szerencsejátékokból származó bevételeknek a hivatásos és amatőr sport valamennyi szintjének tagállami finanszírozásához való hozzájárulása különös jelentőséggel bír, ideértve a sportversenyek integritásának fogadási manipulációktól való védelmére irányuló intézkedéseket is; kéri a Bizottságot, hogy a tagállamok bevett gyakorlatának tiszteletben tartása mellett vizsgálja meg az alternatív finanszírozási lehetőségeket arra nézve, hogy miképpen biztosítható tartós pénzügyi kapcsolat a sportfogadások bevételei és a sportversenyek integritásának fogadási manipulációktól való védelme között, ugyanakkor vegye figyelembe, hogy a finanszírozási mechanizmusok nem vezethetnek olyan helyzethez, hogy azokból csak nagyon kevés professzionális, a televízióban széles körben közvetített sport részesül, miközben az egyéb sportok és különösen az alulról szerveződő sportok a fogadásokból származó források csökkenését tapasztalják; |
| --- | --- |

39.

tudatában van annak, hogy a szerencsejátékokból származó bevételeknek a hivatásos és amatőr sport valamennyi szintjének tagállami finanszírozásához való hozzájárulása különös jelentőséggel bír, ideértve a sportversenyek integritásának fogadási manipulációktól való védelmére irányuló intézkedéseket is; kéri a Bizottságot, hogy a tagállamok bevett gyakorlatának tiszteletben tartása mellett vizsgálja meg az alternatív finanszírozási lehetőségeket arra nézve, hogy miképpen biztosítható tartós pénzügyi kapcsolat a sportfogadások bevételei és a sportversenyek integritásának fogadási manipulációktól való védelme között, ugyanakkor vegye figyelembe, hogy a finanszírozási mechanizmusok nem vezethetnek olyan helyzethez, hogy azokból csak nagyon kevés professzionális, a televízióban széles körben közvetített sport részesül, miközben az egyéb sportok és különösen az alulról szerveződő sportok a fogadásokból származó források csökkenését tapasztalják;

| 40. | megismétli azon álláspontját, hogy a sportfogadások a sportversenyek kereskedelmi felhasználásának minősülnek; javasolja, hogy minden engedély nélküli kereskedelmi felhasználástól védjék meg a sportversenyeket, elsősorban azáltal, hogy elismerik a sportszervezetek szellemi tulajdonjogait az általuk szervezett versenyek vonatkozásában, nem csupán annak érdekében, hogy a hivatásos és az amatőr sport minden szintjén méltányos pénzügyi ellentételezést biztosítsanak, hanem a sportcsalás és különösen a bundameccsek elleni küzdelem megerősítésének eszközeként is; |
| --- | --- |

40.

megismétli azon álláspontját, hogy a sportfogadások a sportversenyek kereskedelmi felhasználásának minősülnek; javasolja, hogy minden engedély nélküli kereskedelmi felhasználástól védjék meg a sportversenyeket, elsősorban azáltal, hogy elismerik a sportszervezetek szellemi tulajdonjogait az általuk szervezett versenyek vonatkozásában, nem csupán annak érdekében, hogy a hivatásos és az amatőr sport minden szintjén méltányos pénzügyi ellentételezést biztosítsanak, hanem a sportcsalás és különösen a bundameccsek elleni küzdelem megerősítésének eszközeként is;

| 41. | hangsúlyozza, hogy kiegyensúlyozottabb kapcsolatot tenne lehetővé a két fél között, ha a sportversenyszervezők és az online szerencsejáték-szolgáltatók között jogilag kötelező erejű megállapodások jönnének létre; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy kiegyensúlyozottabb kapcsolatot tenne lehetővé a két fél között, ha a sportversenyszervezők és az online szerencsejáték-szolgáltatók között jogilag kötelező erejű megállapodások jönnének létre;

| 42. | hangsúlyozza az online szerencsejáték-ágazat átláthatóságának fontosságát; ezalatt az éves jelentések kötelezővé tételét érti, amelyeknek többek közt tartalmazniuk kellene, hogy mely közérdekű tevékenységeket és/vagy sporteseményeket finanszíroznak és/vagy szponzorálnak szerencsejátékból származó jövedelemből; kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éves kötelező jelentések lehetőségét. |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza az online szerencsejáték-ágazat átláthatóságának fontosságát; ezalatt az éves jelentések kötelezővé tételét érti, amelyeknek többek közt tartalmazniuk kellene, hogy mely közérdekű tevékenységeket és/vagy sporteseményeket finanszíroznak és/vagy szponzorálnak szerencsejátékból származó jövedelemből; kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éves kötelező jelentések lehetőségét.

| 43. | rámutat annak szükségességére, hogy a törvénytelen szerencsejáték-szolgáltatásokkal szemben megbízható alternatíva álljon rendelkezésre; olyan reklámozási szabályok elfogadását szorgalmazza, amelyek megfelelően védik a kiszolgáltatott fogyasztót, ugyanakkor lehetővé teszik a sportesemények online szerencsejáték-szolgáltatók általi szponzorálását; megállapítja, hogy közös reklámozási szabályokat kell találni, amelyek megfelelően védik a kiszolgáltatott fogyasztót, de ugyanakkor lehetővé teszik a nemzetközi események szponzorálását; |
| --- | --- |

43.

rámutat annak szükségességére, hogy a törvénytelen szerencsejáték-szolgáltatásokkal szemben megbízható alternatíva álljon rendelkezésre; olyan reklámozási szabályok elfogadását szorgalmazza, amelyek megfelelően védik a kiszolgáltatott fogyasztót, ugyanakkor lehetővé teszik a sportesemények online szerencsejáték-szolgáltatók általi szponzorálását; megállapítja, hogy közös reklámozási szabályokat kell találni, amelyek megfelelően védik a kiszolgáltatott fogyasztót, de ugyanakkor lehetővé teszik a nemzetközi események szponzorálását;

| 44. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a sport terén működjenek együtt az összes érdekelt féllel azzal a céllal, hogy azonosítsák a sport tisztességességének és az alulról szerveződő sportok finanszírozásának fenntartásához szükséges megfelelő mechanizmusokat; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a sport terén működjenek együtt az összes érdekelt féllel azzal a céllal, hogy azonosítsák a sport tisztességességének és az alulról szerveződő sportok finanszírozásának fenntartásához szükséges megfelelő mechanizmusokat;

*

* *

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  különösen a Schindler 1994 (C-275/92), Gebhard 1995 (C-55/94), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01), Lindman 2003 (C-42/02), Fixtures Marketing Ltd kontra OPAP 2004 (C-444/02), Fixtures Marketing Ltd kontra Svenska Spel AB 2004 (C-338/02), Fixtures Marketing Ltd kontra Oy Veikkaus Ab 2005 (C-46/02), Stauffer 2006 (C-386/04), Unibet 2007 (C-432/05), Placanica és mások 2007 (C-338/04, C-359/04 és C-360/04), Bizottság kontra Olaszország 2007 (C-206/04), Liga Portuguesa de Futebol Profissional 2009 (C-42/07), Ladbrokes 2010 (C-258/08), Sporting Exchange 2010 (C-203/08), Sjöberg és Gerdin 2010 (C-447/08 és C-448/08), Markus Stoß és mások 2010 (C-316/07, C-358/07, C-359/07, C-360/07, C-409/07 és C-410/07), Carmen Media 2010 (C-46/08), Engelmann 2010 (C-64/08) ügyekben hozott ítéletekre.

(2)  HL C 87. E, 2010.4.1., 30. o.

(3)  HL C 271. E, 2009.11.12., 51. o.

(4)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(5)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(6)  HL L 144., 1997.6.4., 19. o.

(7)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

(8)  HL L 281.,1995.11.23., 31. o.

(9)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(10)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

(11)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(12)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(13)  Carmen Media 2010 (C-46/08).

(14)  A „Cross-Border Alternative Dispute Resolution in the European Union” című, 2011. évi tanulmány: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=41671.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/43

---

2011. november 15., keddA méhek egészségi állapota és a méhészeti ágazat

P7_TA(2011)0493

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása a méhek egészségi állapotáról és a méhészeti ágazatot érintő kihívásokról (2011/2108(INI))

2013/C 153 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel méhészeti ágazat helyzetéről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel méhészeti ágazat helyzetéről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a méhek egészségi állapotáról szóló, 2010. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0714), |
| --- | --- |

—

tekintettel a méhek egészségi állapotáról szóló, 2010. december 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0714),

| — | tekintettel a Tanács 2011. május 17-i, a méhek egészségi állapotáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011. május 17-i, a méhek egészségi állapotáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a 2011. május 3-i, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. május 3-i, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244),

| — | tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (2) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet), amely külön rendelkezik a méhészeti ágazatról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (2) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet), amely külön rendelkezik a méhészeti ágazatról,

| — | tekintettel az EFSA 2008. augusztus 11-i tudományos jelentésére, valamint az EFSA által megrendelt és elfogadott 2009. december 3-i tudományos jelentésre, amelyek témája a méhek pusztulása és felügyelete Európában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA 2008. augusztus 11-i tudományos jelentésére, valamint az EFSA által megrendelt és elfogadott 2009. december 3-i tudományos jelentésre, amelyek témája a méhek pusztulása és felügyelete Európában,

| — | tekintettel az Európai Bíróságnak, a géntechnológiával módosított anyagokat tartalmazó méz címkézésére vonatkozó C-442/09. sz. ügyben (3) hozott ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróságnak, a géntechnológiával módosított anyagokat tartalmazó méz címkézésére vonatkozó C-442/09. sz. ügyben (3) hozott ítéletére,

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel „Az uniós fehérjedeficit: mi a megoldás a hosszú ideje fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós fehérjedeficit: mi a megoldás a hosszú ideje fennálló problémára?” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0359/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0359/2011),

| A. | mivel a méhészet mint gazdasági és társadalmi tevékenység kulcsszerepet játszik a vidéki övezetek fenntartható fejlődésében, valamint munkahelyeket teremt, emellett a beporzás révén fontos ökoszisztéma-szolgáltatásokat lát el, amelyek a növények genetikai sokféleségének fenntartásával hozzájárulnak a biológiai sokféleség javításához, |
| --- | --- |

A.

mivel a méhészet mint gazdasági és társadalmi tevékenység kulcsszerepet játszik a vidéki övezetek fenntartható fejlődésében, valamint munkahelyeket teremt, emellett a beporzás révén fontos ökoszisztéma-szolgáltatásokat lát el, amelyek a növények genetikai sokféleségének fenntartásával hozzájárulnak a biológiai sokféleség javításához,

| B. | mivel a méhészet és a biológiai sokféleség kölcsönösen függenek egymástól; mivel a méhkolóniák a beporzási tevékenység révén környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból fontos értéket állítanak elő, hozzájárulva az élelmiszer-ellátás biztonságához és a biológiai sokféleség fennmaradásához; továbbá mivel a méhészek méhkolóniáik kezelésével rendkívül jelentős környezetvédelmi szolgáltatást nyújtanak, valamint a vidéki területeken megőriznek egy fenntartható termelési modellt; mivel a „méhlegelők”, a különféle takarmányterületek és bizonyos termények (repce, napraforgó stb.) biztosítják a méhek számára az immunrendszerük és egészséges állapotuk fennmaradásához szükséges gazdag táplálékot, |
| --- | --- |

B.

mivel a méhészet és a biológiai sokféleség kölcsönösen függenek egymástól; mivel a méhkolóniák a beporzási tevékenység révén környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból fontos értéket állítanak elő, hozzájárulva az élelmiszer-ellátás biztonságához és a biológiai sokféleség fennmaradásához; továbbá mivel a méhészek méhkolóniáik kezelésével rendkívül jelentős környezetvédelmi szolgáltatást nyújtanak, valamint a vidéki területeken megőriznek egy fenntartható termelési modellt; mivel a „méhlegelők”, a különféle takarmányterületek és bizonyos termények (repce, napraforgó stb.) biztosítják a méhek számára az immunrendszerük és egészséges állapotuk fennmaradásához szükséges gazdag táplálékot,

| C. | mivel aggasztó, hogy egy méhészeti vállalkozás létrehozásához kapcsolódó magas költségek miatt egyre kevesebb ember vállalkozik ebben az ágazatban, ami ahhoz vezet, hogy hiány van a létfontosságú mezőgazdasági növények beporzásához szükséges kaptárakból; |
| --- | --- |

C.

mivel aggasztó, hogy egy méhészeti vállalkozás létrehozásához kapcsolódó magas költségek miatt egyre kevesebb ember vállalkozik ebben az ágazatban, ami ahhoz vezet, hogy hiány van a létfontosságú mezőgazdasági növények beporzásához szükséges kaptárakból;

| D. | mivel mind az EU-ban, mind a világ más részeiben a méhcsaládok számának csökkenése tapasztalható; mivel a mezőgazdasági termelékenységet elősegítő beporzó fajok hanyatlóban vannak; mivel ha ez a folyamat egyértelműen felerősödik, az uniós gazdák, valamint a világ más részein gazdálkodók arra kényszerülhetnek, hogy a beporzáshoz emberi közreműködést vegyenek igénybe, ami a beporzásra fordított kiadások megduplázódásához vezetne; mivel a tudomány és az állatorvoslás jelenleg keveset tesz az egyes megbetegedések és járványok elleni hatékony védelem, illetve esetükben a járványügyi ellenőrzés gyakorlása terén, aminek az oka az, hogy az elmúlt évtizedekben – a szűk piac eredményeképpen és a nagy gyógyszervállalatok alacsony fokú érdekeltsége miatt – elhanyagolták az újabb méhegészségügyi gyógyszerekre irányuló kutatást, illetve fejlesztést, mivel a piacon forgalmazott kevés számú gyógyszer ma már gyakran hatástalan a Varroa destructor nevű méhatka elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

D.

mivel mind az EU-ban, mind a világ más részeiben a méhcsaládok számának csökkenése tapasztalható; mivel a mezőgazdasági termelékenységet elősegítő beporzó fajok hanyatlóban vannak; mivel ha ez a folyamat egyértelműen felerősödik, az uniós gazdák, valamint a világ más részein gazdálkodók arra kényszerülhetnek, hogy a beporzáshoz emberi közreműködést vegyenek igénybe, ami a beporzásra fordított kiadások megduplázódásához vezetne; mivel a tudomány és az állatorvoslás jelenleg keveset tesz az egyes megbetegedések és járványok elleni hatékony védelem, illetve esetükben a járványügyi ellenőrzés gyakorlása terén, aminek az oka az, hogy az elmúlt évtizedekben – a szűk piac eredményeképpen és a nagy gyógyszervállalatok alacsony fokú érdekeltsége miatt – elhanyagolták az újabb méhegészségügyi gyógyszerekre irányuló kutatást, illetve fejlesztést, mivel a piacon forgalmazott kevés számú gyógyszer ma már gyakran hatástalan a Varroa destructor nevű méhatka elleni küzdelemben,

| E. | mivel az egyes méhek és méhkolóniák egészségi állapotát számos – egymással sok esetben összekapcsolódó – letális és szubletális tényező veszélyezteti, mivel a piacra kerülő kevés számú gyógyszer ma már gyakran nem kellőképpen hatásos a rezisztenssé vált Varroa destructor nevű méhatka elleni küzdelemben, mivel a peszticidek használata, az éghajlati és környezeti feltételek megváltozása, a növényi biodiverzitás csökkenése, a talajhasználat változása, a rossz méhészeti gazdálkodás és az invazív fajok jelenléte folytán meggyengül a méhkolóniák immunrendszere és opportunista betegségek alakulnak ki, mivel a mézelő méhek közvetlen és közvetett módon vannak kitéve a növényvédő szereknek, például szél általi hordáson, felszíni vizeken, guttációs cseppeken, nektáron vagy virágporon keresztül, |
| --- | --- |

E.

mivel az egyes méhek és méhkolóniák egészségi állapotát számos – egymással sok esetben összekapcsolódó – letális és szubletális tényező veszélyezteti, mivel a piacra kerülő kevés számú gyógyszer ma már gyakran nem kellőképpen hatásos a rezisztenssé vált Varroa destructor nevű méhatka elleni küzdelemben, mivel a peszticidek használata, az éghajlati és környezeti feltételek megváltozása, a növényi biodiverzitás csökkenése, a talajhasználat változása, a rossz méhészeti gazdálkodás és az invazív fajok jelenléte folytán meggyengül a méhkolóniák immunrendszere és opportunista betegségek alakulnak ki, mivel a mézelő méhek közvetlen és közvetett módon vannak kitéve a növényvédő szereknek, például szél általi hordáson, felszíni vizeken, guttációs cseppeken, nektáron vagy virágporon keresztül,

| F. | mivel a méhészek hozzájárulhatnak méheik egészségének és jólétének javításához és megőrzéséhez, és segíthetik azt, bár a környezetük minősége jelentős szerepet játszik abban, hogy mennyire járnak sikerrel, |
| --- | --- |

F.

mivel a méhészek hozzájárulhatnak méheik egészségének és jólétének javításához és megőrzéséhez, és segíthetik azt, bár a környezetük minősége jelentős szerepet játszik abban, hogy mennyire járnak sikerrel,

| G. | mivel kívánatos az állatgyógyászati termékek és hatóanyagok csupán minimális szinten történő felhasználása a méhkolóniák immunrendszere egészségi állapotának fenntartása érdekében, mivel azonban számolni kell a rezisztencia problémájával is; mivel a hatóanyagok és gyógyszerek nem alakulnak át a méhek anyagcseréjében, és az európai termelők tiszta, maradékanyagoktól mentes, magas minőségű mézet kívánnak előállítani, |
| --- | --- |

G.

mivel kívánatos az állatgyógyászati termékek és hatóanyagok csupán minimális szinten történő felhasználása a méhkolóniák immunrendszere egészségi állapotának fenntartása érdekében, mivel azonban számolni kell a rezisztencia problémájával is; mivel a hatóanyagok és gyógyszerek nem alakulnak át a méhek anyagcseréjében, és az európai termelők tiszta, maradékanyagoktól mentes, magas minőségű mézet kívánnak előállítani,

| H. | mivel az európai méhészek közül sokan amatőrök és nem szakképzett méhészek, |
| --- | --- |

H.

mivel az európai méhészek közül sokan amatőrök és nem szakképzett méhészek,

A kutatás és a tudományos ismeretek elterjesztése

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy a következő (nyolcadik) pénzügyi keretben emelje a méhek egészségi állapotával kapcsolatos kutatásokra szánt támogatások szintjét, a kutatásokat a technológiai fejlesztések, a betegségek megelőzése és ellenőrzése felé irányítva (különös tekintettel a környezeti tényezők által a méhkolóniák immunrendszerére gyakorolt hatásra és a patogénekkel való interakcióikra), fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok kialakításával és a nem vegyi megoldások előtérbe helyezésével (például olyan mezőgazdasági gyakorlatok támogatásával, mint a vetésforgó és a biológiai növényvédelem) és általánosan az integrált növényvédelmi technikák fokozott ösztönzésével, továbbá állatgyógyászati termékek kifejlesztésével az Unió méhállományának jelenlegi megbetegedéseit előidéző tényezők, elsősorban a Varroa destructor méhatka ellen, mivel ez az a fő kórokozó, amelynek ártalmatlanításához rezisztencia kialakítására való fokozott képessége miatt a hatóanyagok szélesebb körére van szükség, valamint a belső élősködők és más opportunista megbetegedések ellen; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy a következő (nyolcadik) pénzügyi keretben emelje a méhek egészségi állapotával kapcsolatos kutatásokra szánt támogatások szintjét, a kutatásokat a technológiai fejlesztések, a betegségek megelőzése és ellenőrzése felé irányítva (különös tekintettel a környezeti tényezők által a méhkolóniák immunrendszerére gyakorolt hatásra és a patogénekkel való interakcióikra), fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok kialakításával és a nem vegyi megoldások előtérbe helyezésével (például olyan mezőgazdasági gyakorlatok támogatásával, mint a vetésforgó és a biológiai növényvédelem) és általánosan az integrált növényvédelmi technikák fokozott ösztönzésével, továbbá állatgyógyászati termékek kifejlesztésével az Unió méhállományának jelenlegi megbetegedéseit előidéző tényezők, elsősorban a Varroa destructor méhatka ellen, mivel ez az a fő kórokozó, amelynek ártalmatlanításához rezisztencia kialakítására való fokozott képessége miatt a hatóanyagok szélesebb körére van szükség, valamint a belső élősködők és más opportunista megbetegedések ellen;

| 2. | fontosnak tartja, hogy sürgős intézkedést hozzanak a méhek egészségének védelme érdekében, szem előtt tartva a méhészet sajátosságait, az érintett szereplők sokféleségét, valamint az arányosság és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

2.

fontosnak tartja, hogy sürgős intézkedést hozzanak a méhek egészségének védelme érdekében, szem előtt tartva a méhészet sajátosságait, az érintett szereplők sokféleségét, valamint az arányosság és a szubszidiaritás elvét;

| 3. | ismételten hangsúlyozza aggodalmát, hogy amennyiben elhanyagoljuk a mézelő méhek és a vadon élő beporzó rovarok körében Európában megfigyelhető fokozott mértékű pusztulás jelenségét, az súlyos negatív hatással lehet a mezőgazdaságra, az élelmiszer-termelésre és az élelmezésbiztonságra, a biológiai sokféleségre, a környezeti fenntarthatóságra és az ökoszisztémákra; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza aggodalmát, hogy amennyiben elhanyagoljuk a mézelő méhek és a vadon élő beporzó rovarok körében Európában megfigyelhető fokozott mértékű pusztulás jelenségét, az súlyos negatív hatással lehet a mezőgazdaságra, az élelmiszer-termelésre és az élelmezésbiztonságra, a biológiai sokféleségre, a környezeti fenntarthatóságra és az ökoszisztémákra;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy a méhész szervezetekkel való együttműködésben segítse elő megfelelő nemzeti felügyeleti rendszerek létrehozását és alakítson ki uniós szintű harmonizált követelményeket az összehasonlítás lehetővé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy szükség van a méhkaptárak egységes, nemzeti szintű azonosítási rendszerére és nyilvántartására, amelyet évente felülvizsgálnak és frissítenek; ragaszkodik ahhoz, hogy az azonosítás és a nyilvántartás finanszírozása ne a méz Európai Unión belüli termelésének és forgalomba hozatalának fejlesztésére irányuló, már létező programokból származzon (1221/97/EK tanácsi rendelet (7)); |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy a méhész szervezetekkel való együttműködésben segítse elő megfelelő nemzeti felügyeleti rendszerek létrehozását és alakítson ki uniós szintű harmonizált követelményeket az összehasonlítás lehetővé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy szükség van a méhkaptárak egységes, nemzeti szintű azonosítási rendszerére és nyilvántartására, amelyet évente felülvizsgálnak és frissítenek; ragaszkodik ahhoz, hogy az azonosítás és a nyilvántartás finanszírozása ne a méz Európai Unión belüli termelésének és forgalomba hozatalának fejlesztésére irányuló, már létező programokból származzon (1221/97/EK tanácsi rendelet (7));

| 5. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a környezeti feltételek és a méhészeti és mezőgazdasági gyakorlatok által a méhek egészségére gyakorolt hatás nyomon követése céljából támogassa a „referenciaméhészetek” európai hálózatának létrehozását; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a környezeti feltételek és a méhészeti és mezőgazdasági gyakorlatok által a méhek egészségére gyakorolt hatás nyomon követése céljából támogassa a „referenciaméhészetek” európai hálózatának létrehozását;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy az egyes tagállamok által rendelkezésre bocsátott – a ténylegesen összeírt kaptárszámokról szóló – nyilatkozatok alapján és ne becsült adatok alapján dolgozza ki a három éves programokat; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy az egyes tagállamok által rendelkezésre bocsátott – a ténylegesen összeírt kaptárszámokról szóló – nyilatkozatok alapján és ne becsült adatok alapján dolgozza ki a három éves programokat;

| 7. | üdvözli a méhek egészségi állapotát vizsgáló uniós referencialaboratórium létrehozását, amelynek tevékenységét a létező szakértői hálózatok vagy nemzeti laboratóriumok által nem lefedett területekre, illetve az általuk végzett kutatásokból származó integrált ismeretek szintézisére kell összpontosítania; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a méhek egészségi állapotát vizsgáló uniós referencialaboratórium létrehozását, amelynek tevékenységét a létező szakértői hálózatok vagy nemzeti laboratóriumok által nem lefedett területekre, illetve az általuk végzett kutatásokból származó integrált ismeretek szintézisére kell összpontosítania;

| 8. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a diagnosztizálást végző nemzeti laboratóriumokat és a szabadföldi vizsgálatokat, és felhívja a figyelmet arra, hogy ki kell küszöbölni a finanszírozási átfedéseket; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell a diagnosztizálást végző nemzeti laboratóriumokat és a szabadföldi vizsgálatokat, és felhívja a figyelmet arra, hogy ki kell küszöbölni a finanszírozási átfedéseket;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy – a méhészeti ágazat képviselőivel együtt – hozzon létre irányító bizottságot, amely segíti majd a Bizottságot az uniós referencialaboratórium éves programjának összeállításában; helyteleníti, hogy az uniós referencialaboratórium első éves munkaprogramját az érdekelt felekkel való előzetes konzultáció nélkül nyújtották be; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy – a méhészeti ágazat képviselőivel együtt – hozzon létre irányító bizottságot, amely segíti majd a Bizottságot az uniós referencialaboratórium éves programjának összeállításában; helyteleníti, hogy az uniós referencialaboratórium első éves munkaprogramját az érdekelt felekkel való előzetes konzultáció nélkül nyújtották be;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a méhek egészségi állapotára irányuló tudományos kutatásokat, építve a COST/COLOSS fellépés, valamint a BeeDoc és a STEP kezdeményezések által nyújtott jó példákra, valamint hogy ösztönözze a tagállamokat az ágazattal kapcsolatos tudományos kutatás támogatására; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy bővíteni kell a méhészekkel és a méhészek szervezeteivel fenntartott kapcsolatokat; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a méhek egészségi állapotára irányuló tudományos kutatásokat, építve a COST/COLOSS fellépés, valamint a BeeDoc és a STEP kezdeményezések által nyújtott jó példákra, valamint hogy ösztönözze a tagállamokat az ágazattal kapcsolatos tudományos kutatás támogatására; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy bővíteni kell a méhészekkel és a méhészek szervezeteivel fenntartott kapcsolatokat;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy küszöbölje ki az alapok felhasználásában jelentkező átfedéseket annak érdekében, hogy megnövelje azok hatékonyságát és biztosítsa mind a méhészek, mind a gazdálkodók számára a gazdasági és ökológiai hozzáadott értéket; kéri a Bizottságot, hogy bátorítsa a tagállamokat az általuk biztosított kutatási finanszírozás szintjének növelésére; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy küszöbölje ki az alapok felhasználásában jelentkező átfedéseket annak érdekében, hogy megnövelje azok hatékonyságát és biztosítsa mind a méhészek, mind a gazdálkodók számára a gazdasági és ökológiai hozzáadott értéket; kéri a Bizottságot, hogy bátorítsa a tagállamokat az általuk biztosított kutatási finanszírozás szintjének növelésére;

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék és ellenőrizzék a mézelő növények fenológiai felügyeletét végző nemzeti hálózatok létrejöttét; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék és ellenőrizzék a mézelő növények fenológiai felügyeletét végző nemzeti hálózatok létrejöttét;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy tevékenyen segítse elő a méhek egészségi állapotát veszélyeztető tényezőkre vonatkozó ökotoxikológiai vizsgálatokra vonatkozó információk tagállamok, laboratóriumok, méhészek, gazdálkodók, az ágazat és a tudósok közötti megosztásának fokozását, ezzel megteremtve a tájékozott, független tudományos vizsgálatok lehetőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő ezt a folyamatot azzal, hogy vonatkozó weboldalát az érintett tagállamok valamennyi hivatalos nyelvén elérhetővé teszi; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy tevékenyen segítse elő a méhek egészségi állapotát veszélyeztető tényezőkre vonatkozó ökotoxikológiai vizsgálatokra vonatkozó információk tagállamok, laboratóriumok, méhészek, gazdálkodók, az ágazat és a tudósok közötti megosztásának fokozását, ezzel megteremtve a tájékozott, független tudományos vizsgálatok lehetőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő ezt a folyamatot azzal, hogy vonatkozó weboldalát az érintett tagállamok valamennyi hivatalos nyelvén elérhetővé teszi;

| 14. | üdvözli a Bizottság „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerek érdekében” elnevezésű kezdeményezését, hozzátéve, hogy a kezdeményezésnek 2011 után is folytatódnia kell, a nemzeti hatóságoktól érkező résztvevők számát pedig növelni szükséges; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerek érdekében” elnevezésű kezdeményezését, hozzátéve, hogy a kezdeményezésnek 2011 után is folytatódnia kell, a nemzeti hatóságoktól érkező résztvevők számát pedig növelni szükséges;

| 15. | kéri, hogy támogassák a méhészek számára a betegségek megelőzésével és ellenőrzésével, a gazdálkodók és erdészek számára pedig a növénytani ismeretekkel, a növényvédő szerek méhbarát alkalmazásával, a peszticidek hatásaival és a gyomirtásra használható vegyszermentes agronómiai gyakorlatokkal foglalkozó képzési programokat; kéri a Bizottságot, hogy a méhész szervezetekkel együttműködésben nyújtson be iránymutatásokat a kaptárak állatorvosi kezelésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy támogassák a méhészek számára a betegségek megelőzésével és ellenőrzésével, a gazdálkodók és erdészek számára pedig a növénytani ismeretekkel, a növényvédő szerek méhbarát alkalmazásával, a peszticidek hatásaival és a gyomirtásra használható vegyszermentes agronómiai gyakorlatokkal foglalkozó képzési programokat; kéri a Bizottságot, hogy a méhész szervezetekkel együttműködésben nyújtson be iránymutatásokat a kaptárak állatorvosi kezelésére vonatkozóan;

| 16. | felszólítja a tagállamok hatóságait és érdekképviseleti szervezeteit, hogy támogassák a méhek egészségére vonatkozó megfelelő tudományos és technikai ismeretek terjesztését a méhészek között; hangsúlyozza, hogy folyamatos párbeszédre van szükség a méhészek, a gazdálkodók és az érintett hatóságok között; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a tagállamok hatóságait és érdekképviseleti szervezeteit, hogy támogassák a méhek egészségére vonatkozó megfelelő tudományos és technikai ismeretek terjesztését a méhészek között; hangsúlyozza, hogy folyamatos párbeszédre van szükség a méhészek, a gazdálkodók és az érintett hatóságok között;

| 17. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az állatorvosok megfelelő képzését, a méhészek számára lehetőséget kell biztosítani állatorvosi konzultációkra, az állatorvosi hatóságok munkájába pedig méhészeti szakembereket kell bevonni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az állatorvosok megfelelő képzését, a méhészek számára lehetőséget kell biztosítani állatorvosi konzultációkra, az állatorvosi hatóságok munkájába pedig méhészeti szakembereket kell bevonni;

Állatgyógyászati termékek

| 18. | elismeri, hogy az éves veszteségek mintegy 10 %-át okozó varroaatka elleni innovatív és hatékony kezelések kifejlesztése rendkívül fontos; úgy véli, hogy a betegségek és kártevők kedvezőtlen hatásának enyhítése érdekében növelni kell az engedélyezett állat-egészségügyi kezelések támogatását; kéri a Bizottságot, hogy vezessen be közös iránymutatásokat az ágazatban alkalmazott állat-egészségügyi kezelés tekintetében, és felhívja a figyelmet a helyes alkalmazásukra; kéri, hogy vezessenek be iránymutatásokat a biológiai növényvédelem terén engedélyezett molekulákkal és/vagy szerves savakból, illóolajokból és egyéb anyagokból álló készítményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy az éves veszteségek mintegy 10 %-át okozó varroaatka elleni innovatív és hatékony kezelések kifejlesztése rendkívül fontos; úgy véli, hogy a betegségek és kártevők kedvezőtlen hatásának enyhítése érdekében növelni kell az engedélyezett állat-egészségügyi kezelések támogatását; kéri a Bizottságot, hogy vezessen be közös iránymutatásokat az ágazatban alkalmazott állat-egészségügyi kezelés tekintetében, és felhívja a figyelmet a helyes alkalmazásukra; kéri, hogy vezessenek be iránymutatásokat a biológiai növényvédelem terén engedélyezett molekulákkal és/vagy szerves savakból, illóolajokból és egyéb anyagokból álló készítményekkel kapcsolatban;

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak pénzügyi támogatást a méhek egészségével kapcsolatos új gyógyászati termékekre irányuló kutatás, fejlesztés és szabadföldi vizsgálatok számára, különösen a kkv-k tekintetében, tekintettel arra, hogy a méhészeti ágazat a beporzás révén hozzájárul a biológiai sokféleséghez és a közjavakhoz, figyelembe véve, hogy a jelenleg a méhészek által fedezett állatorvosi kezelési költségek a többi állattenyésztési ágazat egészségügyi kiadásaihoz képest igen magasak; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak pénzügyi támogatást a méhek egészségével kapcsolatos új gyógyászati termékekre irányuló kutatás, fejlesztés és szabadföldi vizsgálatok számára, különösen a kkv-k tekintetében, tekintettel arra, hogy a méhészeti ágazat a beporzás révén hozzájárul a biológiai sokféleséghez és a közjavakhoz, figyelembe véve, hogy a jelenleg a méhészek által fedezett állatorvosi kezelési költségek a többi állattenyésztési ágazat egészségügyi kiadásaihoz képest igen magasak;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a gyógyszeripar számára ösztönzőket kell biztosítani a méhbetegségek elleni új gyógyszerek kifejlesztésére; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a gyógyszeripar számára ösztönzőket kell biztosítani a méhbetegségek elleni új gyógyszerek kifejlesztésére;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki rugalmasabb szabályokat a méhek egészségi állapotával kapcsolatos – többek között a természetes eredetű és egyéb, a rovarok egészségét nem befolyásoló – állatgyógyászati termékek engedélyezése és rendelkezésre bocsátása tekintetében; üdvözli az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó irányelv felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslatot, ugyanakkor megjegyzi, hogy az, hogy a hozzáférés az ilyen termékekhez jelenleg korlátozott, nem indokolhatja a méhcsaládokat érintő egyéb opportunista patológiák kezelésére szolgáló antibiotikumok bejegyzését/forgalomba hozatalát, mivel ez hatással van a méhek által előállított termékek minőségére és az ellenállóképességre; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki rugalmasabb szabályokat a méhek egészségi állapotával kapcsolatos – többek között a természetes eredetű és egyéb, a rovarok egészségét nem befolyásoló – állatgyógyászati termékek engedélyezése és rendelkezésre bocsátása tekintetében; üdvözli az állatgyógyászati készítményekre vonatkozó irányelv felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslatot, ugyanakkor megjegyzi, hogy az, hogy a hozzáférés az ilyen termékekhez jelenleg korlátozott, nem indokolhatja a méhcsaládokat érintő egyéb opportunista patológiák kezelésére szolgáló antibiotikumok bejegyzését/forgalomba hozatalát, mivel ez hatással van a méhek által előállított termékek minőségére és az ellenállóképességre;

| 22. | üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy a megbetegedett méhek kezelését akadályozó jelenlegi jogbizonytalanság felszámolása érdekében az úgynevezett lépcsőzetes eljárás keretében be kívánja vezetni a gyógyszerhasználat maximális maradékanyag-határértékeit; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az Európai Bizottság azon szándékát, hogy a megbetegedett méhek kezelését akadályozó jelenlegi jogbizonytalanság felszámolása érdekében az úgynevezett lépcsőzetes eljárás keretében be kívánja vezetni a gyógyszerhasználat maximális maradékanyag-határértékeit;

| 23. | felhív a szabályozási környezet olyan irányú megváltoztatására, hogy az Európai Gyógyszerügynökség a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok védelme érdekében bizonyos átmeneti időszakra biztosíthasson kizárólagosságot a méhek egészségi állapotával kapcsolatos innovatív állatgyógyászati készítményekben felhasznált új hatóanyagok előállítására és forgalmazására; |
| --- | --- |

23.

felhív a szabályozási környezet olyan irányú megváltoztatására, hogy az Európai Gyógyszerügynökség a szellemi tulajdonra vonatkozó jogok védelme érdekében bizonyos átmeneti időszakra biztosíthasson kizárólagosságot a méhek egészségi állapotával kapcsolatos innovatív állatgyógyászati készítményekben felhasznált új hatóanyagok előállítására és forgalmazására;

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió állat-egészségügyi alapjának következő felülvizsgálata során vegye fontolóra annak a méhbetegségekre való kiterjesztését; |
| --- | --- |

24.

felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió állat-egészségügyi alapjának következő felülvizsgálata során vegye fontolóra annak a méhbetegségekre való kiterjesztését;

| 25. | üdvözli, hogy a Bizottság javaslatot kíván benyújtani egy átfogó állat-egészségügyi jogszabályra; felszólítja a Bizottságot, hogy igazítsa ki az európai állatorvosi szakpolitika hatókörét és finanszírozását oly módon, hogy azok figyelembe vegyék a méhek és a méhészet sajátosságait, és hogy ezáltal a hatékony és szabványosított gyógyszerek megfelelő rendelkezésre állása és a méhek egészségének az európai állatorvosi politika keretében történő finanszírozása révén a méhbetegségek hatékonyabban leküzdhetők legyenek valamennyi tagállamban; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a tagállamok közötti fokozottabb harmonizációt, és tegyen meg minden tőle telhetőt a Varroa-atka kór elleni küzdelem és a kór kordában tartása érdekében; |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy a Bizottság javaslatot kíván benyújtani egy átfogó állat-egészségügyi jogszabályra; felszólítja a Bizottságot, hogy igazítsa ki az európai állatorvosi szakpolitika hatókörét és finanszírozását oly módon, hogy azok figyelembe vegyék a méhek és a méhészet sajátosságait, és hogy ezáltal a hatékony és szabványosított gyógyszerek megfelelő rendelkezésre állása és a méhek egészségének az európai állatorvosi politika keretében történő finanszírozása révén a méhbetegségek hatékonyabban leküzdhetők legyenek valamennyi tagállamban; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a tagállamok közötti fokozottabb harmonizációt, és tegyen meg minden tőle telhetőt a Varroa-atka kór elleni küzdelem és a kór kordában tartása érdekében;

| 26. | támogatja az olyan tenyésztési programokat, amelyek a betegségekkel és a kártevőkkel szembeni tűrőképességre összpontosítanak (különösen a Varroa-atka kór tekintetében); |
| --- | --- |

26.

támogatja az olyan tenyésztési programokat, amelyek a betegségekkel és a kártevőkkel szembeni tűrőképességre összpontosítanak (különösen a Varroa-atka kór tekintetében);

A korszerű mezőgazdaság hatásai a méhekre

| 27. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió a közelmúltban – az Európai Parlament elkötelezett részvételével – új, szigorúbb szabályokat fogadott el a növényvédő szerek engedélyezésére és fenntartható felhasználására vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy azok biztonságosak legyenek az emberi egészségre és a környezetre nézve; megjegyzi, hogy ezek a szabályok a méhek biztonsága tekintetében további szigorú kritériumokat foglalnak magukban; felszólítja a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet az új szabályrendszer sikeres végrehajtásáról; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió a közelmúltban – az Európai Parlament elkötelezett részvételével – új, szigorúbb szabályokat fogadott el a növényvédő szerek engedélyezésére és fenntartható felhasználására vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy azok biztonságosak legyenek az emberi egészségre és a környezetre nézve; megjegyzi, hogy ezek a szabályok a méhek biztonsága tekintetében további szigorú kritériumokat foglalnak magukban; felszólítja a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet az új szabályrendszer sikeres végrehajtásáról;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy a méhcsaládok egészségének és a populáció fejlődésének védelme érdekében javítsa a peszticidekkel kapcsolatos kockázatértékelés módszertanát, továbbá biztosítson megfelelő hozzáférést az engedélyezéshez szükséges iratanyagokban található ökotoxikológiai vizsgálatok eredményeihez és módszertanához; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy a méhcsaládok egészségének és a populáció fejlődésének védelme érdekében javítsa a peszticidekkel kapcsolatos kockázatértékelés módszertanát, továbbá biztosítson megfelelő hozzáférést az engedélyezéshez szükséges iratanyagokban található ökotoxikológiai vizsgálatok eredményeihez és módszertanához;

| 29. | hangsúlyozza a fenntartható gazdálkodás fontosságát, és kéri a tagállamokat, hogy minél előbb ültessék át és teljes egészében hajtsák végre a peszticidek fenntartható használatáról szóló 2009/128/EK irányelvet, különösen annak 14. cikkét, amely hangsúlyozza, hogy 2014-től kezdve az Unió valamennyi gazdálkodójának kötelező lesz az integrált növényvédelem alkalmazása, valamint hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az olyan peszticidek alkalmazására, amelyek káros hatással lehetnek a méhekre és a méhcsaládok egészségére; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza a fenntartható gazdálkodás fontosságát, és kéri a tagállamokat, hogy minél előbb ültessék át és teljes egészében hajtsák végre a peszticidek fenntartható használatáról szóló 2009/128/EK irányelvet, különösen annak 14. cikkét, amely hangsúlyozza, hogy 2014-től kezdve az Unió valamennyi gazdálkodójának kötelező lesz az integrált növényvédelem alkalmazása, valamint hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az olyan peszticidek alkalmazására, amelyek káros hatással lehetnek a méhekre és a méhcsaládok egészségére;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy a valós körülmények között, megbízható és hatékony vizsgálatok és összehangolt eljárások alapján végzett, a peszticidekre vonatkozó kockázatértékelés során vegye figyelembe a krónikus, a lárva- és a szubletális toxicitást a 2011. június 14-e óta alkalmazott, a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet egyes olyan növényvédő szerekre, amelyek alkalmazása bizonyos körülmények között káros hatással jár a méhek és a méhkolóniák egészségi állapotára; felkéri a Bizottságot, hogy fokozza a hatóanyagok és patogének közötti, valamint a hatóanyagok közötti lehetséges kölcsönhatásokra irányuló kutatásokat; megjegyzi, hogy a bevonási módszereket is számításba kell venni; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy a valós körülmények között, megbízható és hatékony vizsgálatok és összehangolt eljárások alapján végzett, a peszticidekre vonatkozó kockázatértékelés során vegye figyelembe a krónikus, a lárva- és a szubletális toxicitást a 2011. június 14-e óta alkalmazott, a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy fordítson külön figyelmet egyes olyan növényvédő szerekre, amelyek alkalmazása bizonyos körülmények között káros hatással jár a méhek és a méhkolóniák egészségi állapotára; felkéri a Bizottságot, hogy fokozza a hatóanyagok és patogének közötti, valamint a hatóanyagok közötti lehetséges kölcsönhatásokra irányuló kutatásokat; megjegyzi, hogy a bevonási módszereket is számításba kell venni;

| 31. | üdvözli, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság szakértői független értékelést végeznek a peszticidekre vonatkozó különféle adatszolgáltatással kapcsolatosan az ágazati szereplők számára előírt követelményekről; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság szakértői független értékelést végeznek a peszticidekre vonatkozó különféle adatszolgáltatással kapcsolatosan az ágazati szereplők számára előírt követelményekről;

| 32. | felhív – a méhészek és a mezőgazdaságban tevékenykedők közötti párbeszéd szellemében – egy olyan kötelező előzetes értesítési rendszer felállítására, amely valamennyi tagállamban előre tájékoztatná a méhészeket és az állami hatóságokat a peszticidek alkalmazásáról, különösen a rovarölő szerekkel, levegőből történő kezelések (pl. szúnyogirtások esetében), valamint egy olyan rendszer felállítására, amely kérésre információt biztosít a kaptárak helyzetéről e műveletek elvégzésekor; felhív ezenkívül egy internet-alapú adatbázis révén az információk méhészek és gazdálkodók közötti hatékonyabb átadására, például a kaptárak földek közelében való elhelyezésével kapcsolatosan; |
| --- | --- |

32.

felhív – a méhészek és a mezőgazdaságban tevékenykedők közötti párbeszéd szellemében – egy olyan kötelező előzetes értesítési rendszer felállítására, amely valamennyi tagállamban előre tájékoztatná a méhészeket és az állami hatóságokat a peszticidek alkalmazásáról, különösen a rovarölő szerekkel, levegőből történő kezelések (pl. szúnyogirtások esetében), valamint egy olyan rendszer felállítására, amely kérésre információt biztosít a kaptárak helyzetéről e műveletek elvégzésekor; felhív ezenkívül egy internet-alapú adatbázis révén az információk méhészek és gazdálkodók közötti hatékonyabb átadására, például a kaptárak földek közelében való elhelyezésével kapcsolatosan;

| 33. | kéri a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra, mennyire tanácsos a méhészetet és a méhek egészségét a mezőgazdasági képzés részévé tenni; |
| --- | --- |

33.

kéri a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra, mennyire tanácsos a méhészetet és a méhek egészségét a mezőgazdasági képzés részévé tenni;

| 34. | külön tekintettel a 2009. évi, „A méhek pusztulása és felügyelete Európában” elnevezésű EFSA-projektre, felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a géntechnológiailag módosított takarmánynövények és monokultúrák által a méhek egészségéi állapotára tett esetleges károsító hatások objektív felmérését; |
| --- | --- |

34.

külön tekintettel a 2009. évi, „A méhek pusztulása és felügyelete Európában” elnevezésű EFSA-projektre, felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a géntechnológiailag módosított takarmánynövények és monokultúrák által a méhek egészségéi állapotára tett esetleges károsító hatások objektív felmérését;

A termelés és az élelmiszer-biztonság aspektusai és az eredetvédelem

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan ellenőrizze az állat-egészségügyi helyzetet a kibocsátó országokban, érvényesítse a legszigorúbb állat-egészségügyi követelményeket és hozzon létre megfelelő monitoringrendszert a harmadik országokból származó szaporítóanyagok ellenőrzésére annak elkerülése céljából, hogy egzotikus méhbetegségek és élősködők – mint az Aethina tumida (kis kaptárbogár) vagy a Tropilaelaps atka – bejussanak az Unió területére; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a méhész szervezetekkel együttműködésben növelje az átláthatóságot a határellenőrzési pontokon végzett biztonsági ellenőrzések gyakorisága, százalékos aránya, jellemzői és mindenek előtt eredményei tekintetében; |
| --- | --- |

35.

felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan ellenőrizze az állat-egészségügyi helyzetet a kibocsátó országokban, érvényesítse a legszigorúbb állat-egészségügyi követelményeket és hozzon létre megfelelő monitoringrendszert a harmadik országokból származó szaporítóanyagok ellenőrzésére annak elkerülése céljából, hogy egzotikus méhbetegségek és élősködők – mint az Aethina tumida (kis kaptárbogár) vagy a Tropilaelaps atka – bejussanak az Unió területére; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a méhész szervezetekkel együttműködésben növelje az átláthatóságot a határellenőrzési pontokon végzett biztonsági ellenőrzések gyakorisága, százalékos aránya, jellemzői és mindenek előtt eredményei tekintetében;

| 36. | kéri, hogy vezessenek be ideiglenesen 10 ppb küszöbértéket (intézkedési referenciapontot) az Európai Unió által engedélyezett állategészségügyi termékekre vonatkozóan, figyelembe véve a tagállamokban alkalmazott különféle elemzési módszereket és gyakorlatokat; |
| --- | --- |

36.

kéri, hogy vezessenek be ideiglenesen 10 ppb küszöbértéket (intézkedési referenciapontot) az Európai Unió által engedélyezett állategészségügyi termékekre vonatkozóan, figyelembe véve a tagállamokban alkalmazott különféle elemzési módszereket és gyakorlatokat;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy a mézben és más méhészeti termékekben található olyan anyagok vonatkozásában, amelyek az európai méhészeti ágazatban nem engedélyezhetők, vezessen be intézkedés előtti szinteket („No Action Level”, NAL), intézkedési referenciapontokat („Reference Point for Action”, RPA) vagy maximális szermaradvány-határértékeket, továbbá harmonizálja a határokon történő állatorvosi ellenőrzéseket és a belső piacon végzett ellenőrzéseket, mivel a méz esetében az alacsony minőségű import, a hamisítás és a helyettesítő termékek torzítják a piacot, és folyamatos nyomást gyakorolnak az árakra és az uniós piacokon található termékek végső minőségére, és azonos versenyfeltételeket kell teremteni az uniós és a harmadik országokbeli termékek/termelők számára; megállapítja, hogy a maradékanyag-határértékek megállapításakor a maradékanyagok tekintetében figyelembe kell venni a bevált állatorvosi gyakorlatot; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy a mézben és más méhészeti termékekben található olyan anyagok vonatkozásában, amelyek az európai méhészeti ágazatban nem engedélyezhetők, vezessen be intézkedés előtti szinteket („No Action Level”, NAL), intézkedési referenciapontokat („Reference Point for Action”, RPA) vagy maximális szermaradvány-határértékeket, továbbá harmonizálja a határokon történő állatorvosi ellenőrzéseket és a belső piacon végzett ellenőrzéseket, mivel a méz esetében az alacsony minőségű import, a hamisítás és a helyettesítő termékek torzítják a piacot, és folyamatos nyomást gyakorolnak az árakra és az uniós piacokon található termékek végső minőségére, és azonos versenyfeltételeket kell teremteni az uniós és a harmadik országokbeli termékek/termelők számára; megállapítja, hogy a maradékanyag-határértékek megállapításakor a maradékanyagok tekintetében figyelembe kell venni a bevált állatorvosi gyakorlatot;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre vagy módosítsa a 2001/110/EK tanácsi irányelv (8) (mézirányelv) mellékleteit annak érdekében, hogy az uniós termelésre vonatkozó előírásokat valamennyi méhészeti termék esetében – a mézféleségeket is beleértve – világos jogszabályi meghatározások és a méz minőségére vonatkozó fontosabb paraméterek – prolin- és szacharóztartalom, alacsony HMF-szint és víztartalom –, valamint a hamisítás (glicerintartalom, cukorizotóp-arány (C13/C14), pollenspektrum, a méz aromaanyag- és cukortartalma) meghatározása révén javítsa; kéri, hogy támogassák a mézhamisítást leleplező hatékony módszerek kutatását; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a méz természetes jellemzőinek az európai termékekre vonatkozó vizsgálata a harmadik országokból származó termékekre is vonatkozzon; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre vagy módosítsa a 2001/110/EK tanácsi irányelv (8) (mézirányelv) mellékleteit annak érdekében, hogy az uniós termelésre vonatkozó előírásokat valamennyi méhészeti termék esetében – a mézféleségeket is beleértve – világos jogszabályi meghatározások és a méz minőségére vonatkozó fontosabb paraméterek – prolin- és szacharóztartalom, alacsony HMF-szint és víztartalom –, valamint a hamisítás (glicerintartalom, cukorizotóp-arány (C13/C14), pollenspektrum, a méz aromaanyag- és cukortartalma) meghatározása révén javítsa; kéri, hogy támogassák a mézhamisítást leleplező hatékony módszerek kutatását; annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy a méz természetes jellemzőinek az európai termékekre vonatkozó vizsgálata a harmadik országokból származó termékekre is vonatkozzon;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy a címkézésre vonatkozó szabályozást harmonizálja a mezőgazdasági minőségrendszerekről szóló rendelet rendelkezéseivel, továbbá az importból származó vagy az EU-ban előállított méhészeti termékek esetében vezesse be a származási országot feltüntető kötelező címkézést, különböző helyekről származó termékek vegyítésével előállított termékek esetében pedig a kötelező címkézés egészüljön ki valamennyi származási ország feltüntetésével; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy a címkézésre vonatkozó szabályozást harmonizálja a mezőgazdasági minőségrendszerekről szóló rendelet rendelkezéseivel, továbbá az importból származó vagy az EU-ban előállított méhészeti termékek esetében vezesse be a származási országot feltüntető kötelező címkézést, különböző helyekről származó termékek vegyítésével előállított termékek esetében pedig a kötelező címkézés egészüljön ki valamennyi származási ország feltüntetésével;

| 40. | az EU új minőségpolitikájának szellemében felhívja a méhészeket, az őket képviselő szervezeteket és a kereskedelmi vállalatokat, hogy a méhészeti termékek esetében éljenek szélesebb körben az uniós címkézési rendszerekkel (OEM és OFJ), amivel hozzájárulhatnak a méhészeti tevékenység fenntarthatóságához, továbbá kéri a Bizottságot, hogy a méhész szervezetekkel szoros együttműködésben javasoljon minőségi meghatározásokat és támogassa a méhészeti termékek helyi piacokon való közvetlen eladását; |
| --- | --- |

40.

az EU új minőségpolitikájának szellemében felhívja a méhészeket, az őket képviselő szervezeteket és a kereskedelmi vállalatokat, hogy a méhészeti termékek esetében éljenek szélesebb körben az uniós címkézési rendszerekkel (OEM és OFJ), amivel hozzájárulhatnak a méhészeti tevékenység fenntarthatóságához, továbbá kéri a Bizottságot, hogy a méhész szervezetekkel szoros együttműködésben javasoljon minőségi meghatározásokat és támogassa a méhészeti termékek helyi piacokon való közvetlen eladását;

| 41. | kéri, hogy tegyenek lépéseket az Európából származó méz és méhészeti termékek fogyasztásának növelésére, többek között az egyes származási helyekre és változatokra jellemző tulajdonságokkal rendelkező mézek népszerűsítésén keresztül; |
| --- | --- |

41.

kéri, hogy tegyenek lépéseket az Európából származó méz és méhészeti termékek fogyasztásának növelésére, többek között az egyes származási helyekre és változatokra jellemző tulajdonságokkal rendelkező mézek népszerűsítésén keresztül;

A biológiai sokféleség megőrzésével és a közös agrárpolitika küszöbönálló reformjával összefüggő intézkedések

| 42. | hangsúlyozza a méhészekkel való konzultáció fontosságát az európai és tagállami hatóságok számára a méhészeti programok és a vonatkozó jogszabályok kidolgozása során annak érdekében, hogy e programok hatékonysága és kellő időben történő végrehajtása biztosított legyen; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson lényegesen több pénzügyi forrást a méhészeti ágazat számára, azáltal, hogy a 2013 utáni KAP keretében fokozza a méhészet számára jelenleg biztosított támogatást, és biztosítja a jelenlegi támogatási programok folyamatosságát és fejlesztését (1221/97/EK rendelet), valamint hogy ösztönözze a közös projektek fejlesztését, ezenkívül kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak technikai segítségnyújtást a méhészeti ágazatnak; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a társfinanszírozási rendszer kompatibilitását azzal, hogy azok a tagállamok, amelyek azt szükségesnek tartják, létrehozzák a KAP első pillérén belüli közvetlen támogatásokat (a KAP 68. cikkének opcionális végrehajtása); hangsúlyozza ezenkívül, hogy bátorítani kell a fiatal méhészeket az ágazatba való belépésre; kéri a Bizottságot, hogy a méhészeket sújtó válsághelyzetek hatásainak enyhítése érdekében biztosítson egyfajta biztonsági hálót vagy közös biztosítási rendszert a méhészet számra; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a méhészekkel való konzultáció fontosságát az európai és tagállami hatóságok számára a méhészeti programok és a vonatkozó jogszabályok kidolgozása során annak érdekében, hogy e programok hatékonysága és kellő időben történő végrehajtása biztosított legyen; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson lényegesen több pénzügyi forrást a méhészeti ágazat számára, azáltal, hogy a 2013 utáni KAP keretében fokozza a méhészet számára jelenleg biztosított támogatást, és biztosítja a jelenlegi támogatási programok folyamatosságát és fejlesztését (1221/97/EK rendelet), valamint hogy ösztönözze a közös projektek fejlesztését, ezenkívül kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak technikai segítségnyújtást a méhészeti ágazatnak; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a társfinanszírozási rendszer kompatibilitását azzal, hogy azok a tagállamok, amelyek azt szükségesnek tartják, létrehozzák a KAP első pillérén belüli közvetlen támogatásokat (a KAP 68. cikkének opcionális végrehajtása); hangsúlyozza ezenkívül, hogy bátorítani kell a fiatal méhészeket az ágazatba való belépésre; kéri a Bizottságot, hogy a méhészeket sújtó válsághelyzetek hatásainak enyhítése érdekében biztosítson egyfajta biztonsági hálót vagy közös biztosítási rendszert a méhészet számra;

| 43. | sürgeti a Bizottságot, hogy az EU új biodiverzitási stratégiája keretében kiemelt fontosságú kérdésként a méhészeti ágazat számára tegyen elérhetővé pénzügyi erőforrásokat, illetve növelje azok arányát a KAP keretében előterjesztett minden olyan projekt és intézkedés vonatkozásában, amelyek kizárólag az egyes régiókban őshonos apis mellifera alfajaira és ökotípusaira irányulnak, |
| --- | --- |

43.

sürgeti a Bizottságot, hogy az EU új biodiverzitási stratégiája keretében kiemelt fontosságú kérdésként a méhészeti ágazat számára tegyen elérhetővé pénzügyi erőforrásokat, illetve növelje azok arányát a KAP keretében előterjesztett minden olyan projekt és intézkedés vonatkozásában, amelyek kizárólag az egyes régiókban őshonos apis mellifera alfajaira és ökotípusaira irányulnak,

| 44. | kéri a Bizottságot, hogy a KAP küszöbönálló reformja során tegye egyértelművé, hogy mely támogató intézkedések és támogatások vonatkoznak az európai méhészeti ágazatra, figyelembe véve a mézelőméh-családok által a beporzás révén biztosított környezetvédelmi és társadalmi hasznot, valamint a méhészek által méhcsaládjaik kezelése révén nyújtott környezetvédelmi szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

44.

kéri a Bizottságot, hogy a KAP küszöbönálló reformja során tegye egyértelművé, hogy mely támogató intézkedések és támogatások vonatkoznak az európai méhészeti ágazatra, figyelembe véve a mézelőméh-családok által a beporzás révén biztosított környezetvédelmi és társadalmi hasznot, valamint a méhészek által méhcsaládjaik kezelése révén nyújtott környezetvédelmi szolgáltatásokat;

| 45. | megjegyzi, hogy a Bizottság 2010. május 28-i jelentése szerint a méhészek száma 2004 óta kis mértékben növekedett; rámutat arra, hogy a jelentés szerint ez a növekedés kizárólag Bulgária és Románia európai uniós csatlakozásának tulajdonítható, és hogy ezen országok méhészeit nem számítva az EU-ban a méhészek jelentős számú csökkenése lenne tapasztalható; véleménye szerint mindez a EU-ban a méhészeti ágazat helyzetének súlyosságát mutatja, és hogy annak támogatást kell biztosítani, továbbá konkrét intézkedéseket kell végrehajtani annak érdekében, hogy a méhészeket megtartsák a méhészeti ágazatban; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy a Bizottság 2010. május 28-i jelentése szerint a méhészek száma 2004 óta kis mértékben növekedett; rámutat arra, hogy a jelentés szerint ez a növekedés kizárólag Bulgária és Románia európai uniós csatlakozásának tulajdonítható, és hogy ezen országok méhészeit nem számítva az EU-ban a méhészek jelentős számú csökkenése lenne tapasztalható; véleménye szerint mindez a EU-ban a méhészeti ágazat helyzetének súlyosságát mutatja, és hogy annak támogatást kell biztosítani, továbbá konkrét intézkedéseket kell végrehajtani annak érdekében, hogy a méhészeket megtartsák a méhészeti ágazatban;

| 46. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra annak lehetőségét, hogy a közvetlen támogatások rendszerén belül külön támogatási rendszert hozzon létre a méhészek számára, például méhkolóniánként adott támogatások révén, amely segíteni fogja az EU-n belül a méhészeti ágazat megőrzését és a méhész szakma irányába ösztönzi a fiatalokat, továbbá biztosítja, hogy a méhek továbbra is beporzóként működjenek; |
| --- | --- |

46.

kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra annak lehetőségét, hogy a közvetlen támogatások rendszerén belül külön támogatási rendszert hozzon létre a méhészek számára, például méhkolóniánként adott támogatások révén, amely segíteni fogja az EU-n belül a méhészeti ágazat megőrzését és a méhész szakma irányába ösztönzi a fiatalokat, továbbá biztosítja, hogy a méhek továbbra is beporzóként működjenek;

| 47. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a KAP-on belül a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, a 2009/128/EK irányelvvel összhangban ösztönözze a gazdálkodókat egyszerű agronómiai gyakorlatok alkalmazására, továbbá az EU biodiverzitási stratégiájának szellemében erősítse meg a kifejezetten a méhészeti ágazatra irányuló mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedéseket; kéri a tagállamokat, hogy vidékfejlesztési programjaikon belül hozzanak a méhészetre irányuló mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedéseket, valamint ösztönözzék a gazdálkodókat arra, hogy foganatosítsanak mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedéseket, a szántóföldek szélein alakítsanak ki méhbarát legelőket, alkalmazzák az integrált termelés emelt szintjét, figyelembe véve a gazdálkodás holisztikus megközelítéseit, és ahol lehet, a kártevők ellen alkalmazzanak biológiai eszközöket; |
| --- | --- |

47.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa a KAP-on belül a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, a 2009/128/EK irányelvvel összhangban ösztönözze a gazdálkodókat egyszerű agronómiai gyakorlatok alkalmazására, továbbá az EU biodiverzitási stratégiájának szellemében erősítse meg a kifejezetten a méhészeti ágazatra irányuló mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedéseket; kéri a tagállamokat, hogy vidékfejlesztési programjaikon belül hozzanak a méhészetre irányuló mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedéseket, valamint ösztönözzék a gazdálkodókat arra, hogy foganatosítsanak mezőgazdasági és környezetvédelmi intézkedéseket, a szántóföldek szélein alakítsanak ki méhbarát legelőket, alkalmazzák az integrált termelés emelt szintjét, figyelembe véve a gazdálkodás holisztikus megközelítéseit, és ahol lehet, a kártevők ellen alkalmazzanak biológiai eszközöket;

| 48. | újra megerősíti, hogy a Bizottság a méheket háziasított fajnak tekinti, következésképpen az állattenyésztési ágazatba sorolja, ami lehetővé teszi jobb egészségügyi, jóléti és védőintézkedések (9) megtételét és hozzásegít a vad beporzó rovarok megóvásával kapcsolatos jobb tájékoztatáshoz; ezért kéri a méhek egészségének védelmével foglalkozó stratégia kidolgozását és a méhészet sajátosságainak figyelembevételét a mezőgazdasági és állat-egészségügyi jogi szabályozás során, különösen a gazdálkodóknak a kaptárok állományveszteségével kapcsolatos kártalanítása vonatkozásában; |
| --- | --- |

48.

újra megerősíti, hogy a Bizottság a méheket háziasított fajnak tekinti, következésképpen az állattenyésztési ágazatba sorolja, ami lehetővé teszi jobb egészségügyi, jóléti és védőintézkedések (9) megtételét és hozzásegít a vad beporzó rovarok megóvásával kapcsolatos jobb tájékoztatáshoz; ezért kéri a méhek egészségének védelmével foglalkozó stratégia kidolgozását és a méhészet sajátosságainak figyelembevételét a mezőgazdasági és állat-egészségügyi jogi szabályozás során, különösen a gazdálkodóknak a kaptárok állományveszteségével kapcsolatos kártalanítása vonatkozásában;

| 49. | kéri a méhészeti ágazat érintett szereplőit, hogy használják ki a jelenlegi közös agrárpolitika és annak közelgő reformja által kínált különféle lehetőségeket, amely a mezőgazdaság egészén belül megfelelően tekintetbe veszi a termelői szervezeteket; |
| --- | --- |

49.

kéri a méhészeti ágazat érintett szereplőit, hogy használják ki a jelenlegi közös agrárpolitika és annak közelgő reformja által kínált különféle lehetőségeket, amely a mezőgazdaság egészén belül megfelelően tekintetbe veszi a termelői szervezeteket;

A méhek biológiai sokféleségének megőrzése

| 50. | szorgalmazza, hogy a Bizottság a 92/43/EGK tanácsi irányelv (10) (élőhelyekre vonatkozó irányelv) keretében határozza meg az Apis mellifera faj védettségi állapotát, és adott esetben foglalja bele az irányelv mellékleteibe; tekintettel az Apis mellifera faj és az Európai Unióban előforduló különböző alfajok védelmének sürgősségére, felszólítja a Bizottságot, vizsgálja meg a Life+ pénzügyi eszközön belül egyedi program vagy szabályozás megteremtésének lehetőségét, amellyel létrejöhetne az e faj vadon élő populációinak helyreállítását szolgáló páneurópai projekt; |
| --- | --- |

50.

szorgalmazza, hogy a Bizottság a 92/43/EGK tanácsi irányelv (10) (élőhelyekre vonatkozó irányelv) keretében határozza meg az Apis mellifera faj védettségi állapotát, és adott esetben foglalja bele az irányelv mellékleteibe; tekintettel az Apis mellifera faj és az Európai Unióban előforduló különböző alfajok védelmének sürgősségére, felszólítja a Bizottságot, vizsgálja meg a Life+ pénzügyi eszközön belül egyedi program vagy szabályozás megteremtésének lehetőségét, amellyel létrejöhetne az e faj vadon élő populációinak helyreállítását szolgáló páneurópai projekt;

| 51. | szorgalmazza, hogy a Bizottság a 92/65/EGK tanácsi irányelv (11) keretében legalább átmenetileg tiltsa be a Bombus sp. nemzetségéhez tartozó élő méhek és fajok harmadik országokból történő behozatalát az egzotikus betegségek elkerülése érdekében, különösen mivel az Európai Unión belül elegendő genetikai forrás áll a méhészet rendelkezésére, ha figyelembe vesszük azokat a főbb alfajokat, amelyekből a méhészetben jelenleg használt fajták és változatok származnak; |
| --- | --- |

51.

szorgalmazza, hogy a Bizottság a 92/65/EGK tanácsi irányelv (11) keretében legalább átmenetileg tiltsa be a Bombus sp. nemzetségéhez tartozó élő méhek és fajok harmadik országokból történő behozatalát az egzotikus betegségek elkerülése érdekében, különösen mivel az Európai Unión belül elegendő genetikai forrás áll a méhészet rendelkezésére, ha figyelembe vesszük azokat a főbb alfajokat, amelyekből a méhészetben jelenleg használt fajták és változatok származnak;

| 52. | emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség elősegítése a mezőgazdasági ágazaton kívül is alapvető fontosságú; megjegyzi, hogy az út menti zöld területek, a vasútvonalak melletti szegély, az energiaátviteli hálózatok miatt végzett irtási területek, illetve a közparkok és magánkertek jelentős területeket fednek le, amelyek ésszerű használati módjai jelentősen növelhetik a pollen- és nektárforrást a méhek és beporzó rovarok számára; úgy véli, hogy ezt a fejlesztést a harmonikus területgazdálkodás keretében kell megvalósítani, amely fenntartja a közúti biztonságot is; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség elősegítése a mezőgazdasági ágazaton kívül is alapvető fontosságú; megjegyzi, hogy az út menti zöld területek, a vasútvonalak melletti szegély, az energiaátviteli hálózatok miatt végzett irtási területek, illetve a közparkok és magánkertek jelentős területeket fednek le, amelyek ésszerű használati módjai jelentősen növelhetik a pollen- és nektárforrást a méhek és beporzó rovarok számára; úgy véli, hogy ezt a fejlesztést a harmonikus területgazdálkodás keretében kell megvalósítani, amely fenntartja a közúti biztonságot is;

*

* *

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0440.

(2)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

(3)  HL C 24., 2010.1.30., 28. o.

(4)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(5)  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0084

(7)  HL L 173., 1997.7.1., 1. o.

(8)  HL L 10., 2002.1.12., 47. o.

(9)  Olyan ösztönzők révén, mint például az Európai Unió állat-egészségügyi stratégiája (2007–2013), amely segít egységes és átlátható szabályozási keretet nyújtani az állategészségügy számára, javítja a területen működő európai ügynökségek közötti koordinációt és az erőforrások hatékony felhasználását, valamint hangsúlyozza a diagnosztikai képesség fenntartásának és javításának fontosságát.

(10)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(11)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/51

---

2011. november 15., keddAz általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok

P7_TA(2011)0494

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról (2011/2146(INI))

2013/C 153 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 14. és 106. cikkére, valamint 26. sz. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 14. és 106. cikkére, valamint 26. sz. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról szóló 2011. március 23-i bizottsági közleményére (COM(2011)0146), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról szóló 2011. március 23-i bizottsági közleményére (COM(2011)0146),

| — | tekintettel „Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok alkalmazása 2005 óta és a nyilvános konzultáció eredménye” című 2011. március 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0397), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok alkalmazása 2005 óta és a nyilvános konzultáció eredménye” című 2011. március 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0397),

| — | tekintettel a Bizottság által 2010-ben szervezett általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatásáról szóló nyilvános konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2010-ben szervezett általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatásáról szóló nyilvános konzultációra,

| — | tekintettel az állami támogatásokkal, a közbeszerzéssel és a belső piaccal kapcsolatos európai uniós szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra, beleértve a szociális szolgáltatásokat, történő alkalmazásáról szóló 2010. december 7-i útmutatóra (SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatásokkal, a közbeszerzéssel és a belső piaccal kapcsolatos európai uniós szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra, beleértve a szociális szolgáltatásokat, történő alkalmazásáról szóló 2010. december 7-i útmutatóra (SEC(2010)1545),

| — | tekintettel a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelvre (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének bizonyos az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozások számára kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének bizonyos az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozások számára kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozatra (2),

| — | tekintettel a közszolgáltatás nyújtásával járó kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozó közösségi keretszabályra (3) |
| --- | --- |

—

tekintettel a közszolgáltatás nyújtásával járó kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásra vonatkozó közösségi keretszabályra (3)

| — | tekintettel az európai általános érdekű szolgáltatásokról szóló 2001. január 19-i bizottsági közleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai általános érdekű szolgáltatásokról szóló 2001. január 19-i bizottsági közleményre (4),

| — | tekintettel az európai általános érdekű szolgáltatásokról szóló 1996. szeptember 26-i bizottsági közleményre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai általános érdekű szolgáltatásokról szóló 1996. szeptember 26-i bizottsági közleményre (5),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról szóló 2011. július 1-i véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról szóló 2011. július 1-i véleményére (6),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról” című, 2011. június 15-i véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról” című, 2011. június 15-i véleményére (7),

| — | tekintettel a Bíróság az Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben 2003. július 24-én hozott ítéletére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság az Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben 2003. július 24-én hozott ítéletére (8),

| — | tekintettel az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (9), 2007. március 14-i állásfoglalására az általános érdekű szociális szolgáltatásokról az Európai Unióban (10), 2006. szeptember 27-i állásfoglalására az Európai Bizottság általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyvéről (11), az általános érdekű szolgáltatásokról kiadott zöld könyvről szóló 2004. január 14-i állásfoglalására (12), a Bizottság „Általános érdekű szolgáltatások Európában” című közleményéről szóló 2001. november 13-i állásfoglalására (13) és a Bizottság „Általános érdekű szolgáltatások Európában” című közleményéről szóló 1997. december 17-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (9), 2007. március 14-i állásfoglalására az általános érdekű szociális szolgáltatásokról az Európai Unióban (10), 2006. szeptember 27-i állásfoglalására az Európai Bizottság általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyvéről (11), az általános érdekű szolgáltatásokról kiadott zöld könyvről szóló 2004. január 14-i állásfoglalására (12), a Bizottság „Általános érdekű szolgáltatások Európában” című közleményéről szóló 2001. november 13-i állásfoglalására (13) és a Bizottság „Általános érdekű szolgáltatások Európában” című közleményéről szóló 1997. december 17-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0371/2011),

| A. | mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások magas szintű prioritást élveznek az Unió közös értékrendjében és elősegítik a szociális, gazdasági és területi kohéziót, és így kulcsfontosságú szerepet töltenek be a társadalmi egyenlőtlenségek elleni harcban, és egyre nagyobb mértékben a fenntartható fejlődésben; |
| --- | --- |

A.

mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások magas szintű prioritást élveznek az Unió közös értékrendjében és elősegítik a szociális, gazdasági és területi kohéziót, és így kulcsfontosságú szerepet töltenek be a társadalmi egyenlőtlenségek elleni harcban, és egyre nagyobb mértékben a fenntartható fejlődésben;

| B. | mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások jelentősen hozzájárulnak a tagállamok gazdasági teljesítményéhez és versenyképességéhez, és ezáltal nem csak a gazdasági válságok megelőzését és leküzdését, hanem a gazdasági jólétet is szolgálják; |
| --- | --- |

B.

mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások jelentősen hozzájárulnak a tagállamok gazdasági teljesítményéhez és versenyképességéhez, és ezáltal nem csak a gazdasági válságok megelőzését és leküzdését, hanem a gazdasági jólétet is szolgálják;

| C. | mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása támogatja az Európa 2020 stratégia végrehajtását, és mivel ezek a szolgáltatások különösen a foglalkoztatás, az oktatás és a szociális integráció területein járulhatnak hozzá a növekedési célok eléréséhez, hogy végül megvalósuljon a magas szintű termelékenység, foglalkoztatás és társadalmi kohézió; |
| --- | --- |

C.

mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása támogatja az Európa 2020 stratégia végrehajtását, és mivel ezek a szolgáltatások különösen a foglalkoztatás, az oktatás és a szociális integráció területein járulhatnak hozzá a növekedési célok eléréséhez, hogy végül megvalósuljon a magas szintű termelékenység, foglalkoztatás és társadalmi kohézió;

| D. | mivel a polgárok érdekében szükség van a versengő magánvállalkozások költséghatékony megoldásaira és azok a költségvetési helyzetre tekintettel is alapvetőek; |
| --- | --- |

D.

mivel a polgárok érdekében szükség van a versengő magánvállalkozások költséghatékony megoldásaira és azok a költségvetési helyzetre tekintettel is alapvetőek;

| E. | mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások olyan szolgáltatások, amelyeket nem lehet minden esetben, vagy csak nem megfelelő módon lehet állami beavatkozás nélkül biztosítani; |
| --- | --- |

E.

mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatások olyan szolgáltatások, amelyeket nem lehet minden esetben, vagy csak nem megfelelő módon lehet állami beavatkozás nélkül biztosítani;

| F. | mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások fontos szerepet töltenek be az alapvető jogok biztosításában, és lényegesen hozzájárulnak az esélyegyenlőséghez; |
| --- | --- |

F.

mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások fontos szerepet töltenek be az alapvető jogok biztosításában, és lényegesen hozzájárulnak az esélyegyenlőséghez;

| G. | mivel a jelenlegi uniós jogszabályok mentesítést írnak elő a bejelentés alól a kórházakat és a szociális lakásokat, azaz az alapvető szociális igényeket kielégítő általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat illetően; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenlegi uniós jogszabályok mentesítést írnak elő a bejelentés alól a kórházakat és a szociális lakásokat, azaz az alapvető szociális igényeket kielégítő általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat illetően;

| H. | mivel az EUMSZ 106. és 107. cikke képezi az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatására vonatkozó uniós szabályok reformjának jogalapját, és az EUMSZ 14. cikke alapján az Európai Parlament és a Tanács rendeletek formájában a rendes jogalkotási eljárás keretében meghatározhatja az általános gazdasági jelentőségű szolgáltatások nyújtásának alapelveit és feltételeit, különös tekintettel a gazdasági és pénzügyi feltételekre, a tagállamok hatáskörének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

H.

mivel az EUMSZ 106. és 107. cikke képezi az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatására vonatkozó uniós szabályok reformjának jogalapját, és az EUMSZ 14. cikke alapján az Európai Parlament és a Tanács rendeletek formájában a rendes jogalkotási eljárás keretében meghatározhatja az általános gazdasági jelentőségű szolgáltatások nyújtásának alapelveit és feltételeit, különös tekintettel a gazdasági és pénzügyi feltételekre, a tagállamok hatáskörének sérelme nélkül;

| I. | mivel a Lisszaboni Szerződés 26. jegyzőkönyve az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozóan előírja a magas minőségi szintet, magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását, és kifejezetten elismeri azok jelentőségét; |
| --- | --- |

I.

mivel a Lisszaboni Szerződés 26. jegyzőkönyve az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozóan előírja a magas minőségi szintet, magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot, valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását, és kifejezetten elismeri azok jelentőségét;

| J. | mivel a tagállamok és a tagállami hatóságok vannak leginkább abban a helyzetben, hogy az állampolgároknak a szükséges szolgáltatásokat nyújtsák, és így az ő feladatuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatások pontos terjedelmének és rendelkezésre bocsátási módjának meghatározása, és mivel a Lisszaboni Szerződés 26. jegyzőkönyvének 1. cikke kifejezetten elismeri a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szerepét és széles mérlegelési jogkörét az általános érdekű szolgáltatások nyújtása, végrehajtatása és szervezése terén; |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamok és a tagállami hatóságok vannak leginkább abban a helyzetben, hogy az állampolgároknak a szükséges szolgáltatásokat nyújtsák, és így az ő feladatuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatások pontos terjedelmének és rendelkezésre bocsátási módjának meghatározása, és mivel a Lisszaboni Szerződés 26. jegyzőkönyvének 1. cikke kifejezetten elismeri a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szerepét és széles mérlegelési jogkörét az általános érdekű szolgáltatások nyújtása, végrehajtatása és szervezése terén;

| K. | mivel a kompenzációs kifizetések magukban foglalják az állam által vagy állami forrásból bármilyen formában biztosított előnyöket; |
| --- | --- |

K.

mivel a kompenzációs kifizetések magukban foglalják az állam által vagy állami forrásból bármilyen formában biztosított előnyöket;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazásának átláthatóbbá tételére törekvő és azok sokféleségét figyelembe vevő reformcéljait; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazásának átláthatóbbá tételére törekvő és azok sokféleségét figyelembe vevő reformcéljait;

| 2. | kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa a belső piaci és a közszolgáltatások nyújtására vonatkozó szabályok közötti kapcsolatot, és biztosítsa a közszolgáltatások fogalommeghatározásában, szervezésében és finanszírozásában a szubszidiaritás elvének alkalmazását; |
| --- | --- |

2.

kéri az Európai Bizottságot, hogy pontosítsa a belső piaci és a közszolgáltatások nyújtására vonatkozó szabályok közötti kapcsolatot, és biztosítsa a közszolgáltatások fogalommeghatározásában, szervezésében és finanszírozásában a szubszidiaritás elvének alkalmazását;

| 3. | hangsúlyozza az alkalmazás és az érthetőség tekintetében megvalósult előrelépést, amelyet a 2005-ben meghozott intézkedések, az úgynevezett Altmark-csomag tett lehetővé; felhívja a figyelmet, hogy a nyilvános konzultáció mindazonáltal rámutatott arra, hogy még könnyebben érthető, egyszerűbb, arányosabb és hatékonyabb jogi eszközökre van szükség; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az alkalmazás és az érthetőség tekintetében megvalósult előrelépést, amelyet a 2005-ben meghozott intézkedések, az úgynevezett Altmark-csomag tett lehetővé; felhívja a figyelmet, hogy a nyilvános konzultáció mindazonáltal rámutatott arra, hogy még könnyebben érthető, egyszerűbb, arányosabb és hatékonyabb jogi eszközökre van szükség;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a nyilvános konzultáció eredményei szerint az adminisztrációs teher mellett éppen a különösen az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok kulcsfontosságú fogalmaival – mint a megbízással, az ésszerű nyereséggel, a vállalkozásokkal, a gazdasági és nem gazdasági szolgáltatásokkal, valamint a belső piac szempontjából való jelentőséggel – kapcsolatos bizonytalanságok és félreértések vezethettek az előírások be nem tartásához; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a nyilvános konzultáció eredményei szerint az adminisztrációs teher mellett éppen a különösen az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok kulcsfontosságú fogalmaival – mint a megbízással, az ésszerű nyereséggel, a vállalkozásokkal, a gazdasági és nem gazdasági szolgáltatásokkal, valamint a belső piac szempontjából való jelentőséggel – kapcsolatos bizonytalanságok és félreértések vezethettek az előírások be nem tartásához;

| 5. | üdvözli a Bizottság abba az irányba való elmozdulását, hogy további magyarázatokat ad az általános érdekű szolgáltatások tekintetében a nem gazdasági és gazdasági tevékenységek elhatárolásához annak érdekében, hogy összességében nagyobb jogbiztonságot érjen el, és elejét vegye az Európai Bíróság elé terjesztett ügyeknek, valamint a Bizottság által a Szerződés megsértése miatt indított eljárásoknak; további felvilágosítást kér a Bizottságtól a negyedik, az Altmark ügyben hozott európai bírósági ítéletben megnevezett feltételre vonatkozóan, és annak biztosítására kéri, hogy az ésszerű nyereség kiszámítási módszere elég világos legyen, és megfeleljen az általános érdekű szolgáltatások változatosságának; ezért felkéri a Bizottságot, hogy kerülje a zárt lista használatát; javasolja, hogy ennek során a Bizottság ne csupán az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának puszta ismertetésére szorítkozzon, hanem meghatározó kritériumok alapján nyújtson segítséget a használt koncepciók megértésében és alkalmazásában; felkéri a Bizottságot annak részletezésére, hogy mit ért valódi általános érdekű szolgáltatásokon; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Bizottság abba az irányba való elmozdulását, hogy további magyarázatokat ad az általános érdekű szolgáltatások tekintetében a nem gazdasági és gazdasági tevékenységek elhatárolásához annak érdekében, hogy összességében nagyobb jogbiztonságot érjen el, és elejét vegye az Európai Bíróság elé terjesztett ügyeknek, valamint a Bizottság által a Szerződés megsértése miatt indított eljárásoknak; további felvilágosítást kér a Bizottságtól a negyedik, az Altmark ügyben hozott európai bírósági ítéletben megnevezett feltételre vonatkozóan, és annak biztosítására kéri, hogy az ésszerű nyereség kiszámítási módszere elég világos legyen, és megfeleljen az általános érdekű szolgáltatások változatosságának; ezért felkéri a Bizottságot, hogy kerülje a zárt lista használatát; javasolja, hogy ennek során a Bizottság ne csupán az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának puszta ismertetésére szorítkozzon, hanem meghatározó kritériumok alapján nyújtson segítséget a használt koncepciók megértésében és alkalmazásában; felkéri a Bizottságot annak részletezésére, hogy mit ért valódi általános érdekű szolgáltatásokon;

| 6. | aggodalmát fejezi ki azon kiegészítő követelmények miatt, amelyeket a Bizottság szeretne bevezetni annak érdekében, hogy a kereskedelem ne alakuljon az Unió érdekeit sértő módon, és meggyőződése, hogy ezek a követelmények jogi bizonytalansághoz fognak vezetni; |
| --- | --- |

6.

aggodalmát fejezi ki azon kiegészítő követelmények miatt, amelyeket a Bizottság szeretne bevezetni annak érdekében, hogy a kereskedelem ne alakuljon az Unió érdekeit sértő módon, és meggyőződése, hogy ezek a követelmények jogi bizonytalansághoz fognak vezetni;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a „megbízás” az átláthatóság garanciája, amelyet meg kell tartani annak érdekében, hogy a polgárok számára nagyobb láthatóságot lehessen biztosítani, de a megbízás hatályát – különösen a szabályok rugalmasabb alkalmazása révén – ki kell terjeszteni; felszólal annak érdekében, hogy a „teljesítményszerződéssel” kísért projektek minősüljenek támogatható megbízásnak; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a „megbízás” az átláthatóság garanciája, amelyet meg kell tartani annak érdekében, hogy a polgárok számára nagyobb láthatóságot lehessen biztosítani, de a megbízás hatályát – különösen a szabályok rugalmasabb alkalmazása révén – ki kell terjeszteni; felszólal annak érdekében, hogy a „teljesítményszerződéssel” kísért projektek minősüljenek támogatható megbízásnak;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az uniós állami támogatási szabályok reformja kizárólag az általános gazdasági jelentőségű szolgáltatások különleges funkcióinak figyelembevételével és kizárólag a szubszidiaritás elvének szigorú betartása mellett valósulhat meg, ugyanis az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megrendelése, nyújtására, finanszírozása és szervezése a Lisszaboni Szerződés 26. sz. jegyzőkönyve szerint elsődlegesen a tagállamok és azok nemzeti, regionális és helyi hatóságainak felelőssége, amelyeknek széleskörű mérlegelési lehetőséget és választási szabadságot biztosít; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az uniós állami támogatási szabályok reformja kizárólag az általános gazdasági jelentőségű szolgáltatások különleges funkcióinak figyelembevételével és kizárólag a szubszidiaritás elvének szigorú betartása mellett valósulhat meg, ugyanis az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megrendelése, nyújtására, finanszírozása és szervezése a Lisszaboni Szerződés 26. sz. jegyzőkönyve szerint elsődlegesen a tagállamok és azok nemzeti, regionális és helyi hatóságainak felelőssége, amelyeknek széleskörű mérlegelési lehetőséget és választási szabadságot biztosít;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezések felülvizsgálata során különös figyelmet kell fordítani arra, hogy az alkalmazott közösségi koncepciók és fogalmak világosan a közszolgáltatások jellegéhez, szervezési módjaik sokféleségéhez és az érintettekhez igazodjanak, és megfelelően számításba vegyék a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás tényleges kockázatát; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a rendelkezések felülvizsgálata során különös figyelmet kell fordítani arra, hogy az alkalmazott közösségi koncepciók és fogalmak világosan a közszolgáltatások jellegéhez, szervezési módjaik sokféleségéhez és az érintettekhez igazodjanak, és megfelelően számításba vegyék a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás tényleges kockázatát;

| 10. | felhívja a figyelmet a regionális és helyi szintű általános gazdasági érdekű szolgáltatások sajátos jellegére, amely nem befolyásolja a belső piaci versenyt, és így egyszerűsített és átlátható eljárást tesz lehetővé, amely elősegíti az innovációt és a kis- és középvállalkozások részvételét; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet a regionális és helyi szintű általános gazdasági érdekű szolgáltatások sajátos jellegére, amely nem befolyásolja a belső piaci versenyt, és így egyszerűsített és átlátható eljárást tesz lehetővé, amely elősegíti az innovációt és a kis- és középvállalkozások részvételét;

| 11. | támogatja az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő állami kompenzáció kifizetésnél alkalmazott értesítési kötelezettség alóli mentességre vonatkozó küszöbérték-koncepciót és az adminisztratív terhek ezzel kapcsolatos csökkentését. a konzultáció eredményei alapján javasolja azon küszöbértékek felemelését, amelyek meghatározóak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos határozat alkalmazására; |
| --- | --- |

11.

támogatja az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő állami kompenzáció kifizetésnél alkalmazott értesítési kötelezettség alóli mentességre vonatkozó küszöbérték-koncepciót és az adminisztratív terhek ezzel kapcsolatos csökkentését. a konzultáció eredményei alapján javasolja azon küszöbértékek felemelését, amelyek meghatározóak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos határozat alkalmazására;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 14. cikke és a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 26. jegyzőkönyv elismeri az általános gazdasági érdekű szolgáltatások sajátos jellegét, és elismeri a nemzeti, regionális és helyi hatóságok ezzel összefüggő különleges szerepét; hangsúlyozza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjának csupán egy része az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó jogi rendelkezéseknek egy következetes európai jogszabályi kerettel történő szükséges pontosítása; megjegyzi, hogy bárminemű jogi eszköznek kielégítő jogbiztonságot kell teremtenie; kéri a Bizottságot, hogy 2011. végéig terjesszen elő egy olyan intézkedéseket tartalmazó közleményt, amelyek célja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és az általános érdekű szociális szolgáltatások olyan kereteinek biztosítása, amelyek lehetővé teszik számukra tevékenységük elvégzését, amint erre az egységes piaci intézkedéscsomag keretein belül elkötelezte magát; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 14. cikke és a Lisszaboni Szerződéshez csatolt 26. jegyzőkönyv elismeri az általános gazdasági érdekű szolgáltatások sajátos jellegét, és elismeri a nemzeti, regionális és helyi hatóságok ezzel összefüggő különleges szerepét; hangsúlyozza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjának csupán egy része az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó jogi rendelkezéseknek egy következetes európai jogszabályi kerettel történő szükséges pontosítása; megjegyzi, hogy bárminemű jogi eszköznek kielégítő jogbiztonságot kell teremtenie; kéri a Bizottságot, hogy 2011. végéig terjesszen elő egy olyan intézkedéseket tartalmazó közleményt, amelyek célja az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és az általános érdekű szociális szolgáltatások olyan kereteinek biztosítása, amelyek lehetővé teszik számukra tevékenységük elvégzését, amint erre az egységes piaci intézkedéscsomag keretein belül elkötelezte magát;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az állami támogatások tilalmára és ellenőrzésére vonatkozó előírások az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerint kizárólag akkor vonatkoznak a közszolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokra, amennyiben ezen előírások alkalmazása nem akadályozza sem jogilag, sem tényleges formában a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok által rájuk ruházott különleges feladatokat; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy az EUMSZ 14. cikke világosan előírja, hogy az Unió és a tagállamok saját hatáskörükben és e szerződés alkalmazási körén belül gondoskodnak arról, hogy ezek a szolgáltatások olyan elvek alapján és feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését; ezért sürgeti, hogy az uniós állami támogatási szabályok reformja során mindkét cikket vegyék figyelembe és biztosítsák, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak nyújtott kompenzáció ne jelentsen túlzott terhet az állami kiadásokra nézve, illetve ne járjon együtt a nyújtott szolgáltatások alacsony minőségével; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az állami támogatások tilalmára és ellenőrzésére vonatkozó előírások az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése szerint kizárólag akkor vonatkoznak a közszolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokra, amennyiben ezen előírások alkalmazása nem akadályozza sem jogilag, sem tényleges formában a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok által rájuk ruházott különleges feladatokat; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy az EUMSZ 14. cikke világosan előírja, hogy az Unió és a tagállamok saját hatáskörükben és e szerződés alkalmazási körén belül gondoskodnak arról, hogy ezek a szolgáltatások olyan elvek alapján és feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését; ezért sürgeti, hogy az uniós állami támogatási szabályok reformja során mindkét cikket vegyék figyelembe és biztosítsák, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak nyújtott kompenzáció ne jelentsen túlzott terhet az állami kiadásokra nézve, illetve ne járjon együtt a nyújtott szolgáltatások alacsony minőségével;

| 14. | megítélése szerint a Bizottság EU 2020-as projektkötvényekről készülő javaslata a tagállami és uniós szintű általános gazdasági érdekű szolgáltatások fejlődésének fő elősegítője lehet és kell, hogy legyen; hangsúlyozza, hogy az e célra létrehozott eljárásokat kifejezetten meg kell állapítani a rendes jogalkotási eljárást követően meghatározandó projekttámogathatósági keretrendszerben; |
| --- | --- |

14.

megítélése szerint a Bizottság EU 2020-as projektkötvényekről készülő javaslata a tagállami és uniós szintű általános gazdasági érdekű szolgáltatások fejlődésének fő elősegítője lehet és kell, hogy legyen; hangsúlyozza, hogy az e célra létrehozott eljárásokat kifejezetten meg kell állapítani a rendes jogalkotási eljárást követően meghatározandó projekttámogathatósági keretrendszerben;

| 15. | különösen fontosnak tekinti, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak kifizetett kompenzáció nem torzíthatja a versenyt, és nem okozhat kárt az ugyanabban az ágazatban vagy azonos piacon működő, kompenzációban nem részesülő vállalkozásoknak; |
| --- | --- |

15.

különösen fontosnak tekinti, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak kifizetett kompenzáció nem torzíthatja a versenyt, és nem okozhat kárt az ugyanabban az ágazatban vagy azonos piacon működő, kompenzációban nem részesülő vállalkozásoknak;

| 16. | kijelenti, hogy a közszolgáltatások nyújtásával megbízott összes vállalkozás számára az ezek elvégzésének nettó költségéért járó kompenzációhoz való hozzáférés biztosítja az állami hatóságok által rájuk ruházott különleges feladatok megfelelő elvégzésének gazdasági és pénzügyi feltételeit, különösen a jelenlegi válsághelyzetben, amikor a közszolgáltatások automatikus stabilizátorokként és a legsérülékenyebb uniós állampolgárokat védő tényezőként kiemelkedő szerepet töltenek be, és hozzájárulnak a válság társadalmi hatásainak enyhítéséhez; |
| --- | --- |

16.

kijelenti, hogy a közszolgáltatások nyújtásával megbízott összes vállalkozás számára az ezek elvégzésének nettó költségéért járó kompenzációhoz való hozzáférés biztosítja az állami hatóságok által rájuk ruházott különleges feladatok megfelelő elvégzésének gazdasági és pénzügyi feltételeit, különösen a jelenlegi válsághelyzetben, amikor a közszolgáltatások automatikus stabilizátorokként és a legsérülékenyebb uniós állampolgárokat védő tényezőként kiemelkedő szerepet töltenek be, és hozzájárulnak a válság társadalmi hatásainak enyhítéséhez;

| 17. | hangsúlyozni kívánja ezzel összefüggésben, hogy a közigazgatási szervek közötti együttműködés a szükséges erőforrások összevonása által történő javítása magában hordozza az állami erőforrások hatékonyságának jelentős fokozásának, valamint a közszolgáltatások korszerűsítésének lehetőségét az adott területeken élő állampolgárok szükségleteire való tekintettel; hangsúlyozza továbbá a határokon átnyúló együttműködés jelentőségét; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozni kívánja ezzel összefüggésben, hogy a közigazgatási szervek közötti együttműködés a szükséges erőforrások összevonása által történő javítása magában hordozza az állami erőforrások hatékonyságának jelentős fokozásának, valamint a közszolgáltatások korszerűsítésének lehetőségét az adott területeken élő állampolgárok szükségleteire való tekintettel; hangsúlyozza továbbá a határokon átnyúló együttműködés jelentőségét;

| 18. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatásoknak magas minőségűnek és valamennyi társadalmi réteg számára hozzáférhetőnek kell lenniük; ezzel kapcsolatban aggodalommal tekint a Bizottság korlátozó jellegű magatartására, miszerint a szociális lakásokat építő társaságoknak nyújtott állami támogatásokat kizárólag akkor tekinti általános érdekű szociális szolgáltatásoknak, amennyiben ezek kizárólag hátrányos helyzetű polgárok vagy szociálisan hátrányos helyzetű csoportok számára hozzáférhetőek, egy ilyen korlátozott fogalomértelmezés ugyanis ellentétes a társadalmi keveredéssel és az egyetemes hozzáféréssel, mint elsődleges célokkal; |
| --- | --- |

18.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a közszolgáltatásoknak magas minőségűnek és valamennyi társadalmi réteg számára hozzáférhetőnek kell lenniük; ezzel kapcsolatban aggodalommal tekint a Bizottság korlátozó jellegű magatartására, miszerint a szociális lakásokat építő társaságoknak nyújtott állami támogatásokat kizárólag akkor tekinti általános érdekű szociális szolgáltatásoknak, amennyiben ezek kizárólag hátrányos helyzetű polgárok vagy szociálisan hátrányos helyzetű csoportok számára hozzáférhetőek, egy ilyen korlátozott fogalomértelmezés ugyanis ellentétes a társadalmi keveredéssel és az egyetemes hozzáféréssel, mint elsődleges célokkal;

| 19. | véleménye szerint a jó minőségű szolgáltatások az európai polgárok emberi jogain alapulnak; és ezt a jogokon alapuló megközelítést erősíteni kell; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint a jó minőségű szolgáltatások az európai polgárok emberi jogain alapulnak; és ezt a jogokon alapuló megközelítést erősíteni kell;

| 20. | emlékeztet arra, hogy az infrastruktúra korszerűsítéséhez jelentős mértékű beruházásokra van szükség, különösen azokban a régiókban, amelyek ebben a leginkább hiányt szenvednek, valamint elsősorban az energia, a távközlés és a tömegközlekedés területén, annak érdekében, hogy a jövőben lehetővé váljon az intelligens energia- vagy szélessávú szolgáltatások biztosítása; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az infrastruktúra korszerűsítéséhez jelentős mértékű beruházásokra van szükség, különösen azokban a régiókban, amelyek ebben a leginkább hiányt szenvednek, valamint elsősorban az energia, a távközlés és a tömegközlekedés területén, annak érdekében, hogy a jövőben lehetővé váljon az intelligens energia- vagy szélessávú szolgáltatások biztosítása;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy számítsa be az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működéséhez szükséges infrastrukturális befektetéseket a kompenzáció várható költségeibe; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása olykor beruházásokhoz nyújtott hosszú távú állami támogatáson, és nem az évi üzemeltetési támogatáson alapul; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy számítsa be az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működéséhez szükséges infrastrukturális befektetéseket a kompenzáció várható költségeibe; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása olykor beruházásokhoz nyújtott hosszú távú állami támogatáson, és nem az évi üzemeltetési támogatáson alapul;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy kétoldalú kereskedelmi megállapodások tárgyalása során fogadja el az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak és az általános érdekű szociális szolgáltatásoknak a közszféra általi nyújtását a partnerországokban; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy kétoldalú kereskedelmi megállapodások tárgyalása során fogadja el az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak és az általános érdekű szociális szolgáltatásoknak a közszféra általi nyújtását a partnerországokban;

Egyszerűsítés/arányosság

| 23. | üdvözli a Bizottság szándékát, miszerint sokféle megközelítés keretében oly módon leegyszerűsítenék az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazását, hogy a hatóságra és a szolgáltatókra nehezedő adminisztratív teher megfelelő arányban álljon az intézkedés belső piaci versenyre kiható lehetséges következményeivel; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Bizottság szándékát, miszerint sokféle megközelítés keretében oly módon leegyszerűsítenék az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazását, hogy a hatóságra és a szolgáltatókra nehezedő adminisztratív teher megfelelő arányban álljon az intézkedés belső piaci versenyre kiható lehetséges következményeivel;

| 24. | ezért sürgeti, hogy olyan módon alakítsák az előírásokat, hogy biztosítva legyen konkrét alkalmazásuk, és a közszolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozások teljes körűen képesek legyenek elvégezni a rájuk bízott különleges feladatokat; ezzel összefüggésben arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítva legyen az általános érdekű gazdasági szolgáltatásokra irányuló állami kompenzációra vonatkozó szabályok jobb átláthatósága és a kötelezettségek nagyobb kiszámíthatósága, valamint a nagyobb jogbiztonság a hatóságok és a szolgáltatók számára; |
| --- | --- |

24.

ezért sürgeti, hogy olyan módon alakítsák az előírásokat, hogy biztosítva legyen konkrét alkalmazásuk, és a közszolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozások teljes körűen képesek legyenek elvégezni a rájuk bízott különleges feladatokat; ezzel összefüggésben arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítva legyen az általános érdekű gazdasági szolgáltatásokra irányuló állami kompenzációra vonatkozó szabályok jobb átláthatósága és a kötelezettségek nagyobb kiszámíthatósága, valamint a nagyobb jogbiztonság a hatóságok és a szolgáltatók számára;

| 25. | az állami támogatásra vonatkozó szabályok tervezett leegyszerűsítésének keretein belül felhívja a Bizottságot, hogy rugalmasabban és átláthatóbban alakítsa a túlkompenzáció ellenőrzésére vonatkozó szabályozást, és mindenekelőtt tökéletesítse a túlkompenzáció megelőzésére irányuló intézkedéseket; ezért több éves szerződések esetén kizárólag a szerződéses időszak végén és legalább három évenként javasolja a túlkompenzáció vizsgálatát, és azt, hogy határozzák meg az általános érdekű gazdasági szolgáltatásokra irányuló kompenzáció kiszámításának átlátható kritériumait, ugyanis ezzel mind időben, mind pénzügyileg jelentősen tehermentesítenék a szolgáltatást nyújtókat és a közhivatalokat; |
| --- | --- |

25.

az állami támogatásra vonatkozó szabályok tervezett leegyszerűsítésének keretein belül felhívja a Bizottságot, hogy rugalmasabban és átláthatóbban alakítsa a túlkompenzáció ellenőrzésére vonatkozó szabályozást, és mindenekelőtt tökéletesítse a túlkompenzáció megelőzésére irányuló intézkedéseket; ezért több éves szerződések esetén kizárólag a szerződéses időszak végén és legalább három évenként javasolja a túlkompenzáció vizsgálatát, és azt, hogy határozzák meg az általános érdekű gazdasági szolgáltatásokra irányuló kompenzáció kiszámításának átlátható kritériumait, ugyanis ezzel mind időben, mind pénzügyileg jelentősen tehermentesítenék a szolgáltatást nyújtókat és a közhivatalokat;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy a hatóságok és a gazdasági szereplők körében győződjön meg az Európai Unió állami támogatásokkal, a közbeszerzéssel és a belső piaccal kapcsolatos európai uniós szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra, beleértve a szociális szolgáltatásokat, történő alkalmazásáról szóló 2010. december 7-i útmutatójának hatékonyságáról; kéri a Bizottságot, hogy – szükség esetén – bocsásson a hatóságok és a gazdasági szereplők rendelkezésére egy olyan oktatási estközt, amely útmutatást nyújt a szabályok megfelelő alkalmazásához; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy a hatóságok és a gazdasági szereplők körében győződjön meg az Európai Unió állami támogatásokkal, a közbeszerzéssel és a belső piaccal kapcsolatos európai uniós szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra, beleértve a szociális szolgáltatásokat, történő alkalmazásáról szóló 2010. december 7-i útmutatójának hatékonyságáról; kéri a Bizottságot, hogy – szükség esetén – bocsásson a hatóságok és a gazdasági szereplők rendelkezésére egy olyan oktatási estközt, amely útmutatást nyújt a szabályok megfelelő alkalmazásához;

| 27. | felkéri a Bizottságot a megbízási szabályok egyszerűsítésére; kéri, hogy a teljesítményszerződéssel kiírt projektfelhívások megbízásnak minősüljenek; |
| --- | --- |

27.

felkéri a Bizottságot a megbízási szabályok egyszerűsítésére; kéri, hogy a teljesítményszerződéssel kiírt projektfelhívások megbízásnak minősüljenek;

Szociális szolgáltatások

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre ágazat specifikus de minimis szabályozást azokra általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozóan, amelyek esetében nem kell azoknak a tagországok közötti kereskedelemre gyakorolt lényeges hatásával számolni; ezért az ilyen típusú szociális szolgáltatások esetén megfelelő mértékű, emelt szintű küszöbértékek meghatározását javasolja; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre ágazat specifikus de minimis szabályozást azokra általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozóan, amelyek esetében nem kell azoknak a tagországok közötti kereskedelemre gyakorolt lényeges hatásával számolni; ezért az ilyen típusú szociális szolgáltatások esetén megfelelő mértékű, emelt szintű küszöbértékek meghatározását javasolja;

| 29. | támogatja, hogy továbbra is maradjon fenn a kórházak és szociális bérlakások esetében a jelenlegi, küszöbértékhez nem kötött mentesítés; üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint az általános érvényű szociális szolgáltatások további területeit szándékozik kivonni az értesítési kötelezettség alól; felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden általános gazdasági érdekű szolgáltatásra irányuló kompenzáció megfeleljen a tagállamok által meghatározott alapvető szociális szükségleteknek, például az idősek és a fogyatékkel élők gondozása, a gyermek- és ifjúságvédelem, az egészségügyi ellátás és a munkaerőpiachoz való hozzáférés mentes a bejelentési kötelezettség alól; |
| --- | --- |

29.

támogatja, hogy továbbra is maradjon fenn a kórházak és szociális bérlakások esetében a jelenlegi, küszöbértékhez nem kötött mentesítés; üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint az általános érvényű szociális szolgáltatások további területeit szándékozik kivonni az értesítési kötelezettség alól; felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy minden általános gazdasági érdekű szolgáltatásra irányuló kompenzáció megfeleljen a tagállamok által meghatározott alapvető szociális szükségleteknek, például az idősek és a fogyatékkel élők gondozása, a gyermek- és ifjúságvédelem, az egészségügyi ellátás és a munkaerőpiachoz való hozzáférés mentes a bejelentési kötelezettség alól;

| 30. | úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások jelentette különleges feladatot és azok jellegét védelmére és egyértelműen meghatározására van szükség; ezért arra kéri a Bizottságot, vizsgálja meg, hogyan lehetne e célkitűzést a legeredményesebben megvalósítani az ágazatspecifikus szabályozás lehetőségének figyelembevételével; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások jelentette különleges feladatot és azok jellegét védelmére és egyértelműen meghatározására van szükség; ezért arra kéri a Bizottságot, vizsgálja meg, hogyan lehetne e célkitűzést a legeredményesebben megvalósítani az ágazatspecifikus szabályozás lehetőségének figyelembevételével;

Helyi szolgáltatások

| 31. | üdvözli a Bizottság az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásoknak nyújtandó állami támogatásokra vonatkozó kezdeményezését, miszerint de minimis szabályozást kell alkotni, amennyiben annak a területileg korlátozott tevékenységi terület miatt kizárólag elhanyagolható hatásai lennének a tagállamok közötti kereskedelemre és biztosítva van, hogy a kompenzációt kizárólag az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésére használják; felkéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a kultúra és az oktatás területén nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra is létre kellene-e hozni egy ágazat specifikus szabályozást; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a Bizottság az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásoknak nyújtandó állami támogatásokra vonatkozó kezdeményezését, miszerint de minimis szabályozást kell alkotni, amennyiben annak a területileg korlátozott tevékenységi terület miatt kizárólag elhanyagolható hatásai lennének a tagállamok közötti kereskedelemre és biztosítva van, hogy a kompenzációt kizárólag az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésére használják; felkéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a kultúra és az oktatás területén nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra is létre kellene-e hozni egy ágazat specifikus szabályozást;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő küszöbértékeket az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásoknak nyújtandó kompenzációra vonatkozó de minimis szabályozásokhoz, hogy ezeket a szolgáltatásokat egyszerűsített eljárás keretében lehessen kezelni, és ezáltal a belső piacra gyakorolt negatív hatások nélkül jelentős mértékben lehessen csökkenteni a szolgáltatókra nehezedő számottevő adminisztratív terheket; a kompenzáció mértékének és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával a helyi önkormányzat által megbízott vállalkozások forgalmának kombinációját javasolja lehetséges megközelítésnek; úgy véli továbbá, hogy a szükséges rugalmasság biztosítása érdekében megfelelőbb lenne egy három pénzügyi éves küszöbérték meghatározása; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő küszöbértékeket az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásoknak nyújtandó kompenzációra vonatkozó de minimis szabályozásokhoz, hogy ezeket a szolgáltatásokat egyszerűsített eljárás keretében lehessen kezelni, és ezáltal a belső piacra gyakorolt negatív hatások nélkül jelentős mértékben lehessen csökkenteni a szolgáltatókra nehezedő számottevő adminisztratív terheket; a kompenzáció mértékének és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával a helyi önkormányzat által megbízott vállalkozások forgalmának kombinációját javasolja lehetséges megközelítésnek; úgy véli továbbá, hogy a szükséges rugalmasság biztosítása érdekében megfelelőbb lenne egy három pénzügyi éves küszöbérték meghatározása;

| 33. | emlékeztet arra, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtói eltérő jogállásúak, úgy mint egyesületek, alapítványok, önkéntes és közösségi szervezetek, nonprofit szervezetek és szociális vállalkozások; emlékeztet arra, hogy némelyikük kizárólag helyi szinten működik, nem végez kereskedelmi tevékenységet és helyi szinten fekteti be az általános érdekű szolgáltatások nyereségét; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtói eltérő jogállásúak, úgy mint egyesületek, alapítványok, önkéntes és közösségi szervezetek, nonprofit szervezetek és szociális vállalkozások; emlékeztet arra, hogy némelyikük kizárólag helyi szinten működik, nem végez kereskedelmi tevékenységet és helyi szinten fekteti be az általános érdekű szolgáltatások nyereségét;

A minőség és a hatékonyság szempontjai

| 34. | hangsúlyozza az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kiváló minőségének kiemelkedő jelentőségét és az univerzális hozzáférés szükségességét; megjegyzi ugyanakkor, hogy a Bizottság hatásköre az EUMSZ versenyszabályai szerint kizárólag az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására irányuló állami támogatások ellenőrzésére korlátozódik, és e verenyszabályoknem képezik az európai szintű minőségi és hatékonysági szempontok jogalapját; úgy véli, hogy a szolidaritás elvének megfelelő figyelembe vételével kellene meghatározni az általános érdekű szociális szolgáltatások minőségi és hatékonysági szempontjait; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az általános gazdasági érdekű szolgáltatások kiváló minőségének kiemelkedő jelentőségét és az univerzális hozzáférés szükségességét; megjegyzi ugyanakkor, hogy a Bizottság hatásköre az EUMSZ versenyszabályai szerint kizárólag az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására irányuló állami támogatások ellenőrzésére korlátozódik, és e verenyszabályoknem képezik az európai szintű minőségi és hatékonysági szempontok jogalapját; úgy véli, hogy a szolidaritás elvének megfelelő figyelembe vételével kellene meghatározni az általános érdekű szociális szolgáltatások minőségi és hatékonysági szempontjait;

*

* *

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 318., 2006.11.17., 17. o.

(2)  HL L 312., 2005.11.29., 67. o.

(3)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

(4)  HL C 17., 2001.1.19., 4. o.

(5)  HL C 281., 1996.9.26., 3. o.

(6)  HL C 259., 2011.9.2., 40. o.

(7)  HL C 248., 2011.8.25., 149. o.

(8)  C-280/00 sz. ügy, EBHT 2004., I-07747. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0319.

(10)  HL C 301. E, 2007.12.13., 140. o.

(11)  HL C 306. E, 2006.12.15., 277. o.

(12)  HL C 92. E, 2004.4.16., 294. o.

(13)  HL C 140. E, 2002.6.13., 153. o.

(14)  HL C 14., 1998.1.19., 74. o.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/57

---

2011. november 15., keddA szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja

P7_TA(2011)0495

Az Európai Parlament 2011. november 15-i állásfoglalása A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja (2011/2052(INI))

2013/C 153 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 9., 148., 160. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 9., 148., 160. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 1., 16., 21., 23., 24., 25., 30., 31. és 34. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 1., 16., 21., 23., 24., 25., 30., 31. és 34. cikkére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, és különösen annak 30. cikkére (a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni védelemhez való jog), 31. cikkére (lakhatáshoz való jog) és 16. cikkére (a család szociális, jogi és gazdasági védelemhez való joga), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, és különösen annak 30. cikkére (a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni védelemhez való jog), 31. cikkére (lakhatáshoz való jog) és 16. cikkére (a család szociális, jogi és gazdasági védelemhez való joga),

| — | tekintettel a 2000. június 29-i a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 29-i a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK irányelvre (1),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvre (2),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 2010. június 8-i ülésének következtetéseire „A méltányosság és az egészség szerepe a politikák mindegyikében” címmel (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 2010. június 8-i ülésének következtetéseire „A méltányosság és az egészség szerepe a politikák mindegyikében” címmel (4),

| — | tekintettel a Tanácsnak „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Európai Éve: Közös munka a szegénység elleni küzdelem jegyében 2010-ben és azt követően” című 2010. december 6-i nyilatkozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Európai Éve: Közös munka a szegénység elleni küzdelem jegyében 2010-ben és azt követően” című 2010. december 6-i nyilatkozatára (5),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 2011. március 7-i ülésének következtetéseire (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 2011. március 7-i ülésének következtetéseire (6),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság 2011. február 15-i, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platformról – az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéséről – szóló véleményére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság 2011. február 15-i, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platformról – az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéséről – szóló véleményére (7),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság 2011. február 10-i, „Az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának értékelése” című jelentésére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság 2011. február 10-i, „Az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának értékelése” című jelentésére (8),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című véleményére, (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című véleményére, (9),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platformról (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platformról (10),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló véleményére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló véleményére (11),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (12),

| — | tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0567),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0573),

| — | tekintettel a 2010–2020 közötti európai fogyatékosságügyi stratégiára (Megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt) (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010–2020 közötti európai fogyatékosságügyi stratégiára (Megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt) (COM(2010)0636),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleményére (COM(2011) 0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közleményére (COM(2011) 0173),

| — | tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi célkitűzéseiről, és különösen a szegénység felszámolásának nemzetközi napjáról szóló, 2001. október 4-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi célkitűzéseiről, és különösen a szegénység felszámolásának nemzetközi napjáról szóló, 2001. október 4-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló 2008. október 9-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel „A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítése” című, 2009. május 6-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítése” című, 2009. május 6-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel 2010. május 20-i állásfoglalására a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020 stratégia célkitűzései eléréséhez való hozzájárulásáról (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. május 20-i állásfoglalására a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020 stratégia célkitűzései eléréséhez való hozzájárulásáról (18),

| — | tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalság munkaerőpiacra való bejutásának, valamint a gyakornoki, szakmai gyakorlati és gyakorlati képzési lehetőségek előmozdításáról szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2010. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalására (Az Európa 2020 stratégia integrált iránymutatásai, II. rész) (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokra vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2010. szeptember 8-i jogalkotási állásfoglalására (Az Európa 2020 stratégia integrált iránymutatásai, II. rész) (20),

| — | tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (Ajánlások a meghozandó intézkedésekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatban) (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi, gazdasági és szociális válságról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (Ajánlások a meghozandó intézkedésekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatban) (21),

| — | tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel „A megfelelő, fenntartható és biztonságos európai nyugdíjrendszerek felé” című bizottsági zöld könyvről szóló, 2011. február 16-i állásfoglalására (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A megfelelő, fenntartható és biztonságos európai nyugdíjrendszerek felé” című bizottsági zöld könyvről szóló, 2011. február 16-i állásfoglalására (23),

| — | tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjáról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás programjáról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i írásbeli nyilatkozatra (28) és az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2010. december 16-i írásbeli nyilatkozatra (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i írásbeli nyilatkozatra (28) és az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2010. december 16-i írásbeli nyilatkozatra (29),

| — | tekintettel az Európai Konszenzus hajléktalanságról szóló 2010. december 9-én és 10-én megrendezett konferenciájának végső ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Konszenzus hajléktalanságról szóló 2010. december 9-én és 10-én megrendezett konferenciájának végső ajánlásaira,

| — | tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i írásbeli nyilatkozatra (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i írásbeli nyilatkozatra (30),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (31),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló tanácsi következtetésekre (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló tanácsi következtetésekre (32),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiára (2011–2015) (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiára (2011–2015) (COM(2010)0491),

| — | tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (33), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (33),

| — | tekintettel az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (34),f |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (34),f

| — | tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló 2010. október 19-i állásfoglalására (35), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonytalan foglalkoztatási feltételek mellett dolgozó nőkről szóló 2010. október 19-i állásfoglalására (35),

| — | tekintettel „A szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdése: Az Európai Unió statisztikai portréja 2010” című 2010-es Eurostat-kiadványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdése: Az Európai Unió statisztikai portréja 2010” című 2010-es Eurostat-kiadványra,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: a szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című közleményére (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: a szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című közleményére (COM(2010)0758),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0370/2011),

Számadatok

| A. | mivel 116 millió embert fenyeget az Európai Unióban a szegénység, és 42 millióan (vagyis 8 %-nyian) élnek „súlyos anyagi deprivációban, és nem engedhetnek meg maguknak egy sor, Európában a tisztességes élethez nélkülözhetetlennek tartott dolgot” (36), és mivel a szegénység a javak, a jövedelmek, és az erőforrások egyenlőtlen elosztásának elfogadhatatlan tükre egy virágzó európai gazdaságban; mivel a pénzügyi, gazdasági és szociális válság a legnagyobb mértékben a legsérülékenyebb lakossági csoportokat, így az időseket és a fogyatékkal élőket sújtotta; mivel az elfogadott vagy ezután elfogadandó megszorító intézkedések az Unióban nem lehetnek a foglalkoztatás és a szociális védelem kárára, nem súlyosbíthatják a leghátrányosabb helyzetűek életkörülményeit, és nem fenyegethetik munkanélküliséggel, bizonytalan sorssal vagy szegénységgel – különösen a közszolgáltatások és a szociális segélyezés területén végrehajtott költségvetési megszorítások révén – azokat a milliókat, akik munkájukból vagy nyugdíjukból élve még sikerrel tartják fenn magukat vagy elégítik ki létszükségleteiket; mivel a feltételhez kötöttség és a szankciók súlyosbítása – a társadalmi aktiválásra vonatkozó politikák által a válságra adott válaszként – növeli a legsérülékenyebb rétegek nehézségeit, miközben az ő számukra kevés munkaalkalom kínálkozik; mivel a válság következtében egyre mélyül a gazdagok és a szegények közötti szakadék; |
| --- | --- |

A.

mivel 116 millió embert fenyeget az Európai Unióban a szegénység, és 42 millióan (vagyis 8 %-nyian) élnek „súlyos anyagi deprivációban, és nem engedhetnek meg maguknak egy sor, Európában a tisztességes élethez nélkülözhetetlennek tartott dolgot” (36), és mivel a szegénység a javak, a jövedelmek, és az erőforrások egyenlőtlen elosztásának elfogadhatatlan tükre egy virágzó európai gazdaságban; mivel a pénzügyi, gazdasági és szociális válság a legnagyobb mértékben a legsérülékenyebb lakossági csoportokat, így az időseket és a fogyatékkal élőket sújtotta; mivel az elfogadott vagy ezután elfogadandó megszorító intézkedések az Unióban nem lehetnek a foglalkoztatás és a szociális védelem kárára, nem súlyosbíthatják a leghátrányosabb helyzetűek életkörülményeit, és nem fenyegethetik munkanélküliséggel, bizonytalan sorssal vagy szegénységgel – különösen a közszolgáltatások és a szociális segélyezés területén végrehajtott költségvetési megszorítások révén – azokat a milliókat, akik munkájukból vagy nyugdíjukból élve még sikerrel tartják fenn magukat vagy elégítik ki létszükségleteiket; mivel a feltételhez kötöttség és a szankciók súlyosbítása – a társadalmi aktiválásra vonatkozó politikák által a válságra adott válaszként – növeli a legsérülékenyebb rétegek nehézségeit, miközben az ő számukra kevés munkaalkalom kínálkozik; mivel a válság következtében egyre mélyül a gazdagok és a szegények közötti szakadék;

Az alapvető jogok megsértése

| B. | tekintettel a Bizottságnak az Alapjogi Charta végrehajtására irányuló új stratégiájára, amelynek célja annak elősegítése, hogy a leginkább hátrányos helyzetűek hozzáférhessenek az alapvető jogokhoz; mivel a Chartát teljes egészében tiszteletben kell tartani és mivel a mélyszegénység az emberi jogok megsértését és az emberi méltóság súlyos sérelmét jelenti, amely elősegíti a megbélyegzést és az igazságtalanságokat; mivel a jövedelemtámogatási rendszerek központi célkitűzésének arra kell irányulnia, hogy az embereket kiemelje a szegénységből és lehetővé tegye számukra a méltóságteljes életet; |
| --- | --- |

B.

tekintettel a Bizottságnak az Alapjogi Charta végrehajtására irányuló új stratégiájára, amelynek célja annak elősegítése, hogy a leginkább hátrányos helyzetűek hozzáférhessenek az alapvető jogokhoz; mivel a Chartát teljes egészében tiszteletben kell tartani és mivel a mélyszegénység az emberi jogok megsértését és az emberi méltóság súlyos sérelmét jelenti, amely elősegíti a megbélyegzést és az igazságtalanságokat; mivel a jövedelemtámogatási rendszerek központi célkitűzésének arra kell irányulnia, hogy az embereket kiemelje a szegénységből és lehetővé tegye számukra a méltóságteljes életet;

Nem teljesített kötelezettségvállalások

| C. | mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés 2000 és 2008 között tovább nőtt és újabb társadalmi rétegeket ért el azon kötelezettségvállalások dacára is, amelyeket az Unió az Unióban tapasztalható szegénység 2010-ig történő megszüntetésének érdekében tett a 2000. március 23–24-i lisszaboni csúcstalálkozón, vagy amelyeket a 2000. december 7–9-i nizzai Európai Tanács fogadott el az előrelépés érdekében; mivel a szegénység és a kirekesztés csökkentése nem lehetséges, az inkluzív növekedés pedig nem valósítható meg a nemzetgazdaságok gazdasági fejlődésének és a társdalom legkiszolgáltatottabb rétegeivel való szolidaritás biztosítéka, vagyis az ország jólétének méltányos és megfelelő elosztása nélkül; |
| --- | --- |

C.

mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés 2000 és 2008 között tovább nőtt és újabb társadalmi rétegeket ért el azon kötelezettségvállalások dacára is, amelyeket az Unió az Unióban tapasztalható szegénység 2010-ig történő megszüntetésének érdekében tett a 2000. március 23–24-i lisszaboni csúcstalálkozón, vagy amelyeket a 2000. december 7–9-i nizzai Európai Tanács fogadott el az előrelépés érdekében; mivel a szegénység és a kirekesztés csökkentése nem lehetséges, az inkluzív növekedés pedig nem valósítható meg a nemzetgazdaságok gazdasági fejlődésének és a társdalom legkiszolgáltatottabb rétegeivel való szolidaritás biztosítéka, vagyis az ország jólétének méltányos és megfelelő elosztása nélkül;

| D. | mivel a szegénység veszélye közvetlenül érinti a vidéki területeket, elsősorban a kisméretű gazdaságokat és a fiatal mezőgazdasági termelőket, akiket a válság gazdasági hatása, valamint az alapanyagok árfolyamának szélsőséges ingadozása fenyeget; |
| --- | --- |

D.

mivel a szegénység veszélye közvetlenül érinti a vidéki területeket, elsősorban a kisméretű gazdaságokat és a fiatal mezőgazdasági termelőket, akiket a válság gazdasági hatása, valamint az alapanyagok árfolyamának szélsőséges ingadozása fenyeget;

-20 millió

| E. | mivel az Európa 2020 stratégia öt fő célja között „puha” célként – tehát szankcionálási lehetőségek nélkül – szerepel a szegénységtől fenyegetett emberek számának 20 millió fővel történő csökkentése három, a tagállamok által megállapított jelzőszám (a szegénységi kockázat szintje a szociális transzferek után, a rendkívüli nélkülözést mutató jelzőszám és az igen alacsony munkaintenzitású vagy munkanélküli háztartásokban élő személyek aránya) alapján, és mivel ez a célkitűzés a szegénységtől fenyegetett 116 millió ember vagy a rendkívüli nincstelenségben élők helyzetével kapcsolatban elismeri ugyan a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem fontosságát, kezdettől fogva több millió ember magára hagyását jelenti Európában, a küszöbhatások veszélyével együtt, vagyis a mennyiségi eredményeket megcélzó politikákból kihagyva a leggyengébbeket; mivel amennyiben nem a legsúlyosabb megoldandó helyzetekből indulunk ki, a politikák végrehajtása során e helyzetekre nem fogunk tudni megoldást találni; mivel a szegénység elleni európai platform az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésének egyike; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európa 2020 stratégia öt fő célja között „puha” célként – tehát szankcionálási lehetőségek nélkül – szerepel a szegénységtől fenyegetett emberek számának 20 millió fővel történő csökkentése három, a tagállamok által megállapított jelzőszám (a szegénységi kockázat szintje a szociális transzferek után, a rendkívüli nélkülözést mutató jelzőszám és az igen alacsony munkaintenzitású vagy munkanélküli háztartásokban élő személyek aránya) alapján, és mivel ez a célkitűzés a szegénységtől fenyegetett 116 millió ember vagy a rendkívüli nincstelenségben élők helyzetével kapcsolatban elismeri ugyan a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem fontosságát, kezdettől fogva több millió ember magára hagyását jelenti Európában, a küszöbhatások veszélyével együtt, vagyis a mennyiségi eredményeket megcélzó politikákból kihagyva a leggyengébbeket; mivel amennyiben nem a legsúlyosabb megoldandó helyzetekből indulunk ki, a politikák végrehajtása során e helyzetekre nem fogunk tudni megoldást találni; mivel a szegénység elleni európai platform az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésének egyike;

| F. | mivel az egyes tagállamokban fokozódnak a társadalmi egyenlőtlenségek, amelyek a jövedelmek és a gazdagság elosztásában megnyilvánuló gazdasági egyenlőtlenségből, a szociális bizonytalansággal kísért munkaerő-piaci egyenlőtlenségekből, az olyan állami társadalmi funkciókhoz, mint a társadalombiztosítás, egészségügy, oktatás, igazságszolgáltatás stb. való egyenlőtlen hozzáférésből fakadnak; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyes tagállamokban fokozódnak a társadalmi egyenlőtlenségek, amelyek a jövedelmek és a gazdagság elosztásában megnyilvánuló gazdasági egyenlőtlenségből, a szociális bizonytalansággal kísért munkaerő-piaci egyenlőtlenségekből, az olyan állami társadalmi funkciókhoz, mint a társadalombiztosítás, egészségügy, oktatás, igazságszolgáltatás stb. való egyenlőtlen hozzáférésből fakadnak;

A gazdaság és a szegénység kapcsolata

| G. | mivel a szegénység, amely az uniós tagállamokban igen sok év óta magas szintet ér el, egyre jelentősebb hatást gyakorol a gazdaságra, fékezi a növekedést, növeli a költségvetési hiányt és csökkenti az európai versenyképességet, és mivel ezek a jelenségek maguk is növelik a szegénységet és a – különösen a hosszú távú, minden harmadik munkanélkülit sújtó– munkanélküliséget, és mivel ez a helyzet a sérülékenyebb gazdasággal rendelkező országokban még súlyosabb; mivel a szociális jogok megvédése az Unióban alapvető fontosságú a szegénység elleni küzdelem szempontjából; |
| --- | --- |

G.

mivel a szegénység, amely az uniós tagállamokban igen sok év óta magas szintet ér el, egyre jelentősebb hatást gyakorol a gazdaságra, fékezi a növekedést, növeli a költségvetési hiányt és csökkenti az európai versenyképességet, és mivel ezek a jelenségek maguk is növelik a szegénységet és a – különösen a hosszú távú, minden harmadik munkanélkülit sújtó– munkanélküliséget, és mivel ez a helyzet a sérülékenyebb gazdasággal rendelkező országokban még súlyosabb; mivel a szociális jogok megvédése az Unióban alapvető fontosságú a szegénység elleni küzdelem szempontjából;

| H. | mivel az emberi jogok megsértésének tekinthető szegénység megmutatja azt, hogy milyen további erőfeszítésekre van szükség az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésében kitűzött célok eléréséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogok megsértésének tekinthető szegénység megmutatja azt, hogy milyen további erőfeszítésekre van szükség az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésében kitűzött célok eléréséhez;

| I. | mivel minden megszorító politikának intelligensnek kell lennie, és lehetővé kell tennie a nagy politikai prioritásokba való kontraciklikus beruházást; |
| --- | --- |

I.

mivel minden megszorító politikának intelligensnek kell lennie, és lehetővé kell tennie a nagy politikai prioritásokba való kontraciklikus beruházást;

| J. | mivel a strukturális reformok elfogadása lényeges Európa versenyképességének biztosításához, a munkahelyteremtéshez és a szegénység leküzdéséhez, |
| --- | --- |

J.

mivel a strukturális reformok elfogadása lényeges Európa versenyképességének biztosításához, a munkahelyteremtéshez és a szegénység leküzdéséhez,

Sokdimenziós szegénység

| K. | mivel a szegénység sokoldalú jelenség, ezért olyan integrált választ kíván, amely figyelemmel van az egyének életszakaszaira és sokdimenziós szükségleteire, illetve garantálni kell tudnia a jogokhoz, az erőforrásokhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést is, amint azt – az alapvető szükségletek kielégítése és a társadalmi kirekesztés megelőzése érdekében – a szociális védelemről és a társadalmi beilleszkedésről szóló nyílt koordinációs módszer közös célkitűzései (2006) tartalmazzák; |
| --- | --- |

K.

mivel a szegénység sokoldalú jelenség, ezért olyan integrált választ kíván, amely figyelemmel van az egyének életszakaszaira és sokdimenziós szükségleteire, illetve garantálni kell tudnia a jogokhoz, az erőforrásokhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést is, amint azt – az alapvető szükségletek kielégítése és a társadalmi kirekesztés megelőzése érdekében – a szociális védelemről és a társadalmi beilleszkedésről szóló nyílt koordinációs módszer közös célkitűzései (2006) tartalmazzák;

| L. | mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellenei küzdelem európai éve (2010) sikeres volt a közvélemény tájékoztatása és a politikai elkötelezettség tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellenei küzdelem európai éve (2010) sikeres volt a közvélemény tájékoztatása és a politikai elkötelezettség tekintetében;

Méltó munka – szegény munkavállalók

| M. | mivel még a minőségi növekedés és a foglalkoztatás sem alkalmas önmagában arra, hogy a szegénységet megszüntesse, és mivel a munkaerőpiac szegmentáltsága megnövekedett, az élet- és munkakörülmények – különösen a pénzügyi válság következtében – nagymértékben rosszabbodtak, a munka bizonytalansága – mely ellen küzdeni kell – erőteljesen növekszik, a szegény munkavállalók elismertsége az utóbbi években növekedett, de továbbra is olyan problémát jelent, amelyet a jelek szerint még mindig nem vesznek figyelembe a társadalom számára jelentette kihívásnak megfelelő mértékben, és mivel számuk jelentősen nőtt, hiszen a munkavállalók 8 %-át fenyegeti a szegénység, a szegénységtől fenyegetettek 22 %-a pedig rendelkezik munkahellyel (37); mivel a tisztességes és egyenlő munkafeltételek elérése előrelépés az elszigetelt családok és személyek szegénységének és társadalmi kirekesztésének megfékezése felé; |
| --- | --- |

M.

mivel még a minőségi növekedés és a foglalkoztatás sem alkalmas önmagában arra, hogy a szegénységet megszüntesse, és mivel a munkaerőpiac szegmentáltsága megnövekedett, az élet- és munkakörülmények – különösen a pénzügyi válság következtében – nagymértékben rosszabbodtak, a munka bizonytalansága – mely ellen küzdeni kell – erőteljesen növekszik, a szegény munkavállalók elismertsége az utóbbi években növekedett, de továbbra is olyan problémát jelent, amelyet a jelek szerint még mindig nem vesznek figyelembe a társadalom számára jelentette kihívásnak megfelelő mértékben, és mivel számuk jelentősen nőtt, hiszen a munkavállalók 8 %-át fenyegeti a szegénység, a szegénységtől fenyegetettek 22 %-a pedig rendelkezik munkahellyel (37); mivel a tisztességes és egyenlő munkafeltételek elérése előrelépés az elszigetelt családok és személyek szegénységének és társadalmi kirekesztésének megfékezése felé;

| N. | mivel ugyanakkor az alacsony képzettséggel rendelkezők, vagy képzettség nélküliek vannak leginkább kitéve a munkaerő-piaci veszélyeknek, az időszakos és rosszul fizetett munkáknak, valamint a szegénységnek; |
| --- | --- |

N.

mivel ugyanakkor az alacsony képzettséggel rendelkezők, vagy képzettség nélküliek vannak leginkább kitéve a munkaerő-piaci veszélyeknek, az időszakos és rosszul fizetett munkáknak, valamint a szegénységnek;

Hajléktalanság

| O. | mivel a hajléktalanság a szegénység és a nélkülözés egyik szélsőséges formája, és jelenleg is megoldatlan probléma az EU összes tagállamában; mivel az Európai Unió tagállamaiban különböző okok miatt nagyon sok hajléktalan van, ami a társadalmi beilleszkedésüket elősegítő konkrét intézkedéseket sürget; mivel az Eurobarométer szerint hozzávetőleg minden negyedik európai szerint a szegénység egyik fő oka a tisztességes lakhatás túl magas költsége, és az európaiak közül tízből kilenc szerint a szegénység akadályozza a tisztességes lakhatáshoz való hozzáférést; mivel amikor a polgárok elvesztik a lakásukat, a hatóságok elvesztik velük a kapcsolatot és ez nem csupán káros minden segélyezési kezdeményezésre nézve, de felhívja a figyelmet az egyén kirekesztési folyamatának előrehaladott szakaszára is; |
| --- | --- |

O.

mivel a hajléktalanság a szegénység és a nélkülözés egyik szélsőséges formája, és jelenleg is megoldatlan probléma az EU összes tagállamában; mivel az Európai Unió tagállamaiban különböző okok miatt nagyon sok hajléktalan van, ami a társadalmi beilleszkedésüket elősegítő konkrét intézkedéseket sürget; mivel az Eurobarométer szerint hozzávetőleg minden negyedik európai szerint a szegénység egyik fő oka a tisztességes lakhatás túl magas költsége, és az európaiak közül tízből kilenc szerint a szegénység akadályozza a tisztességes lakhatáshoz való hozzáférést; mivel amikor a polgárok elvesztik a lakásukat, a hatóságok elvesztik velük a kapcsolatot és ez nem csupán káros minden segélyezési kezdeményezésre nézve, de felhívja a figyelmet az egyén kirekesztési folyamatának előrehaladott szakaszára is;

| P. | mivel a szegénységet befolyásolja a szociális szolgáltatások – például az egészségügy, a kultúra, a lakhatás és az oktatás – hozzáférhetősége és minősége is; |
| --- | --- |

P.

mivel a szegénységet befolyásolja a szociális szolgáltatások – például az egészségügy, a kultúra, a lakhatás és az oktatás – hozzáférhetősége és minősége is;

| Q. | mivel a lakás hiánya vagy a méltatlan lakáskörülmények az emberi méltóságot súlyosan sértik, ami jelentős következményekkel jár minden más jogra nézve; |
| --- | --- |

Q.

mivel a lakás hiánya vagy a méltatlan lakáskörülmények az emberi méltóságot súlyosan sértik, ami jelentős következményekkel jár minden más jogra nézve;

Az alapvető szükségletek és szolgáltatások kosara

| R. | mivel a nemzeti átlagos jövedelem 60 %-ában meghatározott szegénységi küszöb a viszonylagos szegénység mérésének sürgős, hasznos és szükséges eszköze, amelyet ugyanakkor ki kell egészíteni egyéb mutatókkal, így az „alapvető javak és szolgáltatások kosarának” fogalmával és kiszámításával (ez csupán azonnali választ jelent a szegénységgel sújtottak sajátos helyzetére), amely nemzeti szinten tájékoztat a közpolitikai szükségletekről, valamint a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács (EPSCO) által 2010. júniusban elfogadott mutatókkal (szegénység veszélye, nélkülözés és nagyon alacsony munkaintenzitású háztartások); |
| --- | --- |

R.

mivel a nemzeti átlagos jövedelem 60 %-ában meghatározott szegénységi küszöb a viszonylagos szegénység mérésének sürgős, hasznos és szükséges eszköze, amelyet ugyanakkor ki kell egészíteni egyéb mutatókkal, így az „alapvető javak és szolgáltatások kosarának” fogalmával és kiszámításával (ez csupán azonnali választ jelent a szegénységgel sújtottak sajátos helyzetére), amely nemzeti szinten tájékoztat a közpolitikai szükségletekről, valamint a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács (EPSCO) által 2010. júniusban elfogadott mutatókkal (szegénység veszélye, nélkülözés és nagyon alacsony munkaintenzitású háztartások);

Szociális védelem

| S. | mivel a szociális védelem – beleértve a minimumjövedelmet garantáló rendszereket is – alapeleme a modern demokráciáknak, amely alapvetően biztosítja az egyének számára a jogot a társadalomban való szociális, gazdasági, politikai és kulturális részvételhez, és a gazdaságban olyan kulcsfontosságú stabilizáló szerepet játszik, amely az élet során enyhíti a válságok hatásait, szerephez jut az újraelosztásban, védelmet biztosít a szociális kockázatok ellen, megelőzve és mérsékelve a szegénységet, valamint a társadalmi kirekesztést; |
| --- | --- |

S.

mivel a szociális védelem – beleértve a minimumjövedelmet garantáló rendszereket is – alapeleme a modern demokráciáknak, amely alapvetően biztosítja az egyének számára a jogot a társadalomban való szociális, gazdasági, politikai és kulturális részvételhez, és a gazdaságban olyan kulcsfontosságú stabilizáló szerepet játszik, amely az élet során enyhíti a válságok hatásait, szerephez jut az újraelosztásban, védelmet biztosít a szociális kockázatok ellen, megelőzve és mérsékelve a szegénységet, valamint a társadalmi kirekesztést;

| T. | mivel az OECD szerint a szociális ellátások igénybevételének elmaradása a szolgáltatások 20–40 %-ra tehető; |
| --- | --- |

T.

mivel az OECD szerint a szociális ellátások igénybevételének elmaradása a szolgáltatások 20–40 %-ra tehető;

Egészségügy

| U. | mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés továbbra is kulcsfontosságú meghatározója az egészségi állapotnak (38), különös tekintettel a gyermekszegénység által a gyermekek egészségére és jólétére gyakorolt hatásra és mivel a gazdagok és szegények közötti szakadék továbbra is jelentős a megfizethető egészségügyi szolgáltatások, a jövedelmek és a vagyon terén, és egyes területeken még mélyül is; |
| --- | --- |

U.

mivel a szegénység és a társadalmi kirekesztés továbbra is kulcsfontosságú meghatározója az egészségi állapotnak (38), különös tekintettel a gyermekszegénység által a gyermekek egészségére és jólétére gyakorolt hatásra és mivel a gazdagok és szegények közötti szakadék továbbra is jelentős a megfizethető egészségügyi szolgáltatások, a jövedelmek és a vagyon terén, és egyes területeken még mélyül is;

| V. | mivel a társadalom egyes csoportjai, úgymint az egyszülős családok, az idős nők, a kisebbségekhez tartozók, a fogyatékossággal élők és a hajléktalanok a legkiszolgáltatottabbak és ki vannak téve a szegénység veszélyének; |
| --- | --- |

V.

mivel a társadalom egyes csoportjai, úgymint az egyszülős családok, az idős nők, a kisebbségekhez tartozók, a fogyatékossággal élők és a hajléktalanok a legkiszolgáltatottabbak és ki vannak téve a szegénység veszélyének;

| W. | mivel a megkülönböztetésmentesség elve az alapvető jogok egyik sarokkövének tekintendő, ideértve a társadalmi származáson alapuló megkülönböztetést is; |
| --- | --- |

W.

mivel a megkülönböztetésmentesség elve az alapvető jogok egyik sarokkövének tekintendő, ideértve a társadalmi származáson alapuló megkülönböztetést is;

Időskorúak

| X. | mivel a társadalom elöregedése miatt a közeljövőben jelentősen növekedni fog az eltartott személyek száma; mivel az időskorúak, főleg a nők a nyugdíjba vonulás utáni jövedelemcsökkenés és más tényezők – így a fizikai függőség, a magány és a társadalmi kirekesztés – következtében számos országban a népesség átlagánál magasabb szegénységi kockázatnak vannak kitéve; mivel a nemzedékek közötti szociális kötelék megszakadása súlyos kihívást jelent társadalmaink számára; |
| --- | --- |

X.

mivel a társadalom elöregedése miatt a közeljövőben jelentősen növekedni fog az eltartott személyek száma; mivel az időskorúak, főleg a nők a nyugdíjba vonulás utáni jövedelemcsökkenés és más tényezők – így a fizikai függőség, a magány és a társadalmi kirekesztés – következtében számos országban a népesség átlagánál magasabb szegénységi kockázatnak vannak kitéve; mivel a nemzedékek közötti szociális kötelék megszakadása súlyos kihívást jelent társadalmaink számára;

| Y. | mivel a nyugdíjpolitikák alapvető fontosságúak a szegénység elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

Y.

mivel a nyugdíjpolitikák alapvető fontosságúak a szegénység elleni küzdelemben;

Nemi hovatartozás

| Z. | mivel a nők jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának olyan különböző tényezők miatt, mint a nemi alapú megkülönböztetés a munkahelyeken, amely a nemek között makacsul fennmaradó bérezési különbségek szintjén jelenik meg, az ebből adódó nyugdíjkülönbségek, a szakmai pályafutás megszakításai eltartott személyek gondozása érdekében, vagy a foglalkoztatás terén megnyilvánuló megkülönböztetések; mivel Európában a nőknek csupán 63 %-a dolgozik, míg a dolgozó férfiak aránya 76 %, és mivel a családi és a szakmai élet összeegyeztetésében a dolgozókat nem segítik támogatási hálózatok és konkrét intézkedések, nevezetesen megfizethető segítő szolgáltatások; |
| --- | --- |

Z.

mivel a nők jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának olyan különböző tényezők miatt, mint a nemi alapú megkülönböztetés a munkahelyeken, amely a nemek között makacsul fennmaradó bérezési különbségek szintjén jelenik meg, az ebből adódó nyugdíjkülönbségek, a szakmai pályafutás megszakításai eltartott személyek gondozása érdekében, vagy a foglalkoztatás terén megnyilvánuló megkülönböztetések; mivel Európában a nőknek csupán 63 %-a dolgozik, míg a dolgozó férfiak aránya 76 %, és mivel a családi és a szakmai élet összeegyeztetésében a dolgozókat nem segítik támogatási hálózatok és konkrét intézkedések, nevezetesen megfizethető segítő szolgáltatások;

| AA. | mivel a szegénység másként hat a nőkre és a férfiakra, illetve fiúkra és lányokra, mivel a szegény nők és lányok gyakran nehezebbnek találják a megfelelő szociális szolgáltatásokhoz és jövedelemhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

AA.

mivel a szegénység másként hat a nőkre és a férfiakra, illetve fiúkra és lányokra, mivel a szegény nők és lányok gyakran nehezebbnek találják a megfelelő szociális szolgáltatásokhoz és jövedelemhez való hozzáférést;

| AB. | mivel a platform nem veszi figyelembe a nőket és férfiakat érintő nemi alapú tényezőket, és nem fordít elegendő figyelmet arra, hogy a szegénység főként a nőket érinti; |
| --- | --- |

AB.

mivel a platform nem veszi figyelembe a nőket és férfiakat érintő nemi alapú tényezőket, és nem fordít elegendő figyelmet arra, hogy a szegénység főként a nőket érinti;

| AC. | mivel a nemek közötti bérszakadék egész életen át szerzett keresetre gyakorolt hatása miatt a nőknek kisebb lesz a nyugdíja, és mivel ennek következtében a nőket a férfiaknál jobban sújtja a tartós és rendkívüli szegénység: a 65. életévüket betöltött nők 22 %-át fenyegeti a szegénység kockázata, szemben a férfiak 16 %-ával; |
| --- | --- |

AC.

mivel a nemek közötti bérszakadék egész életen át szerzett keresetre gyakorolt hatása miatt a nőknek kisebb lesz a nyugdíja, és mivel ennek következtében a nőket a férfiaknál jobban sújtja a tartós és rendkívüli szegénység: a 65. életévüket betöltött nők 22 %-át fenyegeti a szegénység kockázata, szemben a férfiak 16 %-ával;

| AD. | mivel a gyermekek 20 %-a van kitéve a szegénység kockázatának, míg az európai össznépesség körében ez az arány 17 %, és az alacsony jövedelmű családok a szegénységnek leginkább kitett csoportokba tartoznak; |
| --- | --- |

AD.

mivel a gyermekek 20 %-a van kitéve a szegénység kockázatának, míg az európai össznépesség körében ez az arány 17 %, és az alacsony jövedelmű családok a szegénységnek leginkább kitett csoportokba tartoznak;

| AE. | mivel a családpolitikák lényegesek a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló politikák keretében; |
| --- | --- |

AE.

mivel a családpolitikák lényegesek a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló politikák keretében;

| AF. | mivel az iskola elhagyásának első jelei a szegénység ciklikus újratermelődésének fontos jelei; |
| --- | --- |

AF.

mivel az iskola elhagyásának első jelei a szegénység ciklikus újratermelődésének fontos jelei;

Fiatalok

| AG. | mivel a többi korcsoporthoz képest amúgy is nagyobb arányú fiatalkori munkanélküliség a válság óta robbanásszerűen nőtt az Unióban, elérve a 20 %-ot, ami azzal a veszéllyel jár, hogy már egészen fiatal korban szegénységbe jutnak; mivel ez az aggodalomra okot adó helyzet sürgős politikai, gazdasági és szociális jellegű válaszokat követel, és mivel a demográfiai változásokkal való kapcsolata miatt növekedni fog a szakmai képzettség iránti igény; mivel a szakképzés alapvető szerepet játszhat a fiatalok és az alacsony képzettségű munkavállalók munkaerő-piaci megjelenésének elősegítésében, ugyanakkor tekintettel arra is, hogy a munkába állás nem nem jelenti automatikusan a szegénységtől való megszabadulást, és különösen a fiatalokra leselkedik az a veszély, hogy a szegény munkavállalók sorait gyarapítják; |
| --- | --- |

AG.

mivel a többi korcsoporthoz képest amúgy is nagyobb arányú fiatalkori munkanélküliség a válság óta robbanásszerűen nőtt az Unióban, elérve a 20 %-ot, ami azzal a veszéllyel jár, hogy már egészen fiatal korban szegénységbe jutnak; mivel ez az aggodalomra okot adó helyzet sürgős politikai, gazdasági és szociális jellegű válaszokat követel, és mivel a demográfiai változásokkal való kapcsolata miatt növekedni fog a szakmai képzettség iránti igény; mivel a szakképzés alapvető szerepet játszhat a fiatalok és az alacsony képzettségű munkavállalók munkaerő-piaci megjelenésének elősegítésében, ugyanakkor tekintettel arra is, hogy a munkába állás nem nem jelenti automatikusan a szegénységtől való megszabadulást, és különösen a fiatalokra leselkedik az a veszély, hogy a szegény munkavállalók sorait gyarapítják;

Migránsok

| AH. | mivel a migránsok és az etnikai kisebbségekhez tartozók különösen sérülékeny munkavállalók, akik súlyosan megszenvedik a gazdasági válság hatásait, azaz a szegénység és a társadalmi kirekesztettség növekedését a bizonytalan munkahelyek miatt, amelyeknek ki vannak téve eredetük, származásuk vagy képesítésük folytán; mivel a migráns munkavállalóknak ugyanolyan munkafeltételeket, bérezést, képzéshez és szociális védelemhez való hozzáférést kell biztosítani, mint azon országok polgárainak, ahol tevékenységüket végzik; |
| --- | --- |

AH.

mivel a migránsok és az etnikai kisebbségekhez tartozók különösen sérülékeny munkavállalók, akik súlyosan megszenvedik a gazdasági válság hatásait, azaz a szegénység és a társadalmi kirekesztettség növekedését a bizonytalan munkahelyek miatt, amelyeknek ki vannak téve eredetük, származásuk vagy képesítésük folytán; mivel a migráns munkavállalóknak ugyanolyan munkafeltételeket, bérezést, képzéshez és szociális védelemhez való hozzáférést kell biztosítani, mint azon országok polgárainak, ahol tevékenységüket végzik;

| AI. | mivel a fogyatékos személyeket, akiknek körében a szegények aránya az átlagoshoz képest 70 %-kal magasabb, olyan stratégia középpontjába kell helyezni, amely munkaerő-piaci integrációjuk során előtérbe helyezi a hozzáadott értéküket; |
| --- | --- |

AI.

mivel a fogyatékos személyeket, akiknek körében a szegények aránya az átlagoshoz képest 70 %-kal magasabb, olyan stratégia középpontjába kell helyezni, amely munkaerő-piaci integrációjuk során előtérbe helyezi a hozzáadott értéküket;

Romák

| AJ. | mivel az európai romák jelentős része a társadalom peremén, nyomasztó szociális és gazdasági körülmények között él, és peremre szorult más közösségekhez hasonlóan gyakran súlyos megkülönböztetés és szegregáció sújtja az élet minden területén; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az európai romák jelentős része a társadalom peremén, nyomasztó szociális és gazdasági körülmények között él, és peremre szorult más közösségekhez hasonlóan gyakran súlyos megkülönböztetés és szegregáció sújtja az élet minden területén;

| AK. | mivel az EU-ban egyre növekvő szegénységet tovább súlyosbította a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a szinte egyáltalán nem létező élelmiszertöbbletek kapcsán emelkedő élelmiszerárak, és jelenleg 43 millió embert fenyeget az élelmiszerhiány; mivel az Unión belül a leginkább kiszolgáltatott helyzetűeknek való élelemosztási rendszer, amelyet 1987-ben hoztak létre, jelenleg 13 millió szegénynek nyújt élelmiszersegélyt 19 tagállamban, elosztási láncaiban pedig mintegy 240 élelmiszerbank és karitatív szervezet vesz részt; mivel a Bíróság által a T-576/08. sz. ügyben a közelmúltban hozott ítélet, amely jogellenesnek tekinti az említett rendszer számára a piacon történő élelmiszervásárlást, veszélyezteti a leghátrányosabb helyzetű emberek élelmiszerekkel való uniós segélyezését, hiszen növeli a rendszer függőségét a piaci beszerzésektől, és mivel úgy tűnik, hogy a 983/2008/EK rendelet 2. cikkének Európai Bíróság általi megsemmisítése azonnali hátrányos hatást fejt ki a rendszerre 2012-ben és az azt követő években, hirtelen véget vetve a legkiszolgáltatottabb helyzetűek számára nyújtott élelmiszersegélyeknek 19 tagállamban; |
| --- | --- |

AK.

mivel az EU-ban egyre növekvő szegénységet tovább súlyosbította a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a szinte egyáltalán nem létező élelmiszertöbbletek kapcsán emelkedő élelmiszerárak, és jelenleg 43 millió embert fenyeget az élelmiszerhiány; mivel az Unión belül a leginkább kiszolgáltatott helyzetűeknek való élelemosztási rendszer, amelyet 1987-ben hoztak létre, jelenleg 13 millió szegénynek nyújt élelmiszersegélyt 19 tagállamban, elosztási láncaiban pedig mintegy 240 élelmiszerbank és karitatív szervezet vesz részt; mivel a Bíróság által a T-576/08. sz. ügyben a közelmúltban hozott ítélet, amely jogellenesnek tekinti az említett rendszer számára a piacon történő élelmiszervásárlást, veszélyezteti a leghátrányosabb helyzetű emberek élelmiszerekkel való uniós segélyezését, hiszen növeli a rendszer függőségét a piaci beszerzésektől, és mivel úgy tűnik, hogy a 983/2008/EK rendelet 2. cikkének Európai Bíróság általi megsemmisítése azonnali hátrányos hatást fejt ki a rendszerre 2012-ben és az azt követő években, hirtelen véget vetve a legkiszolgáltatottabb helyzetűek számára nyújtott élelmiszersegélyeknek 19 tagállamban;

| AL. | mivel a lakhatás és a háztartási energia nem elhanyagolható költségvetési tételek, amelyek az elmúlt évtizedben növekedtek, és amelyeket a szegénység fő kockázati tényezőiként kell tekinteni; |
| --- | --- |

AL.

mivel a lakhatás és a háztartási energia nem elhanyagolható költségvetési tételek, amelyek az elmúlt évtizedben növekedtek, és amelyeket a szegénység fő kockázati tényezőiként kell tekinteni;

| AM. | mivel a legnagyobb arányú gondozást az EU-ban a családi gondozók nyújtják; |
| --- | --- |

AM.

mivel a legnagyobb arányú gondozást az EU-ban a családi gondozók nyújtják;

| AN. | mivel a szegénységben lévők nem képesek hozzáférni a banki alapszolgáltatásokhoz – pénzfelvételhez, átutaláshoz, tartós megbízáshoz –, és ez jelentősen akadályozza a munkaerőpiacra és a társadalomba való visszailleszkedésüket; |
| --- | --- |

AN.

mivel a szegénységben lévők nem képesek hozzáférni a banki alapszolgáltatásokhoz – pénzfelvételhez, átutaláshoz, tartós megbízáshoz –, és ez jelentősen akadályozza a munkaerőpiacra és a társadalomba való visszailleszkedésüket;

Részvétel

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy a kormányzás összes (helyi, nemzeti és európai) szintjén erőteljesebben vonja be az európai stratégia kidolgozásába a civil társadalmat és valamennyi érintett résztvevőt – NGO-kat, a szociális gazdaság szervezeteit, a szolgáltatásnyújtókat, a szociális innováció szakértőit, a szociális partnereket és magukat a szegény sorsúakat is –, azon egyesületekkel partnerségben, amelyekben szabadon kifejezik magukat, és amelyek tapasztalatra és ismeretekre tettek szert különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni platformok fejlesztésén keresztül az egyes tagállamokban; kéri a Bizottságot, hogy erősítse az együttműködést a helyi, regionális és nemzeti hatóságokkal, valamint az uniós intézményekkel, nevezetesen az Európai Parlamenttel; úgy véli, hogy a szinergiáknak érinteniük kellene valamennyi szereplőt, ideértve a kkv-kat és a vállalatvezetőket is; kéri a szegény sorsúakkal és kirekesztettekkel való nemzeti szintű találkozók bővítését, valamint ezek és hozzájárulásuk beillesztését – alapvető elemként – a szegénység és kirekesztettség kérdéséről tartott éves nagygyűlés keretébe, továbbá hogy gondoskodjanak az így megfogalmazott ajánlások megfelelő és rendszeres nyomon követéséről; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy a kormányzás összes (helyi, nemzeti és európai) szintjén erőteljesebben vonja be az európai stratégia kidolgozásába a civil társadalmat és valamennyi érintett résztvevőt – NGO-kat, a szociális gazdaság szervezeteit, a szolgáltatásnyújtókat, a szociális innováció szakértőit, a szociális partnereket és magukat a szegény sorsúakat is –, azon egyesületekkel partnerségben, amelyekben szabadon kifejezik magukat, és amelyek tapasztalatra és ismeretekre tettek szert különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni platformok fejlesztésén keresztül az egyes tagállamokban; kéri a Bizottságot, hogy erősítse az együttműködést a helyi, regionális és nemzeti hatóságokkal, valamint az uniós intézményekkel, nevezetesen az Európai Parlamenttel; úgy véli, hogy a szinergiáknak érinteniük kellene valamennyi szereplőt, ideértve a kkv-kat és a vállalatvezetőket is; kéri a szegény sorsúakkal és kirekesztettekkel való nemzeti szintű találkozók bővítését, valamint ezek és hozzájárulásuk beillesztését – alapvető elemként – a szegénység és kirekesztettség kérdéséről tartott éves nagygyűlés keretébe, továbbá hogy gondoskodjanak az így megfogalmazott ajánlások megfelelő és rendszeres nyomon követéséről;

| 2. | kéri az Európai Bizottságot, hogy lássa el a koordinátor szerepét és irányítsa a tagállamokat a jelenlegi kihívások leküzdésében, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, soha nem tévesztve szem elől, hogy a szegénység elleni küzdelem elsősorban a nemzeti politikák feladata, ugyanakkor biztosítva a szükséges szolidaritást és a technikai segítséget; |
| --- | --- |

2.

kéri az Európai Bizottságot, hogy lássa el a koordinátor szerepét és irányítsa a tagállamokat a jelenlegi kihívások leküzdésében, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, soha nem tévesztve szem elől, hogy a szegénység elleni küzdelem elsősorban a nemzeti politikák feladata, ugyanakkor biztosítva a szükséges szolidaritást és a technikai segítséget;

| 3. | kéri, hogy a szegénység elleni küzdelem platformja egyben szolgáljon azon nemzeti szervezetek összefogására is, amelyek a szegénység veszélyének leginkább kitett, de még szegénységbe nem jutott csoportokat képviselik; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy a szegénység elleni küzdelem platformja egyben szolgáljon azon nemzeti szervezetek összefogására is, amelyek a szegénység veszélyének leginkább kitett, de még szegénységbe nem jutott csoportokat képviselik;

Közös képzés

| 4. | kéri, hogy az európai intézmények és a tagállamok kormányai szintjén szervezzenek olyan szemináriumokat, amelyek felhívják a figyelmet a szegénységre, a szegénység elleni küzdelemben konkrét tapasztalattal rendelkező szervezeteken keresztül, valamint hogy próbáljanak ki egy közös képzési formát a szegénység és a társadalmi kirekesztés kérdéseiben az európai tisztviselők és azon személyek bevonásával, akik az „életből” szereztek tapasztalatot a szegénység elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy az európai intézmények és a tagállamok kormányai szintjén szervezzenek olyan szemináriumokat, amelyek felhívják a figyelmet a szegénységre, a szegénység elleni küzdelemben konkrét tapasztalattal rendelkező szervezeteken keresztül, valamint hogy próbáljanak ki egy közös képzési formát a szegénység és a társadalmi kirekesztés kérdéseiben az európai tisztviselők és azon személyek bevonásával, akik az „életből” szereztek tapasztalatot a szegénység elleni küzdelem terén;

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék a kulturális örökség élvezetét a társadalom minden rétege számára elérhetővé, és kerüljék el a források csökkentését ebben az ágazatban, amely biztosítja a társadalmi integrációt és minőségi munkahelyeket kínál; |
| --- | --- |

5.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyék a kulturális örökség élvezetét a társadalom minden rétege számára elérhetővé, és kerüljék el a források csökkentését ebben az ágazatban, amely biztosítja a társadalmi integrációt és minőségi munkahelyeket kínál;

| 6. | kiemeli az önkéntesség és aktív polgárság kulcsszerepét, amelyek eszközt jelentenek a kohézió, valamint a gazdasági, társadalmi és környezeti különbségek elleni küzdelem terén, ösztönözve az állampolgárokat arra, hogy vegyenek részt a közéletben sportolás, kultúra, művészetek, társadalmi és politikai aktivitás révén; |
| --- | --- |

6.

kiemeli az önkéntesség és aktív polgárság kulcsszerepét, amelyek eszközt jelentenek a kohézió, valamint a gazdasági, társadalmi és környezeti különbségek elleni küzdelem terén, ösztönözve az állampolgárokat arra, hogy vegyenek részt a közéletben sportolás, kultúra, művészetek, társadalmi és politikai aktivitás révén;

| 7. | kéri, hogy a hátrányos helyzetűek számára tegyék lehetővé az oktatás és foglalkoztatás terén létrehozott mobilitási programokban való részvételt, és növeljék a költségvetés ezen programokra elkülönített részét; felhívja a figyelmet arra, hogy a „Mozgásban az ifjúság” programnak támogatnia kell valamennyi szakiskolás, gyakornok és diák mobilitását, valamint a nem hivatalosan és informálisan szerzett szakmai képesítések elismerését; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy a hátrányos helyzetűek számára tegyék lehetővé az oktatás és foglalkoztatás terén létrehozott mobilitási programokban való részvételt, és növeljék a költségvetés ezen programokra elkülönített részét; felhívja a figyelmet arra, hogy a „Mozgásban az ifjúság” programnak támogatnia kell valamennyi szakiskolás, gyakornok és diák mobilitását, valamint a nem hivatalosan és informálisan szerzett szakmai képesítések elismerését;

| 8. | az európai digitális menetrenddel összhangban ösztönzi az olyan, többek között generációk közötti kezdeményezéseket, amelyek a hátrányos helyzetű személyeknél tapasztalható digitális szakadék csökkentésére irányulnak az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférés biztosítása révén; |
| --- | --- |

8.

az európai digitális menetrenddel összhangban ösztönzi az olyan, többek között generációk közötti kezdeményezéseket, amelyek a hátrányos helyzetű személyeknél tapasztalható digitális szakadék csökkentésére irányulnak az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférés biztosítása révén;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az új technológiák kezdetektől való oktatását a tanterv részeként; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék az új technológiák kezdetektől való oktatását a tanterv részeként;

Értékelési mechanizmus

| 10. | kéri az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részvételével egy – nemzeti és uniós szintű pontos mutatókra alapozott – kritikus és rendszeres értékelési mechanizmus létrehozását a szegénység sokféle dimenziójának értékelése és a tagállamok előrehaladásának mérése céljából a szegénység csökkentésének célkitűzése, valamint e célkitűzés tagállamok által részcélokká történő felbontása tekintetében, figyelemmel a nemi hovatartozás és az életkor szerinti eloszlásra, mivel a szegénység pontos fogalommeghatározásának hiányában a tagállamok túl nagy értelmezési szabadsággal rendelkeznek, vagyis fennáll az egymástól eltérő értelmezések veszélye; kéri a Bizottságtól a sérülékeny emberek szegénységére vonatkozó nemzeti statisztikák összehasonlíthatóságát szolgáló nemzeti és európai mutatók javítását, valamint hogy az Eurostat bevonásával ösztönözze pontosabb statisztikák készítését egy olyan – a szegénységet és a társadalmi kirekesztést bemutató – teljes kimutatás keretében, amelynek segítségével követhető, hogy hányan helyezkednek el az átlagos jövedelem 50 %-a és 40 %-a alatt, valamint erre építve végezze el a szegénységi helyzetek éves értékelését az Unión belül, a statisztikai megközelítést minőségi és részvételi megközelítéssel kiegészítve; kéri a Bizottságot, hogy a győződjön meg arról, hogy a megvalósított politikák mindenki javát szolgálják, és nem csupán azokét, akik a szegénység küszöbén vannak; |
| --- | --- |

10.

kéri az Európai Parlament, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részvételével egy – nemzeti és uniós szintű pontos mutatókra alapozott – kritikus és rendszeres értékelési mechanizmus létrehozását a szegénység sokféle dimenziójának értékelése és a tagállamok előrehaladásának mérése céljából a szegénység csökkentésének célkitűzése, valamint e célkitűzés tagállamok által részcélokká történő felbontása tekintetében, figyelemmel a nemi hovatartozás és az életkor szerinti eloszlásra, mivel a szegénység pontos fogalommeghatározásának hiányában a tagállamok túl nagy értelmezési szabadsággal rendelkeznek, vagyis fennáll az egymástól eltérő értelmezések veszélye; kéri a Bizottságtól a sérülékeny emberek szegénységére vonatkozó nemzeti statisztikák összehasonlíthatóságát szolgáló nemzeti és európai mutatók javítását, valamint hogy az Eurostat bevonásával ösztönözze pontosabb statisztikák készítését egy olyan – a szegénységet és a társadalmi kirekesztést bemutató – teljes kimutatás keretében, amelynek segítségével követhető, hogy hányan helyezkednek el az átlagos jövedelem 50 %-a és 40 %-a alatt, valamint erre építve végezze el a szegénységi helyzetek éves értékelését az Unión belül, a statisztikai megközelítést minőségi és részvételi megközelítéssel kiegészítve; kéri a Bizottságot, hogy a győződjön meg arról, hogy a megvalósított politikák mindenki javát szolgálják, és nem csupán azokét, akik a szegénység küszöbén vannak;

| 11. | kéri, hogy a Bizottság/Eurostat végezze el a szegénység és a társadalmi kirekesztettség átfogó elemzését, és nemek és életkor szerinti bontásban készítsen a minőségen és részvételen alapuló megközelítést alkalmazó statisztikákat annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet az idősebb nők körében fennálló szegénység problémájára; reméli, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Intézete – mihelyt teljesen működőképes lesz – hozzá fog járulni a nem megfelelő, nemek szerint bontott, módszeres összehasonlító adatok problémájának megoldásához; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a Bizottság/Eurostat végezze el a szegénység és a társadalmi kirekesztettség átfogó elemzését, és nemek és életkor szerinti bontásban készítsen a minőségen és részvételen alapuló megközelítést alkalmazó statisztikákat annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet az idősebb nők körében fennálló szegénység problémájára; reméli, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Intézete – mihelyt teljesen működőképes lesz – hozzá fog járulni a nem megfelelő, nemek szerint bontott, módszeres összehasonlító adatok problémájának megoldásához;

| 12. | kéri a szegénységre vonatkozó nemzeti statisztikák javítását és összehasonlíthatóságuk európai szintű mutatók kidolgozása révén való megteremtését; |
| --- | --- |

12.

kéri a szegénységre vonatkozó nemzeti statisztikák javítását és összehasonlíthatóságuk európai szintű mutatók kidolgozása révén való megteremtését;

| 13. | kéri, hogy figyelembe véve a jelenlegi válsághelyzetet, sürgősen dolgozzanak ki részletes és naprakész tanulmányt arról, hogy hányan élnek szegénységben, és hányan vannak kitéve a szegénység veszélyének az elkövetkező hónapokban; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy figyelembe véve a jelenlegi válsághelyzetet, sürgősen dolgozzanak ki részletes és naprakész tanulmányt arról, hogy hányan élnek szegénységben, és hányan vannak kitéve a szegénység veszélyének az elkövetkező hónapokban;

| 14 | kéri, hogy a Bizottság készítsen el és terjesszen elő éves jelentést az Európai Parlamentnek a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése terén a tagállamok által elért eredményekről; |
| --- | --- |

14

kéri, hogy a Bizottság készítsen el és terjesszen elő éves jelentést az Európai Parlamentnek a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentése terén a tagállamok által elért eredményekről;

Horizontális szociális záradék

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben és korrekt módon vegye figyelembe a horizontális szociális záradékot, az EUMSZ 9. cikkének megfelelően, amely szerint az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket, továbbá kéri, hogy pontosítsa a platform szerepét a záradék végrehajtására vonatkozó értékelésben; kéri, hogy mélyítsék el az európai politikákra vonatkozó szociális hatástanulmányokat, még akkor is, ha az euro+ paktumhoz hasonlóan ezeket nem a Bizottság, hanem a az Európai Tanács kezdeményezi; úgy véli, hogy e záradék alkalmazásának ilyen jellegű elmélyítésével elkerülhető a szociális normák alacsony szinten való kiegyenlítődése Európában, illetve hozzá fog járulni egy közös szociális alappillér kialakulásához Európában; kéri, hogy ez a szociális hatástanulmány vegye figyelembe az Európában élő legszegényebbek helyzetét; véleménye szerint e tanulmányokban részt kell vennie az Európai Parlamentnek, a Régiók Bizottságának és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Bizottság szociális kérdésekkel foglalkozó szerveinek, egy, az Európai Bizottság Főtitkárságához tartozó főigazgató irányítása alatt; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben és korrekt módon vegye figyelembe a horizontális szociális záradékot, az EUMSZ 9. cikkének megfelelően, amely szerint az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket, továbbá kéri, hogy pontosítsa a platform szerepét a záradék végrehajtására vonatkozó értékelésben; kéri, hogy mélyítsék el az európai politikákra vonatkozó szociális hatástanulmányokat, még akkor is, ha az euro+ paktumhoz hasonlóan ezeket nem a Bizottság, hanem a az Európai Tanács kezdeményezi; úgy véli, hogy e záradék alkalmazásának ilyen jellegű elmélyítésével elkerülhető a szociális normák alacsony szinten való kiegyenlítődése Európában, illetve hozzá fog járulni egy közös szociális alappillér kialakulásához Európában; kéri, hogy ez a szociális hatástanulmány vegye figyelembe az Európában élő legszegényebbek helyzetét; véleménye szerint e tanulmányokban részt kell vennie az Európai Parlamentnek, a Régiók Bizottságának és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Bizottság szociális kérdésekkel foglalkozó szerveinek, egy, az Európai Bizottság Főtitkárságához tartozó főigazgató irányítása alatt;

Költségvetés

| 16. | kéri, hogy a Bizottság pontosabban jelölje meg a platformhoz kapcsolódó költségvetési sorokat, különösen az ESZA-ra és ezen kiemelt kezdeményezéshez való hozzájárulására vonatkozóan, a politikai prioritások finanszírozásán keresztül, amelyek között szerepel az iskola elhagyásának megelőzése, valamint a gyermekek, a nők az idősek és a migráns munkavállalók szegénysége elleni küzdelem, továbbá a költségvetésből történő támogatásuk szintje; kéri a Bizottságtól, hogy tüntesse fel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre vonatkozó javaslatait a 2014–2020-as többéves költségvetési keretben, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében indított kezdeményezések megfelelő finanszírozhatóságának biztosítása céljából; kéri, hogy a Bizottság jelölje meg az elfogadott tematikus prioritások szükséges pénzügyi támogatásához kapcsolódó költségvetési sorokat; és kéri a tagállamokat, hogy támogassák a civil társadalom nemzeti szinten érintett szereplőinek részvételét a nemzeti reformprogramokban, a kiemelt platformban és a szociális védelemre és társadalmi integrációra irányuló nemzeti stratégiákban; javasolja, hogy folytassák és nagyobb költségvetési támogatásban részesítsék azokat az európai programokat, amelyek elősegíti a hozzájárulást a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek – beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségek – elleni küzdelem különböző aspektusaihoz (kutatási keretprogram, Progress program); |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy a Bizottság pontosabban jelölje meg a platformhoz kapcsolódó költségvetési sorokat, különösen az ESZA-ra és ezen kiemelt kezdeményezéshez való hozzájárulására vonatkozóan, a politikai prioritások finanszírozásán keresztül, amelyek között szerepel az iskola elhagyásának megelőzése, valamint a gyermekek, a nők az idősek és a migráns munkavállalók szegénysége elleni küzdelem, továbbá a költségvetésből történő támogatásuk szintje; kéri a Bizottságtól, hogy tüntesse fel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre vonatkozó javaslatait a 2014–2020-as többéves költségvetési keretben, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében indított kezdeményezések megfelelő finanszírozhatóságának biztosítása céljából; kéri, hogy a Bizottság jelölje meg az elfogadott tematikus prioritások szükséges pénzügyi támogatásához kapcsolódó költségvetési sorokat; és kéri a tagállamokat, hogy támogassák a civil társadalom nemzeti szinten érintett szereplőinek részvételét a nemzeti reformprogramokban, a kiemelt platformban és a szociális védelemre és társadalmi integrációra irányuló nemzeti stratégiákban; javasolja, hogy folytassák és nagyobb költségvetési támogatásban részesítsék azokat az európai programokat, amelyek elősegíti a hozzájárulást a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek – beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségek – elleni küzdelem különböző aspektusaihoz (kutatási keretprogram, Progress program);

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság becslései szerint a 2012. évi költségvetési tervezetben a szegénység elleni európai platform kiemelt kezdeményezés számára elkülönített összeg a múlt évhez képest 3,3 %-kal nő; kéri a Bizottságot, hogy adjon további magyarázatot az Európai Szociális Alap (ESZA) e kiemelt kezdeményezéshez való hozzájárulásáról és az olyan prioritások kezelését célzó külön intézkedésekről, mint a gyermekek, nők, idősek és migráns munkavállalókat érintő szegénység elleni küzdelem, valamint az iskolai lemorzsolódás megelőzése; ezzel összefüggésben sajnálatának ad hangot az egyértelműség hiánya és azon különféle eszközök és költségvetési sorok átfedése miatt, amelyek az uniós költségvetésben az Európa 2020 célok elérésére hivatottak; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság becslései szerint a 2012. évi költségvetési tervezetben a szegénység elleni európai platform kiemelt kezdeményezés számára elkülönített összeg a múlt évhez képest 3,3 %-kal nő; kéri a Bizottságot, hogy adjon további magyarázatot az Európai Szociális Alap (ESZA) e kiemelt kezdeményezéshez való hozzájárulásáról és az olyan prioritások kezelését célzó külön intézkedésekről, mint a gyermekek, nők, idősek és migráns munkavállalókat érintő szegénység elleni küzdelem, valamint az iskolai lemorzsolódás megelőzése; ezzel összefüggésben sajnálatának ad hangot az egyértelműség hiánya és azon különféle eszközök és költségvetési sorok átfedése miatt, amelyek az uniós költségvetésben az Európa 2020 célok elérésére hivatottak;

Élelmiszersegély-program a leginkább rászorulók részére

| 18. | vitatja a Bizottság azon határozatát, amely 500 millió euróról 113,5 euróra csökkenti a 2012. évre szóló, az Európai Unióban élő kiszolgáltatott helyzetű személyek közötti élelmiszerosztási programra előirányzott keretet; mély sajnálatát fejezi ki a súlyos gazdasági és szociális válság jelenlegi körülményei között így előállt helyzet miatt; ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – egy az Európai Unió Bírósága által nem kifogásolható jogalappal – találják meg a módját az élelmiszersegély-programnak a támogatási időszak fennmaradó éveiben (2012 és 2013) és az új támogatási időszakban (2014–2020) történő folytatására, fenntartva az évi 500 millió eurós pénzügyi plafont annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszersegélytől függőket ne sújtsa élelmiszerszegénység; |
| --- | --- |

18.

vitatja a Bizottság azon határozatát, amely 500 millió euróról 113,5 euróra csökkenti a 2012. évre szóló, az Európai Unióban élő kiszolgáltatott helyzetű személyek közötti élelmiszerosztási programra előirányzott keretet; mély sajnálatát fejezi ki a súlyos gazdasági és szociális válság jelenlegi körülményei között így előállt helyzet miatt; ezért felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – egy az Európai Unió Bírósága által nem kifogásolható jogalappal – találják meg a módját az élelmiszersegély-programnak a támogatási időszak fennmaradó éveiben (2012 és 2013) és az új támogatási időszakban (2014–2020) történő folytatására, fenntartva az évi 500 millió eurós pénzügyi plafont annak biztosítása érdekében, hogy az élelmiszersegélytől függőket ne sújtsa élelmiszerszegénység;

A szociális koordináció nyílt módszere

| 19. | kéri a szociális koordináció nyílt módszerének megerősítését és korrekt alkalmazását a szegénységügy területén, elsősorban a társadalmi inklúzióra és fejlett szociális védelemre irányuló, közösen végrehajtandó és értékelendő nemzeti stratégiák révén, a szegénység elleni nemzeti platformok, az alapvető jogokhoz való tényleges hozzáférés politikáira vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje, az Európai Unió Alapjogi Chartájának és a felülvizsgált (nem mindegyik tagállam által ratifikált) Szociális Charta – különösen a 30. és 31. cikk – végrehajtása által közösen meghatározott célkitűzések alapján; hangsúlyozza, hogy ennek keretében a Tanács Szociális Védelmi Bizottságának munkáit továbbra is figyelembe kell venni; kéri, hogy a platform segítse elő és kövesse is nyomon a helyi hatóságok, a szociális gazdaságban tevékenykedő vállalkozások és más helyi szereplők részvételét a nemzeti stratégiai jelentések elkészítésében és végrehajtásában; |
| --- | --- |

19.

kéri a szociális koordináció nyílt módszerének megerősítését és korrekt alkalmazását a szegénységügy területén, elsősorban a társadalmi inklúzióra és fejlett szociális védelemre irányuló, közösen végrehajtandó és értékelendő nemzeti stratégiák révén, a szegénység elleni nemzeti platformok, az alapvető jogokhoz való tényleges hozzáférés politikáira vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje, az Európai Unió Alapjogi Chartájának és a felülvizsgált (nem mindegyik tagállam által ratifikált) Szociális Charta – különösen a 30. és 31. cikk – végrehajtása által közösen meghatározott célkitűzések alapján; hangsúlyozza, hogy ennek keretében a Tanács Szociális Védelmi Bizottságának munkáit továbbra is figyelembe kell venni; kéri, hogy a platform segítse elő és kövesse is nyomon a helyi hatóságok, a szociális gazdaságban tevékenykedő vállalkozások és más helyi szereplők részvételét a nemzeti stratégiai jelentések elkészítésében és végrehajtásában;

Az alapvető szükségletek és szolgáltatások kosara

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy az Európai Központi Bankkal való egyeztetés után tegyen javaslatot a méltó élet biztosításához mindenki számára szükséges „alapvető javak és szolgáltatások kosara” meghatározásának közös elveire, és emlékeztet arra, hogy ezeknek az azonnali szükségleteknek együtt kell járniuk az emberi méltóság tiszteletben tartásával és kivétel nélkül az összes alapvető – polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális – joghoz való tényleges hozzáféréssel; kéri az árstabilitás célkitűzésének pontosítását a nemzeti sajátosságok figyelembevétele érdekében, amelyek az eurórendszer szempontjábólnem feltétlenül gyakorolnak jelentős hatást a mutatókra; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot, hogy az Európai Központi Bankkal való egyeztetés után tegyen javaslatot a méltó élet biztosításához mindenki számára szükséges „alapvető javak és szolgáltatások kosara” meghatározásának közös elveire, és emlékeztet arra, hogy ezeknek az azonnali szükségleteknek együtt kell járniuk az emberi méltóság tiszteletben tartásával és kivétel nélkül az összes alapvető – polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális – joghoz való tényleges hozzáféréssel; kéri az árstabilitás célkitűzésének pontosítását a nemzeti sajátosságok figyelembevétele érdekében, amelyek az eurórendszer szempontjábólnem feltétlenül gyakorolnak jelentős hatást a mutatókra;

| 21. | kéri, hogy az Európai Parlament Foglalkoztatási Bizottsága kapjon kifejezett szerepet a platformban, különösen a platform, valamint az Európa 2020 stratégia keretében a szegénység csökkentésére és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló uniós és tagállami politikák hatékonyságának felügyeletében; |
| --- | --- |

21.

kéri, hogy az Európai Parlament Foglalkoztatási Bizottsága kapjon kifejezett szerepet a platformban, különösen a platform, valamint az Európa 2020 stratégia keretében a szegénység csökkentésére és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló uniós és tagállami politikák hatékonyságának felügyeletében;

| 22. | kéri, hogy a platform tegye lehetővé az ezekhez a (vizsgált helyek és csoportok szerint eltérő) szükségletekhez való hozzáférésnek a szegényeknek szóló különböző segítségnyújtási megoldásoktól függően történő lehető legpontosabb feltérképezését; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy a platform tegye lehetővé az ezekhez a (vizsgált helyek és csoportok szerint eltérő) szükségletekhez való hozzáférésnek a szegényeknek szóló különböző segítségnyújtási megoldásoktól függően történő lehető legpontosabb feltérképezését;

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg a szegénység elleni küzdelem platformja éves gyűlésének célkitűzéseit és tartalmát, melyek többek között a helyes gyakorlatok kicserélése és a szegénységben élők közvetlen figyelembevétele lehetnének; javasolja, hogy erre a találkozóra legalább a szegénység elleni küzdelem nemzetközi napját (október 17.) magában foglaló héten kerüljön sor; |
| --- | --- |

23.

kéri a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg a szegénység elleni küzdelem platformja éves gyűlésének célkitűzéseit és tartalmát, melyek többek között a helyes gyakorlatok kicserélése és a szegénységben élők közvetlen figyelembevétele lehetnének; javasolja, hogy erre a találkozóra legalább a szegénység elleni küzdelem nemzetközi napját (október 17.) magában foglaló héten kerüljön sor;

| 24. | úgy véli, hogy az egyenlőtlenség és a jólét alakulásával kapcsolatos tendenciák mérésére szolgáló nemzeti statisztikák minőségének és összehasonlíthatóságának a platformon belüli javítása képezi az alapját az Unió ezzel kapcsolatos politikái jobbá tételének; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az egyenlőtlenség és a jólét alakulásával kapcsolatos tendenciák mérésére szolgáló nemzeti statisztikák minőségének és összehasonlíthatóságának a platformon belüli javítása képezi az alapját az Unió ezzel kapcsolatos politikái jobbá tételének;

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy a platform vegye figyelembe a szegénység elleni küzdelem európai évének (2010) és az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évének (2012) eredményeit; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, hogy a platform vegye figyelembe a szegénység elleni küzdelem európai évének (2010) és az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évének (2012) eredményeit;

A 2008. évi ajánlás

| 26. | üdvözli a Bizottság 2008. évi, az aktív inklúzióra irányuló stratégiára vonatkozó ajánlásának megvalósításáról szóló közlemény Bizottság általi bejelentését, és kéri, hogy az tartalmazzon menetrendet az ajánlás három fő elemének megvalósításával kapcsolatban, részletezve a nemzeti és uniós szinten végrehajtandó többéves fellépés programját; aggasztja, hogy az aktív inklúzióról szóló közleményt 2012-re halasztották, és kéri a Bizottságot, hogy a közleményt már 2011-ben tegye közzé; kéri a Tanács, a Bizottság és a Parlament kifejezett elkötelezettségét a szegénység csökkentését célzó valamennyi politika mobilizálása érdekében, biztosítva, hogy a gazdasági, foglalkoztatási és a társadalmi integrációt célzó szakpolitikák hozzájárulnak a szegénység felszámolásához, és nem vezetnek annak növekedéséhez; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Bizottság 2008. évi, az aktív inklúzióra irányuló stratégiára vonatkozó ajánlásának megvalósításáról szóló közlemény Bizottság általi bejelentését, és kéri, hogy az tartalmazzon menetrendet az ajánlás három fő elemének megvalósításával kapcsolatban, részletezve a nemzeti és uniós szinten végrehajtandó többéves fellépés programját; aggasztja, hogy az aktív inklúzióról szóló közleményt 2012-re halasztották, és kéri a Bizottságot, hogy a közleményt már 2011-ben tegye közzé; kéri a Tanács, a Bizottság és a Parlament kifejezett elkötelezettségét a szegénység csökkentését célzó valamennyi politika mobilizálása érdekében, biztosítva, hogy a gazdasági, foglalkoztatási és a társadalmi integrációt célzó szakpolitikák hozzájárulnak a szegénység felszámolásához, és nem vezetnek annak növekedéséhez;

| 27. | emlékeztet a 2008-as bizottsági ajánlásban szereplő, a munkaerőpiacról kiszorultak aktív integrációjának elősegítésére vonatkozó európai stratégia három fő elemére:






  — | megfelelő forráskiegészítés: a társadalmi kirekesztettség megszüntetésének átfogó és konzisztens részeként a tagállamoknak el kellene ismerniük a személyek alapvető jogát a megfelelő erőforrásokhoz és ellátásokhoz; |
| --- | --- | --- |

27.

emlékeztet a 2008-as bizottsági ajánlásban szereplő, a munkaerőpiacról kiszorultak aktív integrációjának elősegítésére vonatkozó európai stratégia három fő elemére:

—

megfelelő forráskiegészítés: a társadalmi kirekesztettség megszüntetésének átfogó és konzisztens részeként a tagállamoknak el kellene ismerniük a személyek alapvető jogát a megfelelő erőforrásokhoz és ellátásokhoz;

| — | a beilleszkedést elősegítő munkaerőpiacok: a tagállamoknak hatékony segítséget kellene nyújtaniuk a munkaképes helyzetben lévő személyeknek, hogy szakmai képességeiknek megfelelő állást találjanak, újrataláljanak és azt megőrizzék; |
| --- | --- |

—

a beilleszkedést elősegítő munkaerőpiacok: a tagállamoknak hatékony segítséget kellene nyújtaniuk a munkaképes helyzetben lévő személyeknek, hogy szakmai képességeiknek megfelelő állást találjanak, újrataláljanak és azt megőrizzék;

| — | minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés: a gazdasági és társadalmi beilleszkedés előmozdítása érdekében a tagállamoknak megfelelő szociális támogatást kellene biztosítaniuk az érintett személyeknek; |
| --- | --- |

—

minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés: a gazdasági és társadalmi beilleszkedés előmozdítása érdekében a tagállamoknak megfelelő szociális támogatást kellene biztosítaniuk az érintett személyeknek;

Az alapvető jogok érvényesülése

| 28. | kéri, hogy a platformot azon jogok érvényesítése felé orientálják, amelyek mindenki számára méltó életet biztosítanak, elsősorban a foglalkoztatás, a lakhatás, az egészségvédelem, a szociális biztonság és a megfelelő életszínvonal, az igazságszolgáltatás, az oktatás, a képzés és a kultúra, a család és a gyermekkor védelme területén; kéri, hogy az Alapjogi Ügynökség készítsen tanulmányt a legszegényebbeknek az összes alapvető joghoz való tényleges hozzáféréséről és az általuk elszenvedett hátrányos megkülönböztetésekről olyan nem kormányzati szervezetek bevonásával, amelyeknél a társadalmilag kirekesztett személyek szabadon elmondják véleményüket, és szem előtt tartva, hogy a lakhatáshoz való jog érvényesülése szükséges a többi alapvető jog, beleértve a politikai és szociális jogok teljes érvényesüléséhez; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy a platformot azon jogok érvényesítése felé orientálják, amelyek mindenki számára méltó életet biztosítanak, elsősorban a foglalkoztatás, a lakhatás, az egészségvédelem, a szociális biztonság és a megfelelő életszínvonal, az igazságszolgáltatás, az oktatás, a képzés és a kultúra, a család és a gyermekkor védelme területén; kéri, hogy az Alapjogi Ügynökség készítsen tanulmányt a legszegényebbeknek az összes alapvető joghoz való tényleges hozzáféréséről és az általuk elszenvedett hátrányos megkülönböztetésekről olyan nem kormányzati szervezetek bevonásával, amelyeknél a társadalmilag kirekesztett személyek szabadon elmondják véleményüket, és szem előtt tartva, hogy a lakhatáshoz való jog érvényesülése szükséges a többi alapvető jog, beleértve a politikai és szociális jogok teljes érvényesüléséhez;

| 29. | felhívja a Tanácsot, hogy vegye fel a „Rendkívüli szegénység és alapjogok” témát az Alapjogi Ügynökség többéves keretének tematikus kérdéskörei közé; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Tanácsot, hogy vegye fel a „Rendkívüli szegénység és alapjogok” témát az Alapjogi Ügynökség többéves keretének tematikus kérdéskörei közé;

Hajléktalanság

| 30. | úgy véli, hogy a munkanélküliek helyzete különös figyelmet érdemel, és 2015-ig történő teljes társadalmi integrációjuk kiegészítő intézkedéseket tesz szükségessé a tagállamok vagy az Európai Bizottság részéről, ami magában foglalja az összehasonlítható adatok és megbízható statisztikák gyűjtését közösségi szinten, ezek éves közzétételét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló nemzeti és közösségi stratégiákban elért eredményekkel és előrelépésekkel együtt; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy sürgősen dolgozzon ki uniós stratégiát a hajléktalanságról, a Bizottság és a Tanács szociális védelemről és a társadalmi integrációról szóló, 2010. évi együttes jelentésével, a hajléktalanságról tartott európai konszenzus konferencia záró ajánlásaival, valamint az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló európai parlamenti állásfoglalással összhangban; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki részletes ütemtervet e stratégia végrehajtásáról a 2011–2020 közötti időszakra vonatkozóan; kéri a platformot, hogy segítse elő a helyes gyakorlatok cseréjét annak érdekében, hogy a közintézmények ne veszítsék el a kapcsolatot a hajléktalan emberekkel; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a munkanélküliek helyzete különös figyelmet érdemel, és 2015-ig történő teljes társadalmi integrációjuk kiegészítő intézkedéseket tesz szükségessé a tagállamok vagy az Európai Bizottság részéről, ami magában foglalja az összehasonlítható adatok és megbízható statisztikák gyűjtését közösségi szinten, ezek éves közzétételét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló nemzeti és közösségi stratégiákban elért eredményekkel és előrelépésekkel együtt; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy sürgősen dolgozzon ki uniós stratégiát a hajléktalanságról, a Bizottság és a Tanács szociális védelemről és a társadalmi integrációról szóló, 2010. évi együttes jelentésével, a hajléktalanságról tartott európai konszenzus konferencia záró ajánlásaival, valamint az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló európai parlamenti állásfoglalással összhangban; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki részletes ütemtervet e stratégia végrehajtásáról a 2011–2020 közötti időszakra vonatkozóan; kéri a platformot, hogy segítse elő a helyes gyakorlatok cseréjét annak érdekében, hogy a közintézmények ne veszítsék el a kapcsolatot a hajléktalan emberekkel;

| 31. | felszólítja a szociális biztonsággal foglalkozó bizottságot, hogy évente ellenőrizze a tagállamok által a hajléktalanság terén elért haladást a hajléktalanságról szóló, éves nemzeti tematikus jelentések (2009) alapján, valamint a Bizottság és a Tanács szociális védelemről és a társadalmi integrációról szóló, 2010. évi együttes jelentésével összhangban; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a szociális biztonsággal foglalkozó bizottságot, hogy évente ellenőrizze a tagállamok által a hajléktalanság terén elért haladást a hajléktalanságról szóló, éves nemzeti tematikus jelentések (2009) alapján, valamint a Bizottság és a Tanács szociális védelemről és a társadalmi integrációról szóló, 2010. évi együttes jelentésével összhangban;

Oktatás és képzés

| 32. | úgy véli, hogy a szegénységből való tényleges és sikeres kiemelkedés feltétele a szociális védelmi eszközök hatékonysága fokozásának és a tanulmányok és képzések valamennyi szinten való, határozott megerősítésének összekapcsolása; támogatja az olyan inkluzívabb oktatási rendszerek fejlesztését, amelyek az iskolai lemorzsolódás ellen küzdenek és a szegénység nemzedékek közötti átadása elleni küzdelem érdekében lehetővé teszik, hogy a hátrányos helyzetű csoportokból származó fiatalok magasabb iskolázottsági szintekre jussanak el; támogatja a múltban szerzett tapasztalat elismeréséhez és az egész életen át tartó képzéshez való hozzáférést, különösen a hátrányos helyzetű rétegek esetében a minőségi munkahelyekhez való hozzáférésük megkönnyítése érdekében; ezért alapvető fontosságúnak tartja az egész életen át tartó képzési programok megfelelő végrehajtását és továbbmélyítését, valamint a tagállamok közti együttműködést az oktatás és a szakképzés területein, fontosnak tartja továbbá a munkakeresésre irányuló, személyre szóló segítségnyújtási megoldásokat, és hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedéseket a lakosság legsebezhetőbb rétegei esetében fokozni kell; uniós stratégia kidolgozását javasolja a foglalkoztatottak körében jelen lévő szegénység leküzdése és minőségi munkahelyek létrehozása érdekében, valamint hogy szülessen megegyezés a minőségi munka elveiről; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a szegénységből való tényleges és sikeres kiemelkedés feltétele a szociális védelmi eszközök hatékonysága fokozásának és a tanulmányok és képzések valamennyi szinten való, határozott megerősítésének összekapcsolása; támogatja az olyan inkluzívabb oktatási rendszerek fejlesztését, amelyek az iskolai lemorzsolódás ellen küzdenek és a szegénység nemzedékek közötti átadása elleni küzdelem érdekében lehetővé teszik, hogy a hátrányos helyzetű csoportokból származó fiatalok magasabb iskolázottsági szintekre jussanak el; támogatja a múltban szerzett tapasztalat elismeréséhez és az egész életen át tartó képzéshez való hozzáférést, különösen a hátrányos helyzetű rétegek esetében a minőségi munkahelyekhez való hozzáférésük megkönnyítése érdekében; ezért alapvető fontosságúnak tartja az egész életen át tartó képzési programok megfelelő végrehajtását és továbbmélyítését, valamint a tagállamok közti együttműködést az oktatás és a szakképzés területein, fontosnak tartja továbbá a munkakeresésre irányuló, személyre szóló segítségnyújtási megoldásokat, és hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedéseket a lakosság legsebezhetőbb rétegei esetében fokozni kell; uniós stratégia kidolgozását javasolja a foglalkoztatottak körében jelen lévő szegénység leküzdése és minőségi munkahelyek létrehozása érdekében, valamint hogy szülessen megegyezés a minőségi munka elveiről;

Méltó munka – szegény munkavállalók

| 33. | emlékeztet arra, hogy a bizonytalan munkaszerződések elszaporodása a tagállamok többségében inkább súlyosbítja a munkaerőpiac szegmentáltságát és csökkenti a legsebezhetőbbek védelmét; ezért hangsúlyozza, hogy a szakképzésen és a továbbképzésen túlmenően az új munkahelyek létrehozásának az ILO alapelveinek tiszteletben tartása, a tisztességes munka és a minőségi munkahelyek koncepciójának megvalósítása mellett (tisztességes munkakörülmények, munkához való jog, a munkavállalók biztonsága és egészsége, szociális védelem, az alkalmazottak képviseletére és a velük való párbeszédre való képesség), valamint a férfiak és a nők egyenlő bérezésének, továbbá az uniós munkavállalók és a harmadik országok polgárai közti egyenlő bánásmód megvalósítása mellett kell történnie; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek több erőfeszítést a feketemunka jelensége elleni szükséges és hatékony küzdelemért, amely – azon túlmenően, hogy rendkívül rossz hatást gyakorol a társadalombiztosítási rendszerek életképességére –, nem egyeztethető össze a tisztességes munka elveivel, és az embereket megfosztja a társadalombiztosítási rendszerhez való hozzáféréstől, ami növeli az elszegényedés kockázatát; felszólítja a Bizottságot, hogy találjon megoldást a munkavállalók körében tapasztalható szegénység jelenségére, ezenkívül teremtsen biztos munkahelyeket és biztosítsa a rugalmas szerződéses feltételek helyes alkalmazását, hogy ne lehessen visszaélni azokkal; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a bizonytalan munkaszerződések elszaporodása a tagállamok többségében inkább súlyosbítja a munkaerőpiac szegmentáltságát és csökkenti a legsebezhetőbbek védelmét; ezért hangsúlyozza, hogy a szakképzésen és a továbbképzésen túlmenően az új munkahelyek létrehozásának az ILO alapelveinek tiszteletben tartása, a tisztességes munka és a minőségi munkahelyek koncepciójának megvalósítása mellett (tisztességes munkakörülmények, munkához való jog, a munkavállalók biztonsága és egészsége, szociális védelem, az alkalmazottak képviseletére és a velük való párbeszédre való képesség), valamint a férfiak és a nők egyenlő bérezésének, továbbá az uniós munkavállalók és a harmadik országok polgárai közti egyenlő bánásmód megvalósítása mellett kell történnie; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek több erőfeszítést a feketemunka jelensége elleni szükséges és hatékony küzdelemért, amely – azon túlmenően, hogy rendkívül rossz hatást gyakorol a társadalombiztosítási rendszerek életképességére –, nem egyeztethető össze a tisztességes munka elveivel, és az embereket megfosztja a társadalombiztosítási rendszerhez való hozzáféréstől, ami növeli az elszegényedés kockázatát; felszólítja a Bizottságot, hogy találjon megoldást a munkavállalók körében tapasztalható szegénység jelenségére, ezenkívül teremtsen biztos munkahelyeket és biztosítsa a rugalmas szerződéses feltételek helyes alkalmazását, hogy ne lehessen visszaélni azokkal;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára az önállóság, az egészségügyi ellátáshoz és az elfogadható árú, tisztességes lakhatáshoz való hozzáférés a legfontosabb, és az, hogy képezni tudják magukat, dolgozhassanak és kiteljesíthessék önmagukat; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a minimálbérhez való hozzáférés kapcsán fennálló, életkorhoz kapcsolódó megkülönböztetés különböző formáit, például azt, hogy a fiatalokat kizárják a minimumjövedelmet biztosító rendszerekből, a társadalombiztosítási járulék fizetésének hiányára hivatkozva; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára az önállóság, az egészségügyi ellátáshoz és az elfogadható árú, tisztességes lakhatáshoz való hozzáférés a legfontosabb, és az, hogy képezni tudják magukat, dolgozhassanak és kiteljesíthessék önmagukat; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a minimálbérhez való hozzáférés kapcsán fennálló, életkorhoz kapcsolódó megkülönböztetés különböző formáit, például azt, hogy a fiatalokat kizárják a minimumjövedelmet biztosító rendszerekből, a társadalombiztosítási járulék fizetésének hiányára hivatkozva;

| 35. | ezeket a társadalmi-gazdasági mutatókat egy jelentés keretében évente megküldik a tagállamok és az Európai Parlament részére megvitatásra és a további cselekvési területek meghatározása céljából; ismételten rámutat, hogy a leghátrányosabb helyzetű csoportokat (fogyatékkal élők, krónikus betegségben szenvedők, gyermeküket egyedül nevelő szülők és nagycsaládosok) segítő, célzott kiegészítő támogatásokra van szükség, amelyek személyes támogatás, bizonyos létesítmények használata, orvosi ellátás és szociális támogatás révén fedezik a felmerülő többletkiadásokat; |
| --- | --- |

35.

ezeket a társadalmi-gazdasági mutatókat egy jelentés keretében évente megküldik a tagállamok és az Európai Parlament részére megvitatásra és a további cselekvési területek meghatározása céljából; ismételten rámutat, hogy a leghátrányosabb helyzetű csoportokat (fogyatékkal élők, krónikus betegségben szenvedők, gyermeküket egyedül nevelő szülők és nagycsaládosok) segítő, célzott kiegészítő támogatásokra van szükség, amelyek személyes támogatás, bizonyos létesítmények használata, orvosi ellátás és szociális támogatás révén fedezik a felmerülő többletkiadásokat;

| 36. | felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák az állami foglalkoztatási fórumok hatékonyságát, többek között a munkaerő-piaci szükségletek hatékonyabb azonosítása révén, mivel a foglalkoztatás jelenti az első lépést a megelőzés, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem felé; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák az állami foglalkoztatási fórumok hatékonyságát, többek között a munkaerő-piaci szükségletek hatékonyabb azonosítása révén, mivel a foglalkoztatás jelenti az első lépést a megelőzés, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem felé;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az iskolából, a szakképzésből vagy a felsőoktatásból a foglalkoztatásba való átlépést jobban elő kell készíteni, és annak közvetlenül az oktatásból vagy képzésből kell következnie; ezért rámutat, hogy rendkívül fontos az „Európai Ifjúsági Garancia” kezdeményezés hatékony végrehajtása, és hogy az az aktív munkaerő-piaci integráció eszközévé váljon; úgy véli, hogy a szociális partnereket, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az ifjúsági szervezeteket be kell vonni egy, a fiatalok munkanélküliségének csökkentését célzó fenntartható stratégia kidolgozásába, amelyben hivatalosan elismerik a megszerzett képesítéseket; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az iskolából, a szakképzésből vagy a felsőoktatásból a foglalkoztatásba való átlépést jobban elő kell készíteni, és annak közvetlenül az oktatásból vagy képzésből kell következnie; ezért rámutat, hogy rendkívül fontos az „Európai Ifjúsági Garancia” kezdeményezés hatékony végrehajtása, és hogy az az aktív munkaerő-piaci integráció eszközévé váljon; úgy véli, hogy a szociális partnereket, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az ifjúsági szervezeteket be kell vonni egy, a fiatalok munkanélküliségének csökkentését célzó fenntartható stratégia kidolgozásába, amelyben hivatalosan elismerik a megszerzett képesítéseket;

| 38. | a munkaerőpiacon a rugalmas biztonság elveinek megvalósításával összefüggésben javasolja a tagállamoknak, hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően biztosítsák, hogy a gyakorlatban ugyanakkora jelentőséget tulajdonítsanak a rugalmasságnak, mint a munkavállalók biztonságának, és hogy ösztönzők segítségével fokozzák az érintett munkavállalók szakképzésen való részvételét; |
| --- | --- |

38.

a munkaerőpiacon a rugalmas biztonság elveinek megvalósításával összefüggésben javasolja a tagállamoknak, hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően biztosítsák, hogy a gyakorlatban ugyanakkora jelentőséget tulajdonítsanak a rugalmasságnak, mint a munkavállalók biztonságának, és hogy ösztönzők segítségével fokozzák az érintett munkavállalók szakképzésen való részvételét;

| 39. | emlékeztet arra, hogy a mélyszegénység veszélye a szociális védelmi rendszerek hiányosságai és a munkaerőpiacon fennálló hátrányos megkülönböztetések miatt fokozottabban fenyegeti a nőket, mint a férfiakat, ami konkrét politikai intézkedések egész sorát teszi szükségessé, amelyek tekintettel vannak a nemekre és az adott helyzetre szabottak; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a mélyszegénység veszélye a szociális védelmi rendszerek hiányosságai és a munkaerőpiacon fennálló hátrányos megkülönböztetések miatt fokozottabban fenyegeti a nőket, mint a férfiakat, ami konkrét politikai intézkedések egész sorát teszi szükségessé, amelyek tekintettel vannak a nemekre és az adott helyzetre szabottak;

| 40. | kéri a tagállamokat, hogy erősítsék meg az állami foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságát elősegítő eszközöket; |
| --- | --- |

40.

kéri a tagállamokat, hogy erősítsék meg az állami foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságát elősegítő eszközöket;

| 41. | kéri az Európai Bizottságot, hogy enyhítse a közszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatos ellentételezések finanszírozására vonatkozó szabályokat és az ellenőrzési eljárásokat, amelyek azokra a helyi hatóságokra nehezednek, amelyek a leginkább rászorulók megsegítése érdekében vezetnek be helyi közszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

41.

kéri az Európai Bizottságot, hogy enyhítse a közszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatos ellentételezések finanszírozására vonatkozó szabályokat és az ellenőrzési eljárásokat, amelyek azokra a helyi hatóságokra nehezednek, amelyek a leginkább rászorulók megsegítése érdekében vezetnek be helyi közszolgáltatásokat;

| 42. | kéri a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő hátrányos helyzetűek és/vagy hagyományos közösségek tudásának, tapasztalatának, informális ismereteinek és készségeinek értékelését, és hogy ennek érdekében részesítsék előnyben a nem hivatalos és informális képzések keretében szerzett ismeretek elismerésének rendszerét, továbbá annak meghatározását, hogy ezek hogyan járulhatnak hozzá a munkaerőpiacra való beilleszkedésükhöz; |
| --- | --- |

42.

kéri a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő hátrányos helyzetűek és/vagy hagyományos közösségek tudásának, tapasztalatának, informális ismereteinek és készségeinek értékelését, és hogy ennek érdekében részesítsék előnyben a nem hivatalos és informális képzések keretében szerzett ismeretek elismerésének rendszerét, továbbá annak meghatározását, hogy ezek hogyan járulhatnak hozzá a munkaerőpiacra való beilleszkedésükhöz;

Migránsok

| 43. | kéri – a különböző tagállamok különböző gyakorlatainak, kollektív szerződéseinek vagy jogszabályainak és a szubszidiaritás elvének teljes tiszteletben tartása mellett – a jogegyenlőség és a szociális védelem biztosítását valamennyi tagállamban mindenki számára, függetlenül attól, hogy uniós polgárokról vagy harmadik államok állampolgárairól van-e szó, és kéri a tagállamokat, hogy lépjenek fel az illegális és nem bejelentett munkavégzés ellen; |
| --- | --- |

43.

kéri – a különböző tagállamok különböző gyakorlatainak, kollektív szerződéseinek vagy jogszabályainak és a szubszidiaritás elvének teljes tiszteletben tartása mellett – a jogegyenlőség és a szociális védelem biztosítását valamennyi tagállamban mindenki számára, függetlenül attól, hogy uniós polgárokról vagy harmadik államok állampolgárairól van-e szó, és kéri a tagállamokat, hogy lépjenek fel az illegális és nem bejelentett munkavégzés ellen;

| 44. | kéri, hogy a társadalmi kirekesztés legyőzésének érdekében különösen ösztönözzék a kulturális és nyelvi integrációra irányuló intézkedéseket a befogadó országban; |
| --- | --- |

44.

kéri, hogy a társadalmi kirekesztés legyőzésének érdekében különösen ösztönözzék a kulturális és nyelvi integrációra irányuló intézkedéseket a befogadó országban;

| 45. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a harmadik országokkal az oktatás és kultúra terén folytatott együttműködést az ezen országokra jellemző szegénység és társadalmi kirekesztés enyhítése, a fejlődés támogatása és a kizárólag gazdasági tényezők által motivált bevándorlás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a harmadik országokkal az oktatás és kultúra terén folytatott együttműködést az ezen országokra jellemző szegénység és társadalmi kirekesztés enyhítése, a fejlődés támogatása és a kizárólag gazdasági tényezők által motivált bevándorlás megakadályozása érdekében;

| 46. | úgy véli, hogy a munkavállalókat sújtó szegénység a munkakörülmények egyenlőtlenségéről árulkodik, ezért arra szólít fel, hogy tegyenek lépéseket a helyzet megváltoztatására a bérszinteken és különösen a minimálbérszinteken keresztül, amelyeknek – függetlenül attól, hogy azokat jogszabályok vagy kollektív szerződések szabályozzák – garantálniuk kell a megfelelő életszínvonal fenntartását; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a munkavállalókat sújtó szegénység a munkakörülmények egyenlőtlenségéről árulkodik, ezért arra szólít fel, hogy tegyenek lépéseket a helyzet megváltoztatására a bérszinteken és különösen a minimálbérszinteken keresztül, amelyeknek – függetlenül attól, hogy azokat jogszabályok vagy kollektív szerződések szabályozzák – garantálniuk kell a megfelelő életszínvonal fenntartását;

| 47. | kijelenti, hogy a munkahely önmagában nem garantálja a szegénységből való kiemelkedést, mivel további intézkedések szükségesek a munkavállalói szegénység elleni küzdelem, valamint a színvonalas, fenntartható munkahelyekhez való hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

47.

kijelenti, hogy a munkahely önmagában nem garantálja a szegénységből való kiemelkedést, mivel további intézkedések szükségesek a munkavállalói szegénység elleni küzdelem, valamint a színvonalas, fenntartható munkahelyekhez való hozzáférés biztosítása érdekében;

| 48. | felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nők teljes körű részvételét a munkaerőpiacon és az egyenlő javadalmazásra vonatkozó jogszabályok végrehajtását, valamint hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a nők nyugdíja megfelelőségének kérdésére; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nők teljes körű részvételét a munkaerőpiacon és az egyenlő javadalmazásra vonatkozó jogszabályok végrehajtását, valamint hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a nők nyugdíja megfelelőségének kérdésére;

| 49. | javasolja, hogy vezessék be a nagyon magas fizetések megfelelő adóztatását a szociális védelmi rendszerek és a minimálbér finanszírozásához való hozzájárulás és a jövedelemkülönbségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

49.

javasolja, hogy vezessék be a nagyon magas fizetések megfelelő adóztatását a szociális védelmi rendszerek és a minimálbér finanszírozásához való hozzájárulás és a jövedelemkülönbségek csökkentése érdekében;

Fogyatékossággal élők

| 50. | ajánlja a tagállamoknak, hogy dolgozzanak ki új intézkedéseket a kiszolgáltatott és társadalmilag kirekesztett csoportok, nevezetesen a fogyatékossággal élők vállalatoknál – ideértve a szociális gazdaság vállalatait és a közszolgáltatásokat is – való beilleszkedésének elősegítésére, különösen támogatva a beilleszkedést a gazdaságilag gyengébb és szociálisan sebezhetőbb régiókban, valamint erősítsék meg a jelenlegi jogszabályokat, például a 2000. évi foglalkoztatási irányelvet a fogyatékossággal élők tekintetében; ajánlja a tagállamoknak, hogy – az akadályok megszüntetésével és segítségnyújtással – gondoskodjanak arról, hogy a fogyatékossággal élők már kora gyermekkoruktól részt vehessenek az oktatásban; ajánlja a tagállamoknak, hogy segítsék elő a fogyatékossággal élők számára akadálymentes környezet kialakítását, és kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet a koragyermekkori oktatás és gondozás helyzetére, elejét véve annak, hogy a születésüktől fogva fogyatékos gyermekek már az elején véglegesen és reménytelenül lemorzsolódjanak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élők munkaerő-piaci beilleszkedésére irányuló komplex intézkedések végrehajtásával fokozzák a legjobb gyakorlatok cseréjét; ajánlja a tagállamoknak, hogy az időskorúak és a fogyatékossággal élők számára garantálják a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

50.

ajánlja a tagállamoknak, hogy dolgozzanak ki új intézkedéseket a kiszolgáltatott és társadalmilag kirekesztett csoportok, nevezetesen a fogyatékossággal élők vállalatoknál – ideértve a szociális gazdaság vállalatait és a közszolgáltatásokat is – való beilleszkedésének elősegítésére, különösen támogatva a beilleszkedést a gazdaságilag gyengébb és szociálisan sebezhetőbb régiókban, valamint erősítsék meg a jelenlegi jogszabályokat, például a 2000. évi foglalkoztatási irányelvet a fogyatékossággal élők tekintetében; ajánlja a tagállamoknak, hogy – az akadályok megszüntetésével és segítségnyújtással – gondoskodjanak arról, hogy a fogyatékossággal élők már kora gyermekkoruktól részt vehessenek az oktatásban; ajánlja a tagállamoknak, hogy segítsék elő a fogyatékossággal élők számára akadálymentes környezet kialakítását, és kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet a koragyermekkori oktatás és gondozás helyzetére, elejét véve annak, hogy a születésüktől fogva fogyatékos gyermekek már az elején véglegesen és reménytelenül lemorzsolódjanak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élők munkaerő-piaci beilleszkedésére irányuló komplex intézkedések végrehajtásával fokozzák a legjobb gyakorlatok cseréjét; ajánlja a tagállamoknak, hogy az időskorúak és a fogyatékossággal élők számára garantálják a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

Nemi hovatartozás

| 51. | határozottan bírálja, hogy a Bizottság által javasolt, a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja teljes mértékben figyelmen kívül hagyja a szegénység és a társadalmi kirekesztés nemi szempontját; |
| --- | --- |

51.

határozottan bírálja, hogy a Bizottság által javasolt, a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja teljes mértékben figyelmen kívül hagyja a szegénység és a társadalmi kirekesztés nemi szempontját;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a vidéki területeken élő nőket gyakran nem tekintik munkaerőnek, annak ellenére, hogy a mindennapi mezőgazdasági munkában való közreműködésük éppolyan fontos, mint a férfiaké, és hogy ebből adódóan kizárják őket a munkavállalókat megillető szociális jogokból, valamint az elszegényedés veszélyezteti őket; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a vidéki területeken élő nőket gyakran nem tekintik munkaerőnek, annak ellenére, hogy a mindennapi mezőgazdasági munkában való közreműködésük éppolyan fontos, mint a férfiaké, és hogy ebből adódóan kizárják őket a munkavállalókat megillető szociális jogokból, valamint az elszegényedés veszélyezteti őket;

| 53. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szegénység felszámolása és a társadalmi kirekesztés leküzdése érdekében tegyék a nemi vonatkozású megközelítést minden közös politika és nemzeti program kulcsfontosságú alkotóelemévé; továbbá úgy véli, hogy a tagállamoknak figyelembe kell venniük a nemi dimenziót a recesszióból való kilábalást célzó terveikben; |
| --- | --- |

53.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szegénység felszámolása és a társadalmi kirekesztés leküzdése érdekében tegyék a nemi vonatkozású megközelítést minden közös politika és nemzeti program kulcsfontosságú alkotóelemévé; továbbá úgy véli, hogy a tagállamoknak figyelembe kell venniük a nemi dimenziót a recesszióból való kilábalást célzó terveikben;

| 54. | mivel a szociális védelmi politikák fontos szerepet játszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, kiemeli, hogy a leginkább rászoruló társadalmi csoportok (mint például a fogyatékossággal élő személyek, az egyszülős családok, a munkanélküliek stb.), továbbá a népesség különleges csoportjainak (mint például a sokgyermekes családok) támogatása érdekében fontos, hogy létezzenek hatékony és megfelelő szociális szolgáltatások; |
| --- | --- |

54.

mivel a szociális védelmi politikák fontos szerepet játszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben, kiemeli, hogy a leginkább rászoruló társadalmi csoportok (mint például a fogyatékossággal élő személyek, az egyszülős családok, a munkanélküliek stb.), továbbá a népesség különleges csoportjainak (mint például a sokgyermekes családok) támogatása érdekében fontos, hogy létezzenek hatékony és megfelelő szociális szolgáltatások;

| 55. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a betegség, munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés következtében munkaképtelenné vált munkavállalók védelmét, megóva őket a pénzügyi bizonytalanságtól; ezért azt óhajtja, hogy a nemzeti jogszabályokat erősítsék meg annak érdekében, hogy a munkaszerződés felbontását kötelezően megelőzze az áthelyezési lehetőség felkínálása; |
| --- | --- |

55.

felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a betegség, munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés következtében munkaképtelenné vált munkavállalók védelmét, megóva őket a pénzügyi bizonytalanságtól; ezért azt óhajtja, hogy a nemzeti jogszabályokat erősítsék meg annak érdekében, hogy a munkaszerződés felbontását kötelezően megelőzze az áthelyezési lehetőség felkínálása;

| 56. | felszólítja a platformot, hogy a fogyatékossággal élő munkavállalók esetében olyan különleges státusz meghatározására törekedjen, amely hosszú távon munkahelyet biztosít számukra; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a platformot, hogy a fogyatékossággal élő munkavállalók esetében olyan különleges státusz meghatározására törekedjen, amely hosszú távon munkahelyet biztosít számukra;

| 57. | felszólítja a tagállamokat a munkában való részvétel, különösen a nők munkában való részvételének növelésével összefüggésben, hogy a családi élet és a szakmai élet összeegyeztetése útján növeljék a jó minőségű és a pénzügyi szempontból megfizethető védelmi struktúrákhoz való hozzáférést, tekintve, hogy az Unió polgárainak egy jelentős része azért nincs a munkaerőpiacon, mert valamelyik családtagja gondozásával foglalkozik, ami azt eredményezi, hogy az esetükben megnő az elszegényedés kockázata; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat a munkában való részvétel, különösen a nők munkában való részvételének növelésével összefüggésben, hogy a családi élet és a szakmai élet összeegyeztetése útján növeljék a jó minőségű és a pénzügyi szempontból megfizethető védelmi struktúrákhoz való hozzáférést, tekintve, hogy az Unió polgárainak egy jelentős része azért nincs a munkaerőpiacon, mert valamelyik családtagja gondozásával foglalkozik, ami azt eredményezi, hogy az esetükben megnő az elszegényedés kockázata;

A pénz felhasználása

| 58. | megállapítja, hogy mindenütt, ahol ez lehetséges, szükség van az európai uniós alapok – különösen az Európai Szociális Alap (ESZA) – hatékonyságának, hatásának, koordinációjának értékelésére a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzés – még ha nem is ez az elsőrendű céljuk – elérése, a gazdasági különbségek, a jólét tekintetében meglévő egyensúlytalanságok, valamint az életszínvonalbeli különbségek csökkentése szempontjából az EU tagállamaiban és régióiban, ekképpen támogatva a gazdasági és társadalmi kohéziót; véleménye szerint elsőbbséget kell kapniuk azoknak a projekteknek, amelyek a foglalkoztatási célkitűzések és stratégiák kombinálása mellett figyelmet fordítanak az aktív inklúzió integrált megközelítéseire is, így például olyan projekteknek, amelyek célul tűzik ki a nemzedékek közti szolidaritás erősítését regionális és helyi szinteken, vagy amelyek célzottan hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőséghez és a kiszolgáltatott csoportok aktív inklúziójához; hangsúlyozza a hatékony szolidaritási intézkedések – köztük a méltó munkahelyteremtésre irányuló költségvetési források megerősítésének, megelőlegezésének és a szükséges önrész csökkentésének – jelentőségét, a termelőágazatoknak, továbbá a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem számára nyújtott támogatás, valamint új függési viszonyok megelőzésének fontosságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogatni kell a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet, a minőségi foglalkoztatáshoz való hozzáférést és a megkülönböztetésmentességet, garantálva a megfelelő jövedelmet és elősegítve a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

58.

megállapítja, hogy mindenütt, ahol ez lehetséges, szükség van az európai uniós alapok – különösen az Európai Szociális Alap (ESZA) – hatékonyságának, hatásának, koordinációjának értékelésére a szegénység csökkentésére irányuló célkitűzés – még ha nem is ez az elsőrendű céljuk – elérése, a gazdasági különbségek, a jólét tekintetében meglévő egyensúlytalanságok, valamint az életszínvonalbeli különbségek csökkentése szempontjából az EU tagállamaiban és régióiban, ekképpen támogatva a gazdasági és társadalmi kohéziót; véleménye szerint elsőbbséget kell kapniuk azoknak a projekteknek, amelyek a foglalkoztatási célkitűzések és stratégiák kombinálása mellett figyelmet fordítanak az aktív inklúzió integrált megközelítéseire is, így például olyan projekteknek, amelyek célul tűzik ki a nemzedékek közti szolidaritás erősítését regionális és helyi szinteken, vagy amelyek célzottan hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőséghez és a kiszolgáltatott csoportok aktív inklúziójához; hangsúlyozza a hatékony szolidaritási intézkedések – köztük a méltó munkahelyteremtésre irányuló költségvetési források megerősítésének, megelőlegezésének és a szükséges önrész csökkentésének – jelentőségét, a termelőágazatoknak, továbbá a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem számára nyújtott támogatás, valamint új függési viszonyok megelőzésének fontosságát; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogatni kell a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet, a minőségi foglalkoztatáshoz való hozzáférést és a megkülönböztetésmentességet, garantálva a megfelelő jövedelmet és elősegítve a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 59. | kiemeli a kohéziós politika és a strukturális alapok kulcsfontosságú szerepét a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás előmozdításában, valamint a szegénység elleni küzdelemben egyrészt a hátrányos helyzetű emberek többségének otthont adó városi, másrészt a vidéki területeken; felhívja a figyelmet az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) a válság következményeitől szenvedő munkavállalók elszegényedésének megelőzésében, valamint az európai Progress mikrofinanszírozási eszköznek a vállalkozó szellem támogatásában nyújtott jelentős hozzájárulására; szorgalmazza, hogy a következő többéves pénzügyi keretben őrizzék meg az egyes alapok sajátos funkcióit; |
| --- | --- |

59.

kiemeli a kohéziós politika és a strukturális alapok kulcsfontosságú szerepét a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás előmozdításában, valamint a szegénység elleni küzdelemben egyrészt a hátrányos helyzetű emberek többségének otthont adó városi, másrészt a vidéki területeken; felhívja a figyelmet az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak (EGAA) a válság következményeitől szenvedő munkavállalók elszegényedésének megelőzésében, valamint az európai Progress mikrofinanszírozási eszköznek a vállalkozó szellem támogatásában nyújtott jelentős hozzájárulására; szorgalmazza, hogy a következő többéves pénzügyi keretben őrizzék meg az egyes alapok sajátos funkcióit;

| 60. | kiemeli, hogy a társadalmi integráció elősegítésének továbbra is az Európai Szociális Alap a fő eszköze, és úgy véli, hogy oly módon kell azt megerősíteni, hogy megfelelő választ tudjon adni az Európa 2020 stratégia, illetve a szegénység elleni európai platform keretében megfogalmazott ambiciózus célkitűzésekre; |
| --- | --- |

60.

kiemeli, hogy a társadalmi integráció elősegítésének továbbra is az Európai Szociális Alap a fő eszköze, és úgy véli, hogy oly módon kell azt megerősíteni, hogy megfelelő választ tudjon adni az Európa 2020 stratégia, illetve a szegénység elleni európai platform keretében megfogalmazott ambiciózus célkitűzésekre;

| 61. | úgy véli, hogy Progress mikrofinanszírozási eszközhöz és a Grundtvig programhoz hasonló eszközök fontos szerepet játszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés megelőzésében, és az a véleménye, hogy azokat mélyreható elemzések alapján fejleszteni kellene; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy Progress mikrofinanszírozási eszközhöz és a Grundtvig programhoz hasonló eszközök fontos szerepet játszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés megelőzésében, és az a véleménye, hogy azokat mélyreható elemzések alapján fejleszteni kellene;

| 62. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy azonosítsa az uniós kiadások legfontosabb területeit, hogy a finanszírozást hatékonyabban lehessen olyan mikrorégiók és/vagy területek felé irányítani, amelyek lakosait a legerőteljesebben sújtja a szegénység és a társadalmi kirekesztés; |
| --- | --- |

62.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy azonosítsa az uniós kiadások legfontosabb területeit, hogy a finanszírozást hatékonyabban lehessen olyan mikrorégiók és/vagy területek felé irányítani, amelyek lakosait a legerőteljesebben sújtja a szegénység és a társadalmi kirekesztés;

| 63. | úgy véli, hogy a válság vagy a globalizáció következtében elbocsátott munkavállalók számára külön és egyénre szabott segély nyújtását lehetővé tevő Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap tevékenységét 2013 után is fenn kell tartani, és finanszírozását mind a kötelezettségek, mind a kifizetések tekintetében teljes egészében az Unió költségvetéséből kell biztosítani; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a válság vagy a globalizáció következtében elbocsátott munkavállalók számára külön és egyénre szabott segély nyújtását lehetővé tevő Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap tevékenységét 2013 után is fenn kell tartani, és finanszírozását mind a kötelezettségek, mind a kifizetések tekintetében teljes egészében az Unió költségvetéséből kell biztosítani;

Európai gazdaságirányítás – európai szemeszter

| 64. | felhívja a tagállamokat, hogy terjesszenek elő a platform célkitűzésével, illetve a társadalmi és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós célokkal összhangban álló nemzeti reformprogramokat, és – magukévá téve a Bizottság megállapítását, mely szerint „a szegénység Európa számára a XXI. században elviselhetetlen” – ne kérdőjelezzék emg a bérindexálási rendszereket és az átfogó kollektív szerződéseket, valamint a gazdasági kormányzás keretében a beruházási és szociális kiadások területén ne csökkentsék ésszerűtlenül és indokolatlanul erőfeszítéseiket, valamint gondoskodjanak állami pénzügyeik fenntarthatóságáról és fizetett munkahelyek létrejöttéről, mivel a szegénység csökkentése alapvető velejárója az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésnek; kéri, hogy tisztázzák a társadalmi integrációra irányuló nemzeti cselekvési tervek státuszát, és különösen az Európa 2020 stratégia keretében megvalósuló nemzeti reformprogramokba történő beillesztésük kérdését; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki specifikus ajánlásokat az országok számára a szegénység visszaszorítására irányuló célkitűzés elérése érdekében, különösen sikertelenség esetére, mivel tudható, hogy a szegénység csökkentése fokozott erőfeszítést és valamennyi fél és valamennyi eszköz mozgósítását igényli, ha középtávon jelentősen csökkenteni kívánjuk a szegénységet és a mélyszegénységet, illetve legkésőbb 2020-ig alacsony szintre akarjuk leszorítani vagy akár fel akarjuk számolni a szegénységet; javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki uniós szintű iránymutatásokat a tagállamok számára annak biztosítása érdekében, hogy a területi önkormányzatok és a többi részes fél ténylegesen részt vegyen a nemzeti reformprogramok előkészítésében; kiemeli, hogy potenciálisan a „területi paktumok” tekinthetők a legteljesebb és legegységesebb mechanizmusnak ahhoz, hogy az ötödik kohéziós jelentésben javasoltaknak megfelelően a területi önkormányzatokat bevonják ebbe a folyamatba; véleménye szerint az Európa 2020 stratégia arra irányuló célkitűzése, hogy 20 millió fővel csökkentse azok számát, akiket szegénység fenyeget, csak akkor teljesíthető, ha az Unióban alkalmazott vagy ezután alkalmazandó megszorító intézkedések nem okoznak károkat a foglalkoztatásban és a szociális szolgáltatásokban, különösen a leghátrányosabb helyzetű emberek számára; |
| --- | --- |

64.

felhívja a tagállamokat, hogy terjesszenek elő a platform célkitűzésével, illetve a társadalmi és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós célokkal összhangban álló nemzeti reformprogramokat, és – magukévá téve a Bizottság megállapítását, mely szerint „a szegénység Európa számára a XXI. században elviselhetetlen” – ne kérdőjelezzék emg a bérindexálási rendszereket és az átfogó kollektív szerződéseket, valamint a gazdasági kormányzás keretében a beruházási és szociális kiadások területén ne csökkentsék ésszerűtlenül és indokolatlanul erőfeszítéseiket, valamint gondoskodjanak állami pénzügyeik fenntarthatóságáról és fizetett munkahelyek létrejöttéről, mivel a szegénység csökkentése alapvető velejárója az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésnek; kéri, hogy tisztázzák a társadalmi integrációra irányuló nemzeti cselekvési tervek státuszát, és különösen az Európa 2020 stratégia keretében megvalósuló nemzeti reformprogramokba történő beillesztésük kérdését; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki specifikus ajánlásokat az országok számára a szegénység visszaszorítására irányuló célkitűzés elérése érdekében, különösen sikertelenség esetére, mivel tudható, hogy a szegénység csökkentése fokozott erőfeszítést és valamennyi fél és valamennyi eszköz mozgósítását igényli, ha középtávon jelentősen csökkenteni kívánjuk a szegénységet és a mélyszegénységet, illetve legkésőbb 2020-ig alacsony szintre akarjuk leszorítani vagy akár fel akarjuk számolni a szegénységet; javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki uniós szintű iránymutatásokat a tagállamok számára annak biztosítása érdekében, hogy a területi önkormányzatok és a többi részes fél ténylegesen részt vegyen a nemzeti reformprogramok előkészítésében; kiemeli, hogy potenciálisan a „területi paktumok” tekinthetők a legteljesebb és legegységesebb mechanizmusnak ahhoz, hogy az ötödik kohéziós jelentésben javasoltaknak megfelelően a területi önkormányzatokat bevonják ebbe a folyamatba; véleménye szerint az Európa 2020 stratégia arra irányuló célkitűzése, hogy 20 millió fővel csökkentse azok számát, akiket szegénység fenyeget, csak akkor teljesíthető, ha az Unióban alkalmazott vagy ezután alkalmazandó megszorító intézkedések nem okoznak károkat a foglalkoztatásban és a szociális szolgáltatásokban, különösen a leghátrányosabb helyzetű emberek számára;

| 65. | véleménye szerint a tagállamoknak törekedniük kell a társadalmi kirekesztés, illetve a szegénység csökkentésére vonatkozó célok ambiciózus nemzeti és regionális célokká való átalakítására, és külön célt kellene megfogalmazniuk a gyermekszegénységgel kapcsolatban, valamint olyan konkrét stratégiákat, amelyek többdimenziós megközelítést alkalmaznak a gyermekek és a családok szegénysége tekintetében; |
| --- | --- |

65.

véleménye szerint a tagállamoknak törekedniük kell a társadalmi kirekesztés, illetve a szegénység csökkentésére vonatkozó célok ambiciózus nemzeti és regionális célokká való átalakítására, és külön célt kellene megfogalmazniuk a gyermekszegénységgel kapcsolatban, valamint olyan konkrét stratégiákat, amelyek többdimenziós megközelítést alkalmaznak a gyermekek és a családok szegénysége tekintetében;

| 66. | kéri, hogy a szükséges emberi ráfordítás megerősítése, a szegénységben élő személyek részvételének lehetővé tétele, valamint a joghoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésükkel kapcsolatos jobb tájékoztatásuk érdekében az összes nem kormányzati szervezetet és kis egyesületet támogassák az alapvető jogokért folytatott küzdelmükben; |
| --- | --- |

66.

kéri, hogy a szükséges emberi ráfordítás megerősítése, a szegénységben élő személyek részvételének lehetővé tétele, valamint a joghoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésükkel kapcsolatos jobb tájékoztatásuk érdekében az összes nem kormányzati szervezetet és kis egyesületet támogassák az alapvető jogokért folytatott küzdelmükben;

| 67. | üdvözli a globális támogatásokra vonatkozó javaslatot, amely számos kis nem kormányzati szervezetet és szövetséget segíthet a szegénység elleni munkájukban; |
| --- | --- |

67.

üdvözli a globális támogatásokra vonatkozó javaslatot, amely számos kis nem kormányzati szervezetet és szövetséget segíthet a szegénység elleni munkájukban;

| 68. | erőteljesen ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadják el és alkalmazzák a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelve irányuló javaslatot (COM(2008)0426); kéri a Bizottságot, hogy továbbra is segítse a technikai nehézségek megoldását a Tanácsban annak érdekében, hogy – a jelenleg nem minden vonatkozó területre kiterjedő jogszabályok eltéréseinek megszüntetésével – gyorsan létrejöjjön a megállapodás a megkülönböztetések, köztük a szociális alapon történő megkülönböztetés felszámolásának folytatása érdekében; |
| --- | --- |

68.

erőteljesen ösztönzi a tagállamokat, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadják el és alkalmazzák a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelve irányuló javaslatot (COM(2008)0426); kéri a Bizottságot, hogy továbbra is segítse a technikai nehézségek megoldását a Tanácsban annak érdekében, hogy – a jelenleg nem minden vonatkozó területre kiterjedő jogszabályok eltéréseinek megszüntetésével – gyorsan létrejöjjön a megállapodás a megkülönböztetések, köztük a szociális alapon történő megkülönböztetés felszámolásának folytatása érdekében;

| 69. | javasolja, hogy a platformban javasolt fellépéseknél el kellene ismerni a többszörös megkülönböztetés következményeit, olyan politikai irányultságú intézkedéseket kell bevezetni, amilyenek jelenleg például a spanyol és a román jogszabályokban szerepelnek, valamint a többszörös megkülönböztetéssel szemben ki kell alakítani különösen a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének koncepcióját; |
| --- | --- |

69.

javasolja, hogy a platformban javasolt fellépéseknél el kellene ismerni a többszörös megkülönböztetés következményeit, olyan politikai irányultságú intézkedéseket kell bevezetni, amilyenek jelenleg például a spanyol és a román jogszabályokban szerepelnek, valamint a többszörös megkülönböztetéssel szemben ki kell alakítani különösen a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének koncepcióját;

| 70. | kéri a férfiak és a nők egyenlő bérezésének, továbbá az uniós munkavállalók és a harmadik országok állampolgárai közti egyenlő bánásmód megvalósítását; |
| --- | --- |

70.

kéri a férfiak és a nők egyenlő bérezésének, továbbá az uniós munkavállalók és a harmadik országok állampolgárai közti egyenlő bánásmód megvalósítását;

| 71. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy konzultáljon azzal kapcsolatban, miként lehet a leghatékonyabban küzdeni a társadalmi származáson alapuló megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

71.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy konzultáljon azzal kapcsolatban, miként lehet a leghatékonyabban küzdeni a társadalmi származáson alapuló megkülönböztetés ellen;

Szociális gazdaság

| 72. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy különböző kezdeményezések révén jobban tekintetbe vegye a szociális gazdaság szereplőnek tevékenységét – a Parlament szociális gazdaságról szóló 2009. február 19-i állásfoglalásában meghatározottak szerint –, elsősorban a szociális gazdaság körébe tartozó vállalkozásokra (önsegélyező egyletek, alapítványok és szövetkezetek) vonatkozó jogi keret egyértelműsítése iránti elkötelezettsége révén, hogy azok a továbbiakban háborítatlanul és szilárd jogi feltételek mellett járulhassanak hozzá a szegénység és a társadalmi kirekesztettség csökkentéséhez azzal, hogy innovatív és tartós válaszokat javasolnak a polgárok igényeire; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság nem korlátozódik csupán erre a tevékenységi területre; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nincs utalás az európai egyesület státuszára, jóllehet az egyesületi ágazat a szegénység elleni küzdelem fontos szereplője; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság, különösen az egyesületek és az önsegélyező egyletek vonatkozásában jelenleg javasolt intézkedések nincsenek egy szinten a szociális gazdaságnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló politikához és a gazdasághoz, valamint az európai szociális modellhez való hozzájárulásával és általában véve a gazdasági és társadalmi válság következményeire adott válaszával; külön is hangsúlyozza kéréseit és elvárásait az általános érdekű szociális szolgáltatások elismerése tárgyában, ahogyan azokat az Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott, az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről szóló állásfoglalása tartalmazza; tudomásul veszi a közbeszerzésekre és az állami segélyekre vonatkozó közösségi rendelkezések felülvizsgálatára irányuló javaslatokat, és megismétli azon kérését, hogy ezeket a rendelkezéseket az általános érdekű szociális szolgáltatásokra háruló feladatok sajátosságaihoz és szervezési módjához igazítsák; támogatja minőségi munkahelyek létrehozását és a hátrányos helyzetű személyek szocioprofesszionális integrációja területén szerzett jártasságuk miatt a beilleszkedést elősegítő vállalkozásokon és a szociális gazdaság vállalkozásain keresztül történő munkakeresésre irányuló, személyre szóló segítségnyújtási megoldásokat; ismételten kéri ágazati jogalkotási kezdeményezések kidolgozását az általános érdekű szociális szolgáltatások minőségével és elérhetőségével kapcsolatban, különösen az egészségügy, az oktatás, a tömegközlekedés, az energia, a víz és a távközlés területén; |
| --- | --- |

72.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy különböző kezdeményezések révén jobban tekintetbe vegye a szociális gazdaság szereplőnek tevékenységét – a Parlament szociális gazdaságról szóló 2009. február 19-i állásfoglalásában meghatározottak szerint –, elsősorban a szociális gazdaság körébe tartozó vállalkozásokra (önsegélyező egyletek, alapítványok és szövetkezetek) vonatkozó jogi keret egyértelműsítése iránti elkötelezettsége révén, hogy azok a továbbiakban háborítatlanul és szilárd jogi feltételek mellett járulhassanak hozzá a szegénység és a társadalmi kirekesztettség csökkentéséhez azzal, hogy innovatív és tartós válaszokat javasolnak a polgárok igényeire; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság nem korlátozódik csupán erre a tevékenységi területre; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nincs utalás az európai egyesület státuszára, jóllehet az egyesületi ágazat a szegénység elleni küzdelem fontos szereplője; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság, különösen az egyesületek és az önsegélyező egyletek vonatkozásában jelenleg javasolt intézkedések nincsenek egy szinten a szociális gazdaságnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló politikához és a gazdasághoz, valamint az európai szociális modellhez való hozzájárulásával és általában véve a gazdasági és társadalmi válság következményeire adott válaszával; külön is hangsúlyozza kéréseit és elvárásait az általános érdekű szociális szolgáltatások elismerése tárgyában, ahogyan azokat az Európai Parlament 2011. július 5-én elfogadott, az általános érdekű szociális szolgáltatások jövőjéről szóló állásfoglalása tartalmazza; tudomásul veszi a közbeszerzésekre és az állami segélyekre vonatkozó közösségi rendelkezések felülvizsgálatára irányuló javaslatokat, és megismétli azon kérését, hogy ezeket a rendelkezéseket az általános érdekű szociális szolgáltatásokra háruló feladatok sajátosságaihoz és szervezési módjához igazítsák; támogatja minőségi munkahelyek létrehozását és a hátrányos helyzetű személyek szocioprofesszionális integrációja területén szerzett jártasságuk miatt a beilleszkedést elősegítő vállalkozásokon és a szociális gazdaság vállalkozásain keresztül történő munkakeresésre irányuló, személyre szóló segítségnyújtási megoldásokat; ismételten kéri ágazati jogalkotási kezdeményezések kidolgozását az általános érdekű szociális szolgáltatások minőségével és elérhetőségével kapcsolatban, különösen az egészségügy, az oktatás, a tömegközlekedés, az energia, a víz és a távközlés területén;

| 73. | hangsúlyozza a szociális, egészségügyi, gondozási és oktatási szolgáltatások jelentőségét a készségek terén meglévő hiányosságok pótlásában, az emberek társadalmi integrációjának előmozdításában, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; emlékeztet az új munkahelyek létrehozása tekintetében meglévő képességükre, és felszólít az e kulcsfontosságú szolgáltatásokra és infrastruktúrákra irányuló erőteljes és fenntartható beruházások megvalósítására, illetve e szolgáltatások és infrastruktúrák fejlesztésére; várakozással tekint a Bizottság cselekvési tervére, az egészségügyi dolgozók hiánya által jelentett probléma megoldása érdekében; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza a szociális, egészségügyi, gondozási és oktatási szolgáltatások jelentőségét a készségek terén meglévő hiányosságok pótlásában, az emberek társadalmi integrációjának előmozdításában, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; emlékeztet az új munkahelyek létrehozása tekintetében meglévő képességükre, és felszólít az e kulcsfontosságú szolgáltatásokra és infrastruktúrákra irányuló erőteljes és fenntartható beruházások megvalósítására, illetve e szolgáltatások és infrastruktúrák fejlesztésére; várakozással tekint a Bizottság cselekvési tervére, az egészségügyi dolgozók hiánya által jelentett probléma megoldása érdekében;

| 74. | erőteljes támogatást kér a szociális szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, különös tekintettel az egészségügyre, a tartós ápolásra, az oktatásra, a közlekedésre, az energia- és vízellátásra és a távközlésre; |
| --- | --- |

74.

erőteljes támogatást kér a szociális szolgáltatások minőségének és hozzáférhetőségének biztosítása érdekében, különös tekintettel az egészségügyre, a tartós ápolásra, az oktatásra, a közlekedésre, az energia- és vízellátásra és a távközlésre;

Lakhatás

| 75. | proaktív politika folytatását ajánlja a tagállamoknak a megfelelő lakhatás területén annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítható legyen – megfizethető vagy kedvezményes áron – a minőségi lakáshoz való egyetemes hozzáférés, mivel annak hiánya a méltóság súlyos megsértésének minősül, továbbá garantáltan igénybe vehetők legyenek az egészségügyi és – a lakás elvesztését megelőzendő – biztonsági szempontból alapvető szolgáltatások is, ugyanígy proaktív politikát javasol az energiaügy területén a megújuló energiák használatának növelése és az energiahatékonyság fokozása révén az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében; kéri, hogy a lakhatás területén fokozott figyelmet fordítsanak a migránsokra, akiket gyakran kizsákmányolnak és akik gyakran kénytelenek egészségtelen lakhelyeken lakni; a szociális lakhatással kapcsolatban emlékeztet a Lisszaboni Szerződés 26. jegyzőkönyvének létezésére, és felszólít az abban foglalt rendelkezések tiszteletben tartására, különösen a tekintetben, hogy a tagállamok szabadon dönthetnek annak megszervezéséről, a finanszírozás kérdését is beleértve; ösztönözni kell a tagállamokat, hogy hozzanak létre különleges lakhatási programokat és lehetőségeket a hajléktalan emberek számára, annak érdekében, hogy biztosítsák a minimális életszínvonal fenntartásához szükséges legalapvetőbb feltételeket a társadalom leginkább kiszolgáltatott tagjai számára; |
| --- | --- |

75.

proaktív politika folytatását ajánlja a tagállamoknak a megfelelő lakhatás területén annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítható legyen – megfizethető vagy kedvezményes áron – a minőségi lakáshoz való egyetemes hozzáférés, mivel annak hiánya a méltóság súlyos megsértésének minősül, továbbá garantáltan igénybe vehetők legyenek az egészségügyi és – a lakás elvesztését megelőzendő – biztonsági szempontból alapvető szolgáltatások is, ugyanígy proaktív politikát javasol az energiaügy területén a megújuló energiák használatának növelése és az energiahatékonyság fokozása révén az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében; kéri, hogy a lakhatás területén fokozott figyelmet fordítsanak a migránsokra, akiket gyakran kizsákmányolnak és akik gyakran kénytelenek egészségtelen lakhelyeken lakni; a szociális lakhatással kapcsolatban emlékeztet a Lisszaboni Szerződés 26. jegyzőkönyvének létezésére, és felszólít az abban foglalt rendelkezések tiszteletben tartására, különösen a tekintetben, hogy a tagállamok szabadon dönthetnek annak megszervezéséről, a finanszírozás kérdését is beleértve; ösztönözni kell a tagállamokat, hogy hozzanak létre különleges lakhatási programokat és lehetőségeket a hajléktalan emberek számára, annak érdekében, hogy biztosítsák a minimális életszínvonal fenntartásához szükséges legalapvetőbb feltételeket a társadalom leginkább kiszolgáltatott tagjai számára;

| 76. | javasolja a tagállamoknak, hogy fejlesszék a minőségi szociális és a sürgősségi szociális lakások kínálatát, hogy mindenki számára, és különösen a leginkább rászorulók számára biztosítható legyen a megfizethető és megfelelő lakhatás; úgy véli, hogy a társadalomnak és az önkormányzatoknak többe kerül újra elszállásolni a lakásukból kilakoltatott személyeket, mint hogy ott tartsák őket; ezért a kilakoltatások megelőzésére irányuló politikák megvalósítását javasolja, elsősorban azáltal, hogy a kilakoltatással veszélyeztetett személyek lakbérét és lakbérhátralékait az önkormányzat vállalja át; |
| --- | --- |

76.

javasolja a tagállamoknak, hogy fejlesszék a minőségi szociális és a sürgősségi szociális lakások kínálatát, hogy mindenki számára, és különösen a leginkább rászorulók számára biztosítható legyen a megfizethető és megfelelő lakhatás; úgy véli, hogy a társadalomnak és az önkormányzatoknak többe kerül újra elszállásolni a lakásukból kilakoltatott személyeket, mint hogy ott tartsák őket; ezért a kilakoltatások megelőzésére irányuló politikák megvalósítását javasolja, elsősorban azáltal, hogy a kilakoltatással veszélyeztetett személyek lakbérét és lakbérhátralékait az önkormányzat vállalja át;

| 77. | emlékeztet a hátrányos helyzetű lakókörnyék, a fokozódó szegénység és társadalmi kirekesztés, valamint a szaporodó egészségügyi problémák közötti kapcsolatra; ezért a hátrányos helyzetű lakókörnyékeken történő európai beavatkozást a kirekesztés elleni küzdelem és az egészségügyi kiadások csökkentésének költséghatékony módjának tartja, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy fokozza ezeket a beavatkozásokat a következő kohéziós politika és más uniós programok keretében; |
| --- | --- |

77.

emlékeztet a hátrányos helyzetű lakókörnyék, a fokozódó szegénység és társadalmi kirekesztés, valamint a szaporodó egészségügyi problémák közötti kapcsolatra; ezért a hátrányos helyzetű lakókörnyékeken történő európai beavatkozást a kirekesztés elleni küzdelem és az egészségügyi kiadások csökkentésének költséghatékony módjának tartja, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy fokozza ezeket a beavatkozásokat a következő kohéziós politika és más uniós programok keretében;

| 78. | kéri, hogy az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében növeljék az ERFA-nak a szociális lakások energiahatékonyságának javítására irányuló intézkedések finanszírozására szánt keretét; |
| --- | --- |

78.

kéri, hogy az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében növeljék az ERFA-nak a szociális lakások energiahatékonyságának javítására irányuló intézkedések finanszírozására szánt keretét;

| 79. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a tagállamoknak jelentős erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a háztartások költségvetési tételei között csökkenjen az energiaköltség, az Uniónak azzal, hogy biztonságos ellátást biztosít, hogy védekezzen az energiapiaci árak jelentős ingadozásai ellen, a tagállamoknak azzal, hogy fokozzák a háztartások energiahatékonyságának támogatására irányuló politikáikat; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak és a tagállamoknak jelentős erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a háztartások költségvetési tételei között csökkenjen az energiaköltség, az Uniónak azzal, hogy biztonságos ellátást biztosít, hogy védekezzen az energiapiaci árak jelentős ingadozásai ellen, a tagállamoknak azzal, hogy fokozzák a háztartások energiahatékonyságának támogatására irányuló politikáikat;

Romák

| 80. | kéri, hogy a romákat, valamint az őket képviselő és a velük dolgozó szervezeteket 2020-ig aktívan vonják be a nemzeti roma integrációs stratégiák kidolgozásába és végrehajtásába, a szegénység csökkentésére irányuló uniós cél elérésének elősegítése érdekében; kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy mihamarabb hajtsák végre a romák integrációjára vonatkozó európai stratégiát, és kéri a tagállamokat, hogy a romák integrációjára vonatkozó nemzeti stratégiák európai koordinációs keretének megfelelően, melyet a Bizottság 2011. áprilisban terjesztett elő, év végéig tegyenek javaslatot a romák integrációjára irányuló intézkedéseikre; hangsúlyozza, hogy ugyanúgy, mint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez, a romák beilleszkedéséhez és integrációjához is nagyobb erőfeszítésre lesz szükség annak érdekében, hogy 2020-ig megvalósuljon a teljes integrációjuk és megszűnjön az a sok megkülönböztetés, amelynek áldozatául esnek; kéri, hogy a roma népességet és a bevándorlókat vonják be a beilleszkedésüket szolgáló valamennyi uniós és tagállami politikába; |
| --- | --- |

80.

kéri, hogy a romákat, valamint az őket képviselő és a velük dolgozó szervezeteket 2020-ig aktívan vonják be a nemzeti roma integrációs stratégiák kidolgozásába és végrehajtásába, a szegénység csökkentésére irányuló uniós cél elérésének elősegítése érdekében; kéri az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy mihamarabb hajtsák végre a romák integrációjára vonatkozó európai stratégiát, és kéri a tagállamokat, hogy a romák integrációjára vonatkozó nemzeti stratégiák európai koordinációs keretének megfelelően, melyet a Bizottság 2011. áprilisban terjesztett elő, év végéig tegyenek javaslatot a romák integrációjára irányuló intézkedéseikre; hangsúlyozza, hogy ugyanúgy, mint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez, a romák beilleszkedéséhez és integrációjához is nagyobb erőfeszítésre lesz szükség annak érdekében, hogy 2020-ig megvalósuljon a teljes integrációjuk és megszűnjön az a sok megkülönböztetés, amelynek áldozatául esnek; kéri, hogy a roma népességet és a bevándorlókat vonják be a beilleszkedésüket szolgáló valamennyi uniós és tagállami politikába;

| 81. | hangsúlyozza a szociális, egészségügyi, gondozási és oktatási szolgáltatások jelentőségét a készségek terén meglévő hiányosságok pótlásában, az emberek társadalmi integrációjának előmozdításában, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; emlékeztet az új munkahelyek létrehozása tekintetében meglévő képességükre, és kéri az e kulcsfontosságú szolgáltatásokra és infrastruktúrákra irányuló erőteljes és fenntartható beruházások megvalósítását, illetve e szolgáltatások és infrastruktúrák fejlesztését; türelmetlenül várja a Bizottság cselekvési tervét az egészségügyi ágazatban fennálló munkaerőhiány leküzdésére; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza a szociális, egészségügyi, gondozási és oktatási szolgáltatások jelentőségét a készségek terén meglévő hiányosságok pótlásában, az emberek társadalmi integrációjának előmozdításában, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; emlékeztet az új munkahelyek létrehozása tekintetében meglévő képességükre, és kéri az e kulcsfontosságú szolgáltatásokra és infrastruktúrákra irányuló erőteljes és fenntartható beruházások megvalósítását, illetve e szolgáltatások és infrastruktúrák fejlesztését; türelmetlenül várja a Bizottság cselekvési tervét az egészségügyi ágazatban fennálló munkaerőhiány leküzdésére;

| 82. | kéri, hogy a fogyatékossággal élő népesség érdekeit vegyék figyelembe az uniós források tervezése, felhasználása és ellenőrzése során, különösen az oktatás, képzés, foglalkoztatás és az önálló életvitel (közlekedés és kommunikáció) támogatása esetében; |
| --- | --- |

82.

kéri, hogy a fogyatékossággal élő népesség érdekeit vegyék figyelembe az uniós források tervezése, felhasználása és ellenőrzése során, különösen az oktatás, képzés, foglalkoztatás és az önálló életvitel (közlekedés és kommunikáció) támogatása esetében;

Gyermekek

| 83. | kéri, hogy a gyermekszegénység elleni küzdelem a megelőzésre összpontosuljon, az egyes területek korrekt lefedésével hozzáférhetővé téve – annak érdekében, hogy iskolai életüket ne kezdjék sokszoros hátránnyal – a kisgyermekekkel kapcsolatos kiváló minőségű oktatási és gondozási szolgáltatásokat és más rájuk irányuló eszközöket (tanidei és szünidei tevékenységi központok stb., iskolán kívüli, kulturális, sport- stb. tevékenységek, nappali felügyelet), az elismerten bevált szolgáltatások pénzügyi támogatásával és a szegénységbe sodródott családokra irányuló támogatási politikák szisztematikus integrációjával az összes releváns fellépési területen, az átfogó megközelítést a leginkább rászoruló családokra, elsősorban a fogyatékos gyermekeket nevelő családokra, az egyszülős családokra és a sokgyermekes családokra irányuló, célzott intézkedésekkel kombinálva kéri, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló programokban külön figyelmet fordítsanak a szülő-gyermek kapcsolatokra a mélyszegénység következményeivel összefüggő gyermekelhelyezések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

83.

kéri, hogy a gyermekszegénység elleni küzdelem a megelőzésre összpontosuljon, az egyes területek korrekt lefedésével hozzáférhetővé téve – annak érdekében, hogy iskolai életüket ne kezdjék sokszoros hátránnyal – a kisgyermekekkel kapcsolatos kiváló minőségű oktatási és gondozási szolgáltatásokat és más rájuk irányuló eszközöket (tanidei és szünidei tevékenységi központok stb., iskolán kívüli, kulturális, sport- stb. tevékenységek, nappali felügyelet), az elismerten bevált szolgáltatások pénzügyi támogatásával és a szegénységbe sodródott családokra irányuló támogatási politikák szisztematikus integrációjával az összes releváns fellépési területen, az átfogó megközelítést a leginkább rászoruló családokra, elsősorban a fogyatékos gyermekeket nevelő családokra, az egyszülős családokra és a sokgyermekes családokra irányuló, célzott intézkedésekkel kombinálva kéri, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre irányuló programokban külön figyelmet fordítsanak a szülő-gyermek kapcsolatokra a mélyszegénység következményeivel összefüggő gyermekelhelyezések elkerülése érdekében;

| 84. | hangsúlyozza, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében minden gyermeknek és fiatalnak joga van az oktatáshoz, ideértve azokat a gyermekeket és fiatalokat is, akiknek nincs tartózkodási engedélyük abban az országban, ahol tartózkodnak; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében minden gyermeknek és fiatalnak joga van az oktatáshoz, ideértve azokat a gyermekeket és fiatalokat is, akiknek nincs tartózkodási engedélyük abban az országban, ahol tartózkodnak;

| 85. | emlékeztet arra, hogy több ezer gyermeket választanak el szüleiktől az életkörülményeik miatt (nincs lakásuk), vagy azért, mert (anyagi, társadalmi és kulturális) súlyos szegénységben élő szüleik nem kapták meg a szülői feladataik ellátásához szükséges támogatást; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy több ezer gyermeket választanak el szüleiktől az életkörülményeik miatt (nincs lakásuk), vagy azért, mert (anyagi, társadalmi és kulturális) súlyos szegénységben élő szüleik nem kapták meg a szülői feladataik ellátásához szükséges támogatást;

| 86. | kéri, hogy külön figyelmet fordítsanak a fiatalok jövőjére, és világos stratégiát határozzanak meg annak elősegítésére, hogy a fiatalok a képzettségi szintjük tiszteletben tartása mellett tisztességes első munkahelyhez juthassanak, |
| --- | --- |

86.

kéri, hogy külön figyelmet fordítsanak a fiatalok jövőjére, és világos stratégiát határozzanak meg annak elősegítésére, hogy a fiatalok a képzettségi szintjük tiszteletben tartása mellett tisztességes első munkahelyhez juthassanak,

| 87. | kiemeli, hogy a szegénység elleni küzdelemhez átfogó és következetes megközelítésre van szükség, amely a politika valamennyi szektorát magában foglalja; emlékeztet ezenkívül arra is, hogy rendkívül fontos, hogy megerősítsék a szóban forgó jelenség megelőzése és leküzdése érdekében európai és nemzeti szinten hozott intézkedéseket; |
| --- | --- |

87.

kiemeli, hogy a szegénység elleni küzdelemhez átfogó és következetes megközelítésre van szükség, amely a politika valamennyi szektorát magában foglalja; emlékeztet ezenkívül arra is, hogy rendkívül fontos, hogy megerősítsék a szóban forgó jelenség megelőzése és leküzdése érdekében európai és nemzeti szinten hozott intézkedéseket;

| 88. | átfogóbb megközelítést tart szükségesnek a gyermekszegénységgel kapcsolatosan, kiemelve ugyanakkor, hogy már történtek előrelépések a „közös elvek” megállapítása terén, amit a Foglalkoztatási Tanács 2010. december 6-i, a gyermekszegénység elleni küzdelem prioritásként történő kezelésére felszólító következtetései is alátámasztanak; |
| --- | --- |

88.

átfogóbb megközelítést tart szükségesnek a gyermekszegénységgel kapcsolatosan, kiemelve ugyanakkor, hogy már történtek előrelépések a „közös elvek” megállapítása terén, amit a Foglalkoztatási Tanács 2010. december 6-i, a gyermekszegénység elleni küzdelem prioritásként történő kezelésére felszólító következtetései is alátámasztanak;

| 89. | támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy 2012 folyamán ajánlást terjeszt elő a gyermekszegénységről; |
| --- | --- |

89.

támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy 2012 folyamán ajánlást terjeszt elő a gyermekszegénységről;

| 90. | támogatja az EPSCO Tanács júniusi következtetéseit, amely támogatja a gyermekszegénység megelőzését és a gyermekek jólétét célzó integrált stratégiát, és amely a megfelelő családi jövedelmet, a szolgáltatásokhoz való hozzáférést – ideértve a korai tanulást és gyermekgondozást –, és a gyermekek részvételét helyezi középpontba; részletes ütemterv kidolgozását kéri a javasolt közlemény 2012-es végrehajtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

90.

támogatja az EPSCO Tanács júniusi következtetéseit, amely támogatja a gyermekszegénység megelőzését és a gyermekek jólétét célzó integrált stratégiát, és amely a megfelelő családi jövedelmet, a szolgáltatásokhoz való hozzáférést – ideértve a korai tanulást és gyermekgondozást –, és a gyermekek részvételét helyezi középpontba; részletes ütemterv kidolgozását kéri a javasolt közlemény 2012-es végrehajtására vonatkozóan;

| 91. | hangsúlyozza a strukturális alapok – különösen az Európai Szociális Alap – fontosságát, amelyet a tagállamok szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelmét segítő kulcsfontosságú eszköznek tekint; felszólítja a tagállamokat több társfinanszírozott intézkedés végrehajtására olyan szolgáltatások támogatása érdekében, mint például a gyermekek, idősek és ápolásra szoruló személyek gondozását szolgáló intézmények; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza a strukturális alapok – különösen az Európai Szociális Alap – fontosságát, amelyet a tagállamok szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelmét segítő kulcsfontosságú eszköznek tekint; felszólítja a tagállamokat több társfinanszírozott intézkedés végrehajtására olyan szolgáltatások támogatása érdekében, mint például a gyermekek, idősek és ápolásra szoruló személyek gondozását szolgáló intézmények;

| 92. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamokkal elfogadott megszorító politikák ne akadályozzák, illetve ne tegyék kérdésessé az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésének elérésére tett erőfeszítések folytatását, hogy 20 millió embert kiemeljenek a szegénységből; |
| --- | --- |

92.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamokkal elfogadott megszorító politikák ne akadályozzák, illetve ne tegyék kérdésessé az Európa 2020 stratégia azon célkitűzésének elérésére tett erőfeszítések folytatását, hogy 20 millió embert kiemeljenek a szegénységből;

| 93. | felszólít a szegénység ördögi köre elleni küzdelemre annak érdekében, hogy a szegénység ne öröklődjön tovább a nemzedékek között; |
| --- | --- |

93.

felszólít a szegénység ördögi köre elleni küzdelemre annak érdekében, hogy a szegénység ne öröklődjön tovább a nemzedékek között;

| 94. | felhívja a tagállamokat, hogy ismerjék el a művészek szerepének valós értékét a társadalmi beilleszkedésben és a szegénység elleni küzdelemben, különösen munkakörnyezetük és társadalmi helyzetük támogatásával; |
| --- | --- |

94.

felhívja a tagállamokat, hogy ismerjék el a művészek szerepének valós értékét a társadalmi beilleszkedésben és a szegénység elleni küzdelemben, különösen munkakörnyezetük és társadalmi helyzetük támogatásával;

Minimális jövedelem

| 95. | kéri, hogy a Bizottság a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett indítson konzultációt a – kielégítő mértékű és a gazdasági fejlődést nem akadályozó – minimális jövedelemre vonatkozó esetleges jogalkotási kezdeményezésről, mely jövedelem segítségével megelőzhető lenne a szegénység és biztosíthatók az élethez szükséges méltó alapfeltételek, a társadalmi életben való teljes körű és akadálytalan részvétel, a munka- és képzési lehetőségek felkutatása, s mely gazdasági szempontból automatikus stabilizátorként működne, tiszteeltben tartva az egyes tagállamok eltérő gyakorlatait, kollektív szerződéseit és jogrendszereit, hiszen a minimális jövedelem meghatározása az egyes tagállamok előjoga marad; kéri, hogy a Bizottság segítse a tagállamokat a minimális jövedelem szintjeivel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásában, és ösztönözze a tagállamokat az egyes tagállamokra jellemző átlagjövedelem legalább 60 %-át elérő minimális jövedelmet biztosító rendszerek kialakítására; |
| --- | --- |

95.

kéri, hogy a Bizottság a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett indítson konzultációt a – kielégítő mértékű és a gazdasági fejlődést nem akadályozó – minimális jövedelemre vonatkozó esetleges jogalkotási kezdeményezésről, mely jövedelem segítségével megelőzhető lenne a szegénység és biztosíthatók az élethez szükséges méltó alapfeltételek, a társadalmi életben való teljes körű és akadálytalan részvétel, a munka- és képzési lehetőségek felkutatása, s mely gazdasági szempontból automatikus stabilizátorként működne, tiszteeltben tartva az egyes tagállamok eltérő gyakorlatait, kollektív szerződéseit és jogrendszereit, hiszen a minimális jövedelem meghatározása az egyes tagállamok előjoga marad; kéri, hogy a Bizottság segítse a tagállamokat a minimális jövedelem szintjeivel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásában, és ösztönözze a tagállamokat az egyes tagállamokra jellemző átlagjövedelem legalább 60 %-át elérő minimális jövedelmet biztosító rendszerek kialakítására;

Az igénybevétel elmaradása

| 96. | felhívja a figyelmet arra, hogy az OECD szerint az ellátások 20–40 %-át nem veszik igénybe; felszólítja a tagállamokat, hogy a rejtett szegénység elkerülése érdekében mérjék fel jövedelemtámogatási rendszereiket, növeljék azok átláthatóságát, tájékoztassák hatékonyabban a segélyben részesülőket a jogaikról, vezessenek be hatékonyabb tanácsadási szolgáltatásokat, egyszerűsítsék az eljárásokat és vezessenek be a minimálbérben részesülőkhöz kapcsolódó megbélyegzés és megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket és politikákat; |
| --- | --- |

96.

felhívja a figyelmet arra, hogy az OECD szerint az ellátások 20–40 %-át nem veszik igénybe; felszólítja a tagállamokat, hogy a rejtett szegénység elkerülése érdekében mérjék fel jövedelemtámogatási rendszereiket, növeljék azok átláthatóságát, tájékoztassák hatékonyabban a segélyben részesülőket a jogaikról, vezessenek be hatékonyabb tanácsadási szolgáltatásokat, egyszerűsítsék az eljárásokat és vezessenek be a minimálbérben részesülőkhöz kapcsolódó megbélyegzés és megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket és politikákat;

| 97. | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő támogatást, képzést, valamint a gondozó családtagok tehermentesítését szolgáló támogató szolgáltatást, hogy az idősek és a gondozásra szorulók saját otthonukban és közösségükben maradhassanak mindaddig, ameddig csak akarnak; |
| --- | --- |

97.

kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő támogatást, képzést, valamint a gondozó családtagok tehermentesítését szolgáló támogató szolgáltatást, hogy az idősek és a gondozásra szorulók saját otthonukban és közösségükben maradhassanak mindaddig, ameddig csak akarnak;

| 98. | kéri, hogy a Bizottság értékelje, hogy a nagyfokú eladósodás mennyiben járul hozzá a szegénység jelenségéhez, valamint hogy a platformon belül segítse elő a túlzott eladósodás elleni küzdelem eszközeivel kapcsolatos gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

98.

kéri, hogy a Bizottság értékelje, hogy a nagyfokú eladósodás mennyiben járul hozzá a szegénység jelenségéhez, valamint hogy a platformon belül segítse elő a túlzott eladósodás elleni küzdelem eszközeivel kapcsolatos gyakorlatok cseréjét;

Időskorúak – gondozói szabadság

| 99. | véleménye szerint valamennyi tagállamban szükség van az időskorúak gondozására szolgáló programok – ideértve az otthoni gondozást is – erősítésére ás újragondolására a társadalomból való kiszorulásuk vagy szegénységbe zuhanásuk megelőzése érdekében, hozzátéve, hogy az időskorúak családon belüli gondozását, ha lehetséges, pénzügyileg is ösztönözni kell, összhangban a fenntartható társadalom kialakításának céljával, erősítve az aktív idősödés és a generációk közötti szolidaritás támogatását, fokozva a hozzáférhetőséget és a szolidaritást, valamint javítva a hosszú távú gondozás minőségét; kéri a Bizottságot annak felmérésére, hogy a segítő számára járó szabadság hozzájárulna-e ehhez; |
| --- | --- |

99.

véleménye szerint valamennyi tagállamban szükség van az időskorúak gondozására szolgáló programok – ideértve az otthoni gondozást is – erősítésére ás újragondolására a társadalomból való kiszorulásuk vagy szegénységbe zuhanásuk megelőzése érdekében, hozzátéve, hogy az időskorúak családon belüli gondozását, ha lehetséges, pénzügyileg is ösztönözni kell, összhangban a fenntartható társadalom kialakításának céljával, erősítve az aktív idősödés és a generációk közötti szolidaritás támogatását, fokozva a hozzáférhetőséget és a szolidaritást, valamint javítva a hosszú távú gondozás minőségét; kéri a Bizottságot annak felmérésére, hogy a segítő számára járó szabadság hozzájárulna-e ehhez;

| 100. | kéri, hogy a Bizottság fordítson kellő figyelmet a szociális innováció fejlesztésére, a tényeken alapuló szociálpolitika támogatására, valamint a hatásvizsgálati tanulmányok megalapozottabb, hozzáadott értéket képviselő módon történő alkalmazására, amelyek képesek innovációt jelentő és egyben a demográfiai folyamatokkal kapcsolatosan pedig fenntartható megoldásokat is felmutatni; |
| --- | --- |

100.

kéri, hogy a Bizottság fordítson kellő figyelmet a szociális innováció fejlesztésére, a tényeken alapuló szociálpolitika támogatására, valamint a hatásvizsgálati tanulmányok megalapozottabb, hozzáadott értéket képviselő módon történő alkalmazására, amelyek képesek innovációt jelentő és egyben a demográfiai folyamatokkal kapcsolatosan pedig fenntartható megoldásokat is felmutatni;

| 101. | fontosnak tartja szakpolitikai javaslatok tagállami szinten történő kidolgozását, a szegénységgel és a kirekesztéssel kapcsolatos problémák – például a hajléktalanság vagy a kábítószer- és alkoholfüggőség – leküzdése érdekében; felszólít a legjobb gyakorlatok még hatékonyabb cseréjére ezeken a területeken a tagállamok között; |
| --- | --- |

101.

fontosnak tartja szakpolitikai javaslatok tagállami szinten történő kidolgozását, a szegénységgel és a kirekesztéssel kapcsolatos problémák – például a hajléktalanság vagy a kábítószer- és alkoholfüggőség – leküzdése érdekében; felszólít a legjobb gyakorlatok még hatékonyabb cseréjére ezeken a területeken a tagállamok között;

| 102. | kiemeli, hogy intézkedéseket kell javasolni az önkéntesség területén tevékenykedő szervezetek uniós finanszírozásokhoz való hozzáférésének egyszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

102.

kiemeli, hogy intézkedéseket kell javasolni az önkéntesség területén tevékenykedő szervezetek uniós finanszírozásokhoz való hozzáférésének egyszerűsítése érdekében;

| 103. | kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Európai Parlament jelentését az európai nyugdíjak jövőjéről szóló zöld könyvről; |
| --- | --- |

103.

kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az Európai Parlament jelentését az európai nyugdíjak jövőjéről szóló zöld könyvről;

| 104. | javasolja a tagállamoknak, hogy megfelelő minimálnyugdíjat vezessenek be, amely lehetővé teszi az idős embereknek, hogy méltóképpen éljenek; |
| --- | --- |

104.

javasolja a tagállamoknak, hogy megfelelő minimálnyugdíjat vezessenek be, amely lehetővé teszi az idős embereknek, hogy méltóképpen éljenek;

| 105. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegyen tervbe egy keret-iránymutatásokból és elvekből álló csomagot a megfelelő és fenntartható nyugdíjszabályok biztosítása céljából, hogy hatékonyan küzdjön a szegénység kockázata ellen, amellyel a bizonytalan és szórványos foglalkoztatás és alacsony javadalmazás következtében a nők szembesülnek; megállapítja, hogy az anyaságnak és a gondozásnak tulajdonított érték növelése mellett szorosabb köteléket kell kialakítani a jóléti rendelkezések és az egyéni és családi körülmények között; |
| --- | --- |

105.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegyen tervbe egy keret-iránymutatásokból és elvekből álló csomagot a megfelelő és fenntartható nyugdíjszabályok biztosítása céljából, hogy hatékonyan küzdjön a szegénység kockázata ellen, amellyel a bizonytalan és szórványos foglalkoztatás és alacsony javadalmazás következtében a nők szembesülnek; megállapítja, hogy az anyaságnak és a gondozásnak tulajdonított érték növelése mellett szorosabb köteléket kell kialakítani a jóléti rendelkezések és az egyéni és családi körülmények között;

*

* *

| 106. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

106.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(3)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(4)  Az Európai Unió Tanácsa, 10560/10. számú sajtóközlemény (Presse 156), a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 3019. ülése, Luxembourg, 2011. június 7–8.

(5)  Az Európai Unió Tanácsa (Foglalkoztatás, Szociálpolitika, Egészségügy és Fogyasztóvédelem), 3053. ülés, 2010. december 6.

(6)  Az Európai Unió Tanácsa, 7360/11. számú sajtóközlemény (Presse 52), a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóügyi Tanács 3073. ülése, Brüsszel, 2011. március 7.

(7)  A szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleménye a Tanács részére, az Európai Unió Tanácsa, 6491/11., SOC 124, 2011. február 15.

(8)  A szociális védelemmel foglalkozó bizottság jelentése, az Európai Unió Tanácsa, 6624/10 ADD 1, SOC 135, ECOFIN 76, SAN 30, 2011. február 18.

(9)  A szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleménye a Tanács részére, az Európai Unió Tanácsa, 9960/10., SOC 357, SAN 122, 2010. május 20.

(10)  HL C 166., 2011.6.7., 18. o.

(11)  HL C 248., 2011.8.25., 130. o.

(12)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(13)  HL C 87. E, 2002.4.11., 253. o.

(14)  HL C 9. E, 2010.1.15., 11. o.

(15)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(16)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(17)  HL C 236 E., 2011.8.12., 57. o.

(18)  HL C 161 E., 2011.5.31., 120. o.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0262.

(20)  HL C 308 E., 2011.10.20., 116. o.

(21)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0376.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010) 0375.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0058.

(24)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0086.

(25)  HL C 308. E, 2011.10.20., 49. o.

(26)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0338.

(27)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0092.

(28)  HL C 259. E, 2009.10.29., 19. o.

(29)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0499.

(30)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0383.

(31)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(32)  A Tanács 2011. március 7-i következtetései, Brüsszel.

(33)  HL C 236. E, 2011.8.12., 79. o.

(34)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0319.

(35)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0365.

(36)  A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform (COM(2010)0758 végleges.

(37)  10 EUROSTAT (2009), SPC jelentés: Az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójának SPC értékelése (2011. február 10.).

(38)  Az egészségügy szociális meghatározó tényezőivel foglalkozó bizottság (2008). A szakadék csökkentése egy generáción belül: az egyenlőség megteremtése az egészségügyben az egészség szociális tényezőire irányuló cselekvés révén. Az egészségügy szociális meghatározó tényezőivel foglalkozó bizottság záró jelentése, Genf, Egészségügyi Világszervezet.

---

2011. november 16., szerda

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/79

---

2011. november 16., szerdaAz AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. évi munkája

P7_TA(2011)0501

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010-ben végzett munkájáról (2011/2120(INI))

2013/C 153 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt Partnerségi Megállapodásra (a cotonoui partnerségi megállapodás) (1), amelyet 2005. június 25-én Luxembourgban és 2010. június 22-én Ouagadougouban módosítottak (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között aláírt Partnerségi Megállapodásra (a cotonoui partnerségi megállapodás) (1), amelyet 2005. június 25-én Luxembourgban és 2010. június 22-én Ouagadougouban módosítottak (2),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (KPK) 2003. április 3-án elfogadott (3), és legutóbb 2008. november 28-án Port Moresbyben (Pápua Új-Guineában) módosított (4) eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés (KPK) 2003. április 3-án elfogadott (3), és legutóbb 2008. november 28-án Port Moresbyben (Pápua Új-Guineában) módosított (4) eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (EPA-k) szóló, a KPK által 2007. november 22-én elfogadott Kigali (Ruanda) Nyilatkozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésbarát gazdasági partnerségi megállapodásokról (EPA-k) szóló, a KPK által 2007. november 22-én elfogadott Kigali (Ruanda) Nyilatkozatra (6),

| — | tekintettel a KPK által 2009. december 3-án Luandában (Angola) elfogadott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás (a cotonoui partnerségi megállapodás) második felülvizsgálatáról szóló Luandai Nyilatkozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK által 2009. december 3-án Luandában (Angola) elfogadott, az AKCS–EU partnerségi megállapodás (a cotonoui partnerségi megállapodás) második felülvizsgálatáról szóló Luandai Nyilatkozatra (7),

| — | tekintettel a KPK kelet-afrikai/indiai-óceáni regionális ülésén 2010. április 29-én Mahéban (Seychelles-szigetek) elfogadott kiáltványra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a KPK kelet-afrikai/indiai-óceáni regionális ülésén 2010. április 29-én Mahéban (Seychelles-szigetek) elfogadott kiáltványra (8),

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, 2007. december 18-án aláírt európai konszenzusra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, 2007. december 18-án aláírt európai konszenzusra (9),

| — | tekintettel a KPK 2010-ben elfogadott alábbi állásfoglalásaira:






  — | Tenerifében az alábbiakról:






  — | Az éghajlatváltozás AKCS-államokra gyakorolt gazdasági és pénzügyi hatásai; |
| --- | --- | --- | --- |

—

tekintettel a KPK 2010-ben elfogadott alábbi állásfoglalásaira:

—

Tenerifében az alábbiakról:

—

Az éghajlatváltozás AKCS-államokra gyakorolt gazdasági és pénzügyi hatásai;

| — | A globális válság szociális következményei; |
| --- | --- |

—

A globális válság szociális következményei;

| — | Haiti újjáépítése és rehabilitációja a szerencsétlenség után, valamint a szegénység és a természeti katasztrófák közötti összefüggés; |
| --- | --- |

—

Haiti újjáépítése és rehabilitációja a szerencsétlenség után, valamint a szegénység és a természeti katasztrófák közötti összefüggés;

| — | A dél-szudáni béke megszilárdításának támogatása; valamint |
| --- | --- |

—

A dél-szudáni béke megszilárdításának támogatása; valamint

| — | az Unió és Latin-Amerika közötti banánegyezmény, és annak az AKCS-országok és az EU banántermelőire gyakorolt hatásáról szóló nyilatkozat, valamint a hat AKCS-régió regionális stratégiai dokumentumai (10); |
| --- | --- |

—

az Unió és Latin-Amerika közötti banánegyezmény, és annak az AKCS-országok és az EU banántermelőire gyakorolt hatásáról szóló nyilatkozat, valamint a hat AKCS-régió regionális stratégiai dokumentumai (10);

| — | Kinshasában az alábbiakról:






  — | Szabad és független média; |
| --- | --- | --- |

—

Kinshasában az alábbiakról:

—

Szabad és független média;

| — | A Koppenhága utáni időszak: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

—

A Koppenhága utáni időszak: technológiaátadás, új technológiák és technikai kapacitásbővítés az AKCS-országokban;

| — | A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

—

A millenniumi fejlesztési célok elérése: innovatív válaszok a társadalmi és gazdasági kihívások kezelésére;

| — | Élelmiszerbiztonság; |
| --- | --- |

—

Élelmiszerbiztonság;

| — | A száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági probléma: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem; valamint |
| --- | --- |

—

A száhel-szaharai régióban fennálló biztonsági probléma: terrorizmus, valamint kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelem; valamint

| — | Nyilatkozat az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-án tartott második fordulóján elért eredmények bejelentéséről (11); |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat az elefántcsontparti elnökválasztás 2010. november 28-án tartott második fordulóján elért eredmények bejelentéséről (11);

| — | tekintettel az AKCS Parlamenti Közgyűlésnek a vallások békés együttéléséről és az AKCS–EU partnerségen belül a homoszexualitás jelenségének tulajdonított jelentőségről szóló 2010. szeptember 28-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Parlamenti Közgyűlésnek a vallások békés együttéléséről és az AKCS–EU partnerségen belül a homoszexualitás jelenségének tulajdonított jelentőségről szóló 2010. szeptember 28-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EPP, S&D, ALDE, Verts/ALE és GUE/NGL európai parlamenti képviselőcsoportoknak az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés uniós tagjai által tett AKCS-nyilatkozatra válaszként adott 2010. december 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EPP, S&D, ALDE, Verts/ALE és GUE/NGL európai parlamenti képviselőcsoportoknak az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés uniós tagjai által tett AKCS-nyilatkozatra válaszként adott 2010. december 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0315/2011),

| A. | mivel a Kinshasában megrendezett 20. ülésen az Unió Tanácsa nem képviseltette magát, |
| --- | --- |

A.

mivel a Kinshasában megrendezett 20. ülésen az Unió Tanácsa nem képviseltette magát,

| B. | mivel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés a legnagyobb olyan parlamenti szerv, amely északi és déli országokat egyaránt magában foglal, |
| --- | --- |

B.

mivel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés a legnagyobb olyan parlamenti szerv, amely északi és déli országokat egyaránt magában foglal,

| C. | mivel az AKCS Titkárságának költségvetése 2010-ben két tényfeltáró misszió – Madagaszkárra és Haitire –, továbbá egy választási megfigyelő misszió megszervezésre (Burundiba) volt elegendő, |
| --- | --- |

C.

mivel az AKCS Titkárságának költségvetése 2010-ben két tényfeltáró misszió – Madagaszkárra és Haitire –, továbbá egy választási megfigyelő misszió megszervezésre (Burundiba) volt elegendő,

| D. | mivel a fejlesztési és humanitárius támogatásért felelős biztos a KPK 2007. júniusi wiesbadeni (Németország) ülésén olyan vállalást tett, hogy az AKCS-országok országos és regionális stratégiai dokumentumait (2008–2013) a parlamentek általi demokratikus ellenőrzésnek vetik alá; valamint üdvözölve azt a tényt, hogy a vállalást teljesítették és a 19. tenerifei ülésen elfogadták a regionális stratégiai dokumentumokról szóló következtetéseket, |
| --- | --- |

D.

mivel a fejlesztési és humanitárius támogatásért felelős biztos a KPK 2007. júniusi wiesbadeni (Németország) ülésén olyan vállalást tett, hogy az AKCS-országok országos és regionális stratégiai dokumentumait (2008–2013) a parlamentek általi demokratikus ellenőrzésnek vetik alá; valamint üdvözölve azt a tényt, hogy a vállalást teljesítették és a 19. tenerifei ülésen elfogadták a regionális stratégiai dokumentumokról szóló következtetéseket,

| E. | mivel a cotonoui partnerségi megállapodás 2010-re tervezett felülvizsgálata értékes lehetőséget biztosított a KPK szerepének és regionális dimenziójának megerősítésére, valamint a parlamenti felügyelet AKCS-régiókban való kialakítására; |
| --- | --- |

E.

mivel a cotonoui partnerségi megállapodás 2010-re tervezett felülvizsgálata értékes lehetőséget biztosított a KPK szerepének és regionális dimenziójának megerősítésére, valamint a parlamenti felügyelet AKCS-régiókban való kialakítására;

| F. | mivel a KPK 2010-ben, a Seychelle-szigeteken tartott regionális ülése igen sikeres volt és a fenti mahéi kiáltvány elfogadásához vezetett; |
| --- | --- |

F.

mivel a KPK 2010-ben, a Seychelle-szigeteken tartott regionális ülése igen sikeres volt és a fenti mahéi kiáltvány elfogadásához vezetett;

| G. | mivel a helyzet Haitiban a szigetet romba döntő földrengés után 20 hónappal továbbra is drámai, és üdvözölve az országba küldött KPK-missziót, valamint a Tenerifén elfogadott állásfoglalást, |
| --- | --- |

G.

mivel a helyzet Haitiban a szigetet romba döntő földrengés után 20 hónappal továbbra is drámai, és üdvözölve az országba küldött KPK-missziót, valamint a Tenerifén elfogadott állásfoglalást,

| 1. | üdvözli, hogy 2010-ben a KPK továbbra is keretet biztosított az Európai Unió és az AKCS-országok közötti nyílt, demokratikus és mélyreható párbeszédhez a cotonoui partnerségi megállapodásról, beleértve a gazdasági partnerségi megállapodásokat, valamint az AKCS-országok hat régiójának regionális stratégiájára vonatkozó dokumentumokat is; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy 2010-ben a KPK továbbra is keretet biztosított az Európai Unió és az AKCS-országok közötti nyílt, demokratikus és mélyreható párbeszédhez a cotonoui partnerségi megállapodásról, beleértve a gazdasági partnerségi megállapodásokat, valamint az AKCS-országok hat régiójának regionális stratégiájára vonatkozó dokumentumokat is;

| 2. | hangsúlyozza, hogy jobban oda kell figyelni az AKCS–EU KPK munkájának eredményeire, valamint biztosítani kell a koherenciát a KPK és az EP állásfoglalásai között; kéri az Európai Parlament képviselőit, hogy fokozottan vegyenek részt az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés ülésein és tevékenységeiben; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy jobban oda kell figyelni az AKCS–EU KPK munkájának eredményeire, valamint biztosítani kell a koherenciát a KPK és az EP állásfoglalásai között; kéri az Európai Parlament képviselőit, hogy fokozottan vegyenek részt az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés ülésein és tevékenységeiben;

| 3. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az Unió Tanácsa nem volt jelen a kinshasai 20. ülésen, és szorgalmazza a főképviselőnél annak biztosítását, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozását követően tisztázzák az Unió Tanácsának szerepét, valamint az EKSZ és a Bizottság hatásköreinek egyértelmű elhatárolását a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

3.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az Unió Tanácsa nem volt jelen a kinshasai 20. ülésen, és szorgalmazza a főképviselőnél annak biztosítását, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozását követően tisztázzák az Unió Tanácsának szerepét, valamint az EKSZ és a Bizottság hatásköreinek egyértelmű elhatárolását a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtása tekintetében;

| 4. | hangsúlyozza különösen az AKCS nemzeti parlamentek, valamint a helyi hatóságok és nem állami szervek kulcsfontosságú szerepét, amelyet az országos és regionális stratégiai dokumentumok nyomon követésében (a nemzeti parlamentek esetében az ilyen dokumentumok kezelésében is), illetve az Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtásában játszanak, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa részvételüket; hangsúlyozza továbbá, hogy szoros parlamenti felügyeletre van szükség a GPM-ekről szóló tárgyalások és a GPM-ek megkötése során; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza különösen az AKCS nemzeti parlamentek, valamint a helyi hatóságok és nem állami szervek kulcsfontosságú szerepét, amelyet az országos és regionális stratégiai dokumentumok nyomon követésében (a nemzeti parlamentek esetében az ilyen dokumentumok kezelésében is), illetve az Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtásában játszanak, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa részvételüket; hangsúlyozza továbbá, hogy szoros parlamenti felügyeletre van szükség a GPM-ekről szóló tárgyalások és a GPM-ek megkötése során;

| 5. | felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a Bizottság és a kormányaik bevonják őket a 2008–2013-as időszak alatt az Unió és országaik közötti együttműködéssel kapcsolatos országos és regionális stratégiai dokumentumok készítésének és végrehajtásának folyamatába, valamint biztosítsák az GPM-tárgyalásokban való teljes körű részvételüket; |
| --- | --- |

5.

felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy a Bizottság és a kormányaik bevonják őket a 2008–2013-as időszak alatt az Unió és országaik közötti együttműködéssel kapcsolatos országos és regionális stratégiai dokumentumok készítésének és végrehajtásának folyamatába, valamint biztosítsák az GPM-tárgyalásokban való teljes körű részvételüket;

| 6. | felkéri a KPK-t, hogy továbbra is gyakoroljon nyomást az EU-tagállamokra annak érdekében, hogy sürgősen tegyenek lépéseket a millenniumi fejlesztési célok elérésére szánt összeg 0,7 %-os GNI-arányos célszintjére vonatkozó kötelezettségvállalás, valamint az Afrika és a legkevésbé fejlett országok javára tett külön vállalások teljesítése érdekében, és javasolja teljesen átlátható, többéves, kötelező intézkedések, többek között jogszabályok elfogadását; |
| --- | --- |

6.

felkéri a KPK-t, hogy továbbra is gyakoroljon nyomást az EU-tagállamokra annak érdekében, hogy sürgősen tegyenek lépéseket a millenniumi fejlesztési célok elérésére szánt összeg 0,7 %-os GNI-arányos célszintjére vonatkozó kötelezettségvállalás, valamint az Afrika és a legkevésbé fejlett országok javára tett külön vállalások teljesítése érdekében, és javasolja teljesen átlátható, többéves, kötelező intézkedések, többek között jogszabályok elfogadását;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy lássa el az AKCS-országok parlamentjeit valamennyi rendelkezésre álló információval és nyújtson nekik segítséget a demokratikus ellenőrzés gyakorlásában, különösen a kapacitásépítés révén; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy lássa el az AKCS-országok parlamentjeit valamennyi rendelkezésre álló információval és nyújtson nekik segítséget a demokratikus ellenőrzés gyakorlásában, különösen a kapacitásépítés révén;

| 8. | kéri az AKCS-országok parlamentjeit és kormányait, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem jegyében fogadjanak el olyan rendelkezéseket, amelyek egyúttal tekintetbe veszik a növekedés fenntartásának, a szegénység felszámolásának és a forrásokhoz való egyenlő hozzáférés garantálásának szükségességét is; kéri ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés kormányaival együttműködve ellenőrizze a legszegényebb AKCS-országok lakosságának vízellátása, valamint az alapvető higiéniai és egészségügyi infrastruktúra megteremtése érdekében létrehozott vízalap megfelelő és hasznot hozó felhasználását; |
| --- | --- |

8.

kéri az AKCS-országok parlamentjeit és kormányait, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem jegyében fogadjanak el olyan rendelkezéseket, amelyek egyúttal tekintetbe veszik a növekedés fenntartásának, a szegénység felszámolásának és a forrásokhoz való egyenlő hozzáférés garantálásának szükségességét is; kéri ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés kormányaival együttműködve ellenőrizze a legszegényebb AKCS-országok lakosságának vízellátása, valamint az alapvető higiéniai és egészségügyi infrastruktúra megteremtése érdekében létrehozott vízalap megfelelő és hasznot hozó felhasználását;

| 9. | kéri az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést és az Európai Bizottságot, valamint az AKCS-országok kormányait, hogy oltalmazzák meg a földhöz való teljes jogot, és fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a földfoglalás jelenségének korlátozását, ez ugyanis a környezet rombolását, a kis helyi földtulajdonosok és a munkások elvándorlását, a források túlzó mértékű kiaknázását, valamint a megélhetési lehetőségek és a biztonságos élelmiszerellátás megszűnését vonhatja maga után; |
| --- | --- |

9.

kéri az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést és az Európai Bizottságot, valamint az AKCS-országok kormányait, hogy oltalmazzák meg a földhöz való teljes jogot, és fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a földfoglalás jelenségének korlátozását, ez ugyanis a környezet rombolását, a kis helyi földtulajdonosok és a munkások elvándorlását, a források túlzó mértékű kiaknázását, valamint a megélhetési lehetőségek és a biztonságos élelmiszerellátás megszűnését vonhatja maga után;

| 10. | e tekintetben felhívja a figyelmet arra, hogy a parlamenteket be kell vonni a demokratikus folyamatba, valamint a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepüket a fejlesztési politikák kialakításában, nyomon követésében és ellenőrzésében; |
| --- | --- |

10.

e tekintetben felhívja a figyelmet arra, hogy a parlamenteket be kell vonni a demokratikus folyamatba, valamint a nemzeti fejlesztési stratégiákba; hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepüket a fejlesztési politikák kialakításában, nyomon követésében és ellenőrzésében;

| 11. | hangsúlyozza, hogy meg kell védeni a sajtó szabadságát és függetlenségét, ez ugyanis alapvető fontosságú a pluralizmus garantálásához, valamint ahhoz, hogy a demokratikus ellenzéki erők és a kisebbségek részt vehessenek a politikai életben; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy meg kell védeni a sajtó szabadságát és függetlenségét, ez ugyanis alapvető fontosságú a pluralizmus garantálásához, valamint ahhoz, hogy a demokratikus ellenzéki erők és a kisebbségek részt vehessenek a politikai életben;

| 12. | kéri az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a polgárok, különösen a nők részvételét a nemi alapú erőszak és az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, e problémák megoldásához ugyanis elengedhetetlen a társadalom bevonása elismeri a nők probléma- és konfliktusmegoldó adottságait, és nyomatékosan kéri a Bizottságot és a Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy növeljék a nők részvételét a családi élettel, a gyermekfelügyelettel, az oktatással stb. foglalkozó munkacsoportokban; |
| --- | --- |

12.

kéri az Európai Uniót és az AKCS-országokat, hogy mozdítsák elő a polgárok, különösen a nők részvételét a nemi alapú erőszak és az emberkereskedelem elleni küzdelem terén, e problémák megoldásához ugyanis elengedhetetlen a társadalom bevonása elismeri a nők probléma- és konfliktusmegoldó adottságait, és nyomatékosan kéri a Bizottságot és a Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy növeljék a nők részvételét a családi élettel, a gyermekfelügyelettel, az oktatással stb. foglalkozó munkacsoportokban;

| 13. | felhívja a parlamenteket, hogy gyakoroljanak szigorú felügyeletet az EFA felett; kiemeli a KPK e vitában kialakított kulcsfontosságú álláspontját, és felszólítja a KPK-t, valamint az AKCS-országok parlamentjeit, hogy aktívan vegyenek benne részt, különös tekintettel a felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálására; |
| --- | --- |

13.

felhívja a parlamenteket, hogy gyakoroljanak szigorú felügyeletet az EFA felett; kiemeli a KPK e vitában kialakított kulcsfontosságú álláspontját, és felszólítja a KPK-t, valamint az AKCS-országok parlamentjeit, hogy aktívan vegyenek benne részt, különös tekintettel a felülvizsgált cotonoui partnerségi megállapodás ratifikálására;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést az Ouagadougou-ban 2010. június 22-én felülvizsgált cotonou-i partnerségi megállapodás ratifikálása terén elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan tájékoztassa az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést az Ouagadougou-ban 2010. június 22-én felülvizsgált cotonou-i partnerségi megállapodás ratifikálása terén elért előrehaladásról;

| 15. | üdvözli a KPK egyre inkább parlamenti és ezáltal politikai jellegét, valamint a tagjai által játszott egyre aktívabb szerepet és vitáinak magasabb színvonalát, amelyek elősegítik az AKCS–EU-partnerséghez történő létfontosságú hozzájárulását; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a KPK egyre inkább parlamenti és ezáltal politikai jellegét, valamint a tagjai által játszott egyre aktívabb szerepet és vitáinak magasabb színvonalát, amelyek elősegítik az AKCS–EU-partnerséghez történő létfontosságú hozzájárulását;

| 16. | rendkívül sajnálja, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés kinshasai ülésén gyakorlatilag szó sem esett a nemi alapú tömeges erőszak eseteinek megtöbbszöröződéséről, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részében előforduló esetekről; |
| --- | --- |

16.

rendkívül sajnálja, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés kinshasai ülésén gyakorlatilag szó sem esett a nemi alapú tömeges erőszak eseteinek megtöbbszöröződéséről, különösen a Kongói Demokratikus Köztársaság keleti részében előforduló esetekről;

| 17. | kéri a Bizottságot és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy mozdítsa elő a méltányos és fenntartható fejlődést, amelynek szociális dimenziója bátorítást nyújt az új vállalkozási formák (például a termelőszövetkezetek) számára; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy mozdítsa elő a méltányos és fenntartható fejlődést, amelynek szociális dimenziója bátorítást nyújt az új vállalkozási formák (például a termelőszövetkezetek) számára;

| 18. | ismételten kijelenti, hogy a diszkriminációmentesség elvének – különösen a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának – az AKCS–EU partnerség keretében maradéktalanul érvényesülnie kell; |
| --- | --- |

18.

ismételten kijelenti, hogy a diszkriminációmentesség elvének – különösen a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalmának – az AKCS–EU partnerség keretében maradéktalanul érvényesülnie kell;

| 19. | kéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait a fogadó országok számára költségvetési támogatás formájában juttatott közösségi finanszírozási lehetőségekről; hangsúlyozza, hogy bizonyos, kifogásolható politikai berendezkedésű államok költségvetési támogatásban részesülnek, és hogy az európai képviselőket tájékoztatni kellene arról, hogy a Bizottság miként méri fel a költségvetési támogatás nyújtásához előírt feltételek teljesítését, és miként követi nyomon azt; |
| --- | --- |

19.

kéri az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjait a fogadó országok számára költségvetési támogatás formájában juttatott közösségi finanszírozási lehetőségekről; hangsúlyozza, hogy bizonyos, kifogásolható politikai berendezkedésű államok költségvetési támogatásban részesülnek, és hogy az európai képviselőket tájékoztatni kellene arról, hogy a Bizottság miként méri fel a költségvetési támogatás nyújtásához előírt feltételek teljesítését, és miként követi nyomon azt;

| 20. | úgy véli, hogy a helyi hatóságokkal az adott ország helyzetéről folytatott eszmecsere – amelyre először Kinshasában került sor – e megerősített párbeszéd kiemelkedő példájának tekinthető; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a helyi hatóságokkal az adott ország helyzetéről folytatott eszmecsere – amelyre először Kinshasában került sor – e megerősített párbeszéd kiemelkedő példájának tekinthető;

| 21. | ismételten hangsúlyozza a Közös Parlamenti Közgyűlés az Unió és Latin-Amerika között kötött banánegyezményről szóló nyilatkozatának jelentőségét, tekintettel e megállapodásnak az AKCS-országok és az uniós tagállamok banántermelőinek versenyképességére gyakorolt, rendkívül erőteljes hatására; kéri ezzel összefüggésben, hogy az Európai Parlament és a Tanács tegyen meg minden lehetséges lépést egy olyan megállapodás sikere érdekében, amely lehetővé teszi a banánra vonatkozó kísérő intézkedésekről szóló rendelet jogcímén az AKCS-országok banántermelőit megillető pénzügyi kompenzáció gyors igénybe vételét; kéri ezért a Közös Parlamenti Közgyűlés Elnökségét, valamint a Gazdasági, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövessék figyelemmel e kérdés fejleményeit; |
| --- | --- |

21.

ismételten hangsúlyozza a Közös Parlamenti Közgyűlés az Unió és Latin-Amerika között kötött banánegyezményről szóló nyilatkozatának jelentőségét, tekintettel e megállapodásnak az AKCS-országok és az uniós tagállamok banántermelőinek versenyképességére gyakorolt, rendkívül erőteljes hatására; kéri ezzel összefüggésben, hogy az Európai Parlament és a Tanács tegyen meg minden lehetséges lépést egy olyan megállapodás sikere érdekében, amely lehetővé teszi a banánra vonatkozó kísérő intézkedésekről szóló rendelet jogcímén az AKCS-országok banántermelőit megillető pénzügyi kompenzáció gyors igénybe vételét; kéri ezért a Közös Parlamenti Közgyűlés Elnökségét, valamint a Gazdasági, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottságot, hogy továbbra is szorosan kövessék figyelemmel e kérdés fejleményeit;

| 22. | felhívja a KPK-t, hogy továbbra is kövesse nyomon a haiti, madagaszkári és dél-szudáni helyzetet, és hozzon létre megfigyelő missziót, amelynek célja az Északkelet-Afrika éhínségtől sújtott lakossága számára nyújtott humanitárius segélyek hatékonyságának és folyamatosságának ellenőrzése; felhívja a figyelmet arra, hogy szorosan együtt kell működni az új haiti hatóságokkal, mellettük állva intézményeik megszervezésében, a maradéktalanul működőképes demokrácia kibontakoztatásában és az újjáépítés egész folyamatában; |
| --- | --- |

22.

felhívja a KPK-t, hogy továbbra is kövesse nyomon a haiti, madagaszkári és dél-szudáni helyzetet, és hozzon létre megfigyelő missziót, amelynek célja az Északkelet-Afrika éhínségtől sújtott lakossága számára nyújtott humanitárius segélyek hatékonyságának és folyamatosságának ellenőrzése; felhívja a figyelmet arra, hogy szorosan együtt kell működni az új haiti hatóságokkal, mellettük állva intézményeik megszervezésében, a maradéktalanul működőképes demokrácia kibontakoztatásában és az újjáépítés egész folyamatában;

| 23. | felhívja a KPK-t, hogy folytassa saját választási megfigyelő misszióinak a Burundiba küldött sikeres misszióhoz hasonló alapon történő szervezését, amennyiben e missziók a Közös Parlamenti Közgyűlés kettős legitimitását juttatják kifejezésre, biztosítva egyúttal a KPK választási misszióinak függetlenségét és más regionális megfigyelő szervezetekkel való szoros együttműködést; |
| --- | --- |

23.

felhívja a KPK-t, hogy folytassa saját választási megfigyelő misszióinak a Burundiba küldött sikeres misszióhoz hasonló alapon történő szervezését, amennyiben e missziók a Közös Parlamenti Közgyűlés kettős legitimitását juttatják kifejezésre, biztosítva egyúttal a KPK választási misszióinak függetlenségét és más regionális megfigyelő szervezetekkel való szoros együttműködést;

| 24. | üdvözli, hogy 2010-ben további regionális ülést tartottak a cotonoui partnerségi megállapodásban, valamint a KPK eljárási szabályzatában előírtaknak megfelelően; úgy véli, hogy ezeken az üléseken valódi eszmecserére kerülhet sor a regionális kérdésekben, beleértve a konflikusrendezést és -megelőzést, a regionális kohéziót és a GPM-tárgyalásokat is; gratulál a Seychelle-szigeteken tartott rendkívül sikeres ülés szervezőinek; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy 2010-ben további regionális ülést tartottak a cotonoui partnerségi megállapodásban, valamint a KPK eljárási szabályzatában előírtaknak megfelelően; úgy véli, hogy ezeken az üléseken valódi eszmecserére kerülhet sor a regionális kérdésekben, beleértve a konflikusrendezést és -megelőzést, a regionális kohéziót és a GPM-tárgyalásokat is; gratulál a Seychelle-szigeteken tartott rendkívül sikeres ülés szervezőinek;

| 25. | üdvözli a munkamódszerekkel foglalkozó munkacsoport létrehozását és felhívja a KPK Elnökségét, hogy a KPK hatékonyságának és politikai hatásának fokozása érdekében hajtsa végre a munkacsoport ajánlásait a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtása terén és nemzetközi színtéren egyaránt; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a munkamódszerekkel foglalkozó munkacsoport létrehozását és felhívja a KPK Elnökségét, hogy a KPK hatékonyságának és politikai hatásának fokozása érdekében hajtsa végre a munkacsoport ajánlásait a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtása terén és nemzetközi színtéren egyaránt;

| 26. | hangsúlyozza a Közös Parlamenti Közgyűlés ülései során szervezett, az üléseken folytatott vitákhoz kapcsolódó helyszíni látogatások jelentőségét; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy elmarad a Kinshasába szervezett látogatások következetes folytatása; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a Közös Parlamenti Közgyűlés ülései során szervezett, az üléseken folytatott vitákhoz kapcsolódó helyszíni látogatások jelentőségét; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy elmarad a Kinshasába szervezett látogatások következetes folytatása;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió Tanácsának, a Bizottságnak, az AKCS Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a KPK Elnökségének és Spanyolország és a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió Tanácsának, a Bizottságnak, az AKCS Tanácsának, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a KPK Elnökségének és Spanyolország és a Kongói Demokratikus Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

(3)  HL C 231., 2003.09.26., 68. o.

(4)  ACP-EU/100.291/08/fin.

(5)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(6)  HL C 58., 2008.3.1., 44. o.

(7)  HL C 68., 2010.3.18., 43. o.

(8)  APP 100.746

(9)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat: „A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus” (HL C 25., 2008.1.30., 1. o.).

(10)  HL C 193., 2010.7.16.

(11)  HL C 126., 2011.4.28.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/83

---

2011. november 16., szerdaÉghajlat-változási konferencia Durbanben

P7_TA(2011)0504

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17)

2013/C 153 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére és annak Kiotói Jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére és annak Kiotói Jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az ENSZ 2007-ben, Baliban megrendezett éghajlat-változási konferenciájára és a bali cselekvési tervre (1/COP13. sz. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2007-ben, Baliban megrendezett éghajlat-változási konferenciájára és a bali cselekvési tervre (1/COP13. sz. határozat),

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek tizenötödik konferenciájára (COP15) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2009. december 7–18. között Koppenhágában, Dániában megrendezett ötödik konferenciájára (COP/MOP5), valamint a Koppenhágai Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek tizenötödik konferenciájára (COP15) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2009. december 7–18. között Koppenhágában, Dániában megrendezett ötödik konferenciájára (COP/MOP5), valamint a Koppenhágai Egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek tizenhatodik Konferenciájára (COP16) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban, Mexikóban megrendezett hatodik konferenciájára (COP/MOP6), valamint a Cancúni Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek tizenhatodik Konferenciájára (COP16) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban, Mexikóban megrendezett hatodik konferenciájára (COP/MOP6), valamint a Cancúni Megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek soron következő, tizenhatodik Konferenciájára (COP17) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2011. november 28. és december 9. között Durbanban, Dél-Afrikában megrendezendő hetedik konferenciájára (COP/MOP7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek soron következő, tizenhatodik Konferenciájára (COP17) és a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, a felek 2011. november 28. és december 9. között Durbanban, Dél-Afrikában megrendezendő hetedik konferenciájára (COP/MOP7),

| — | tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára,

| — | tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2009. november 25-i állásfoglalására (2), az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP15) elért eredményekről szóló 2010. február 10-i állásfoglalására (3) és a cancúni éghajlat-változási konferenciáról szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2009. november 25-i állásfoglalására (2), az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP15) elért eredményekről szóló 2010. február 10-i állásfoglalására (3) és a cancúni éghajlat-változási konferenciáról szóló 2010. november 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című, 2009. február 4-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című, 2009. február 4-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című fehér könyvére (COM(2009)0147) és az ezzel kapcsolatos 2010. május 6-i állásfoglalására (6), valamint az Éghajlat-változási Kormányközi Testület megújuló energiaforrásokról és az éghajlatváltozás hatásáról szóló 2011. május 9-i külön jelentésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című fehér könyvére (COM(2009)0147) és az ezzel kapcsolatos 2010. május 6-i állásfoglalására (6), valamint az Éghajlat-változási Kormányközi Testület megújuló energiaforrásokról és az éghajlatváltozás hatásáról szóló 2011. május 9-i külön jelentésére (7),

| — | tekintettel az „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című bizottsági zöld könyvről szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban: erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra” című bizottsági zöld könyvről szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a cancúni konferenciát követő intézkedésekről szóló, 2011. március 14-i tanácsi következtetésekre, valamint az ECOFIN éghajlatváltozásról szóló, 2011. május 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cancúni konferenciát követő intézkedésekről szóló, 2011. március 14-i tanácsi következtetésekre, valamint az ECOFIN éghajlatváltozásról szóló, 2011. május 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biológiai Sokféleség Egyezménye Feleinek tízedik Konferenciáján (COP10) elfogadott határozatokra, különös tekintettel a COP10 geomérnökségről szóló határozatára (2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete Biológiai Sokféleség Egyezménye Feleinek tízedik Konferenciáján (COP10) elfogadott határozatokra, különös tekintettel a COP10 geomérnökségről szóló határozatára (2010),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által, az Európai Unió fejlesztési politikájáról „Az európai konszenzus” címmel, 2005. december 20-án elfogadott közös nyilatkozatra, és különösen annak 22., 38., 75., 76. és 105. pontjára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által, az Európai Unió fejlesztési politikájáról „Az európai konszenzus” címmel, 2005. december 20-án elfogadott közös nyilatkozatra, és különösen annak 22., 38., 75., 76. és 105. pontjára (9),

| — | tekintettel a brit alsóház Környezetvédelmi Ellenőrző Bizottságának „Az Egyesült Királyság tengerentúli segítségnyújtásának hatása a környezetvédelemre és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és hatásainak enyhítésére”című, 2011. június 29-én közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a brit alsóház Környezetvédelmi Ellenőrző Bizottságának „Az Egyesült Királyság tengerentúli segítségnyújtásának hatása a környezetvédelemre és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és hatásainak enyhítésére”című, 2011. június 29-én közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) határozza meg a nemzetközi közösség által közösen megállapított célkitűzésként a szegénység felszámolása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) határozza meg a nemzetközi közösség által közösen megállapított célkitűzésként a szegénység felszámolása érdekében,

| — | tekintettel a környezetvédelemnek a fejlesztési együttműködésbe történő beépítéséről szóló, 2009. június 25-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetvédelemnek a fejlesztési együttműködésbe történő beépítéséről szóló, 2009. június 25-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az éghajlatváltozással szemben Afrikában folytatott küzdelem folyamatairól szóló 2009. május 25–29-i nairobi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozással szemben Afrikában folytatott küzdelem folyamatairól szóló 2009. május 25–29-i nairobi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló 2011. szeptember 27-i kérdésre (O-000216/2011 - B7-0639/2011), valamint a Bizottsághoz intézett, a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló 2011. szeptember 27-i kérdésre (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló 2011. szeptember 27-i kérdésre (O-000216/2011 - B7-0639/2011), valamint a Bizottsághoz intézett, a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló 2011. szeptember 27-i kérdésre (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel egyértelmű tudományos bizonyítékok vannak az éghajlatváltozás meglétére és hatásaira vonatkozóan, és ezáltal elengedhetetlen a nemzetközi fellépés kialakítása a 21. század és az azt követő időszak egyik legnagyobb kihívásával való szembenézés érdekében; |
| --- | --- |

A.

mivel egyértelmű tudományos bizonyítékok vannak az éghajlatváltozás meglétére és hatásaira vonatkozóan, és ezáltal elengedhetetlen a nemzetközi fellépés kialakítása a 21. század és az azt követő időszak egyik legnagyobb kihívásával való szembenézés érdekében;

| B. | mivel az átfogó cél továbbra is egy, a „közös, de nem egyenlő mértékű felelősség” elvével összhangban álló, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodás kell, hogy legyen, elismerve ezáltal, hogy a fejlett országoknak kell élen járniuk, a fejlődő országoknak pedig megfelelő hozzájárulást kell tenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az átfogó cél továbbra is egy, a „közös, de nem egyenlő mértékű felelősség” elvével összhangban álló, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodás kell, hogy legyen, elismerve ezáltal, hogy a fejlett országoknak kell élen járniuk, a fejlődő országoknak pedig megfelelő hozzájárulást kell tenniük;

| C. | mivel a Koppenhágai Egyezmény értelmében tett és a Cancúni Megállapodásokban hivatalossá vált meglévő kötelezettségvállalások és ígéretek nem elegendőek azon célkitűzés eléréséhez, melynek értelmében az átfogó globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell korlátozni („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”); |
| --- | --- |

C.

mivel a Koppenhágai Egyezmény értelmében tett és a Cancúni Megállapodásokban hivatalossá vált meglévő kötelezettségvállalások és ígéretek nem elegendőek azon célkitűzés eléréséhez, melynek értelmében az átfogó globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell korlátozni („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”);

| D. | mivel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó, hosszú távú célokat kitűző bizottsági ütemterv megerősíti az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-re elérendő 80–95 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzést, az éghajlatváltozással járó átlaghőmérséklet-növekedés 2 °C alatt tartása érdekében, egyúttal arra a következtetésre jut, hogy a 2050-ig megvalósítandó csökkentés 80 %-át az EU-n belül kell elérni; |
| --- | --- |

D.

mivel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó, hosszú távú célokat kitűző bizottsági ütemterv megerősíti az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-re elérendő 80–95 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzést, az éghajlatváltozással járó átlaghőmérséklet-növekedés 2 °C alatt tartása érdekében, egyúttal arra a következtetésre jut, hogy a 2050-ig megvalósítandó csökkentés 80 %-át az EU-n belül kell elérni;

| E. | mivel fontos a cancúni konferencián (COP16) visszaállított bizalomra és átláthatóságra építeni, annak érdekében, hogy fenntartsuk a konkrét célkitűzéseket és azokhoz igazodó szakpolitikai intézkedéseket tartalmazó, átfogó nemzetközi megállapodás létrehozásához szükséges politikai lendületet; |
| --- | --- |

E.

mivel fontos a cancúni konferencián (COP16) visszaállított bizalomra és átláthatóságra építeni, annak érdekében, hogy fenntartsuk a konkrét célkitűzéseket és azokhoz igazodó szakpolitikai intézkedéseket tartalmazó, átfogó nemzetközi megállapodás létrehozásához szükséges politikai lendületet;

| F. | mivel a Cancúni Megállapodások ambiciózusabb kibocsátáscsökkentési célkitűzések meghatározására ösztönzik a fejlett országokat, annak érdekében, hogy az összesített üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat 2020-ra az 1990-es szinthez képest az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében meghatározott 25–40 %-os aránynak megfelelő mértékben csökkentsék; |
| --- | --- |

F.

mivel a Cancúni Megállapodások ambiciózusabb kibocsátáscsökkentési célkitűzések meghatározására ösztönzik a fejlett országokat, annak érdekében, hogy az összesített üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat 2020-ra az 1990-es szinthez képest az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében meghatározott 25–40 %-os aránynak megfelelő mértékben csökkentsék;

| G. | mivel a fejlett országok együttes üvegházhatásúgáz-kibocsátását az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében 1990-hez viszonyítva 2020 tekintetében meghatározott 25–40 %-os sáv felső tartományában kell tartani a 2 °C-os célkitűzés mindössze 50 %-os valószínűségű sikerre vitele érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a fejlett országok együttes üvegházhatásúgáz-kibocsátását az Éghajlat-változási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében 1990-hez viszonyítva 2020 tekintetében meghatározott 25–40 %-os sáv felső tartományában kell tartani a 2 °C-os célkitűzés mindössze 50 %-os valószínűségű sikerre vitele érdekében;

| H. | mivel geopolitikai szempontból az elmúlt évtizedekben a világ gyökeres változásokon ment keresztül, így figyelembe kell venni, hogy néhány fejlődő ország mára jelentős gazdasági és politikai szereplővé nőtte ki magát, aminek következtében új hatalmi és érdekérvényesítési egyensúly jött létre, ez pedig új szerepeket és új feladatokat is von maga után; |
| --- | --- |

H.

mivel geopolitikai szempontból az elmúlt évtizedekben a világ gyökeres változásokon ment keresztül, így figyelembe kell venni, hogy néhány fejlődő ország mára jelentős gazdasági és politikai szereplővé nőtte ki magát, aminek következtében új hatalmi és érdekérvényesítési egyensúly jött létre, ez pedig új szerepeket és új feladatokat is von maga után;

| I. | mivel az európai országoknak kulcsfontosságú döntéseket kell meghozniuk, ha meg kívánják őrizni jövőbeni jólétüket és biztonságukat, és mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó, az EU éghajlat-változási célkitűzéseinek megfelelő nemzeti célkitűzés felé való elmozduláshoz egészségesebb gazdaság, a zöld munkahelyek számának növekedése és az innováció fokozódása társulhat; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai országoknak kulcsfontosságú döntéseket kell meghozniuk, ha meg kívánják őrizni jövőbeni jólétüket és biztonságukat, és mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó, az EU éghajlat-változási célkitűzéseinek megfelelő nemzeti célkitűzés felé való elmozduláshoz egészségesebb gazdaság, a zöld munkahelyek számának növekedése és az innováció fokozódása társulhat;

| J. | mivel becslések szerint a nők világviszonylatban a szegények 70 %-át teszik ki, a munkaidők 2/3-át dolgozzák le, viszont a javak kevesebb, mint 1 %-át birtokolják, ezért kevésbé képesek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, és kiszolgáltatottabbak azzal szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel becslések szerint a nők világviszonylatban a szegények 70 %-át teszik ki, a munkaidők 2/3-át dolgozzák le, viszont a javak kevesebb, mint 1 %-át birtokolják, ezért kevésbé képesek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, és kiszolgáltatottabbak azzal szemben;

| K. | mivel a Cancúni Megállapodások 7. cikke hangsúlyozza, hogy „a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és az őslakos népek hatékony bevonása az éghajlatváltozás valamennyi aspektusával kapcsolatos hatékony fellépés szempontjából fontos”; |
| --- | --- |

K.

mivel a Cancúni Megállapodások 7. cikke hangsúlyozza, hogy „a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és az őslakos népek hatékony bevonása az éghajlatváltozás valamennyi aspektusával kapcsolatos hatékony fellépés szempontjából fontos”;

| L. | mivel a földhasználattal, földhasználat-megváltoztatással és erdőgazdálkodással (LULUCF) kapcsolatos, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye értelmében végzett jelentéstétel, valamint a Kiotói Egyezmény szerinti elszámolás között a terjedelem, a struktúra és a tervezés szempontjából lényeges különbségek állnak fenn, melyek hátráltatják a felek éghajlatváltozás mérséklésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

L.

mivel a földhasználattal, földhasználat-megváltoztatással és erdőgazdálkodással (LULUCF) kapcsolatos, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye értelmében végzett jelentéstétel, valamint a Kiotói Egyezmény szerinti elszámolás között a terjedelem, a struktúra és a tervezés szempontjából lényeges különbségek állnak fenn, melyek hátráltatják a felek éghajlatváltozás mérséklésére irányuló erőfeszítéseit;

| M. | mivel a LULUCF-ágazat kibocsátásainak nagy részéért felelős „erdőgazdálkodási” tevékenység elszámolása a Kiotói Jegyzőkönyv értelmében önkéntes; |
| --- | --- |

M.

mivel a LULUCF-ágazat kibocsátásainak nagy részéért felelős „erdőgazdálkodási” tevékenység elszámolása a Kiotói Jegyzőkönyv értelmében önkéntes;

| N. | mivel a világ fejlődéséről szóló 2010-es jelentés becslései szerint a szegény országokban az alkalmazkodásnak és hatások enyhítésének teljes éves határköltsége 170 és 275 milliárd USD között alakul 2030-ra; |
| --- | --- |

N.

mivel a világ fejlődéséről szóló 2010-es jelentés becslései szerint a szegény országokban az alkalmazkodásnak és hatások enyhítésének teljes éves határköltsége 170 és 275 milliárd USD között alakul 2030-ra;

| O. | mivel az éghajlatváltozásról szóló valamennyi megállapodásnak figyelembe kellene vennie mind a nemzetközi (nevezetesen a millenniumi fejlesztési célok és a támogatás-hatékonyságról szóló párizsi nyilatkozat), mind a nemzeti szinten (nemzeti alkalmazkodási akciótervek) már létező fejlesztési folyamatokat; |
| --- | --- |

O.

mivel az éghajlatváltozásról szóló valamennyi megállapodásnak figyelembe kellene vennie mind a nemzetközi (nevezetesen a millenniumi fejlesztési célok és a támogatás-hatékonyságról szóló párizsi nyilatkozat), mind a nemzeti szinten (nemzeti alkalmazkodási akciótervek) már létező fejlesztési folyamatokat;

| P. | mivel az EU által nyújtott támogatásnak segítenie kellene a fejlődő országokat a nagy szén-dioxid-kibocsátással járó gazdaságuk fokozatos leépítésében, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó infrastruktúra kiépítésében, és mivel az EU által nyújtott támogatásnak a helyi gazdasági fejlesztéseket, a zöld munkahelyeket és a szegénység mérséklését is elő kellene segítenie, valamint mivel a támogatás nem köthető uniós vállalkozások részvételéhez, és nem használható fel azok támogatásához; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU által nyújtott támogatásnak segítenie kellene a fejlődő országokat a nagy szén-dioxid-kibocsátással járó gazdaságuk fokozatos leépítésében, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó infrastruktúra kiépítésében, és mivel az EU által nyújtott támogatásnak a helyi gazdasági fejlesztéseket, a zöld munkahelyeket és a szegénység mérséklését is elő kellene segítenie, valamint mivel a támogatás nem köthető uniós vállalkozások részvételéhez, és nem használható fel azok támogatásához;

| Q. | mivel a Világbank által a fosszilis üzemanyaggal működő energiatermelésre nyújtott hitelek mértékének összhangban kell lennie az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésének célkitűzésével; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Világbank által a fosszilis üzemanyaggal működő energiatermelésre nyújtott hitelek mértékének összhangban kell lennie az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésének célkitűzésével;

| R. | mivel a parlamenti képviselők, különösképpen a fejlődő országok képviselői kiemelt szerepet játszhatnak e menetrend kialakításában, biztosítva a kormány elszámoltathatóságát és hatékonyságát, valamint a választópolgároknak történő aktív tudásátadást, melyek mindegyike fontos egy ország éghajlatváltozással szembeni rugalmasságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

R.

mivel a parlamenti képviselők, különösképpen a fejlődő országok képviselői kiemelt szerepet játszhatnak e menetrend kialakításában, biztosítva a kormány elszámoltathatóságát és hatékonyságát, valamint a választópolgároknak történő aktív tudásátadást, melyek mindegyike fontos egy ország éghajlatváltozással szembeni rugalmasságának biztosítása érdekében;

| S. | mivel a jelenlegi finanszírozási mechanizmusok összetettek és elaprózódottak; mivel az adományozó országok többségében nem teljesült az a kötelezettségvállalás, miszerint a GNP 0,7 %-át fordítják hivatalos fejlesztési támogatásra a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében; és mivel az UNFCC finanszírozási mechanizmusai az adományozók önkéntes hozzájárulásainak mértékétől függnek; |
| --- | --- |

S.

mivel a jelenlegi finanszírozási mechanizmusok összetettek és elaprózódottak; mivel az adományozó országok többségében nem teljesült az a kötelezettségvállalás, miszerint a GNP 0,7 %-át fordítják hivatalos fejlesztési támogatásra a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében; és mivel az UNFCC finanszírozási mechanizmusai az adományozók önkéntes hozzájárulásainak mértékétől függnek;

| T. | mivel az erdészeti irányítás fejlesztése alapvető előfeltétele az erdőirtás tartós csökkentésének; mivel az éghajlat-változási tárgyalásoknak tükrözniük kell az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó problémák kezelésével kapcsolatos korábbi erőfeszítéseket, például az EU FLEGT cselekvési tervet, melynek célja az illegális fakitermelés korlátozása az erdészeti irányítással való foglalkozáson keresztül; |
| --- | --- |

T.

mivel az erdészeti irányítás fejlesztése alapvető előfeltétele az erdőirtás tartós csökkentésének; mivel az éghajlat-változási tárgyalásoknak tükrözniük kell az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó problémák kezelésével kapcsolatos korábbi erőfeszítéseket, például az EU FLEGT cselekvési tervet, melynek célja az illegális fakitermelés korlátozása az erdészeti irányítással való foglalkozáson keresztül;

| U. | mivel egy megbízható és átlátható finanszírozási rendszer biztosítása érdekében fel kellene állítani egy közös rendszert, mely figyeli az alkalmazkodás finanszírozásához igénybe vehető valamennyi eszközt; |
| --- | --- |

U.

mivel egy megbízható és átlátható finanszírozási rendszer biztosítása érdekében fel kellene állítani egy közös rendszert, mely figyeli az alkalmazkodás finanszírozásához igénybe vehető valamennyi eszközt;

A legfontosabb célok

| 1. | sürgeti a feleket, hogy biztosítsák egy, a 2012 utáni időszakra vonatkozó átfogó, nemzetközi, méltányos, ambiciózus és jogilag kötelező erejű megállapodás megkötését, amelynek a Kiotói Jegyzőkönyv szabályokon alapuló nemzetközi rendszerére kell épülnie, összhangban a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzéssel, valamint azzal, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának globális és nemzeti szinten egyaránt a lehető leghamarabb el kell érnie a csúcsértéket; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a feleket, hogy biztosítsák egy, a 2012 utáni időszakra vonatkozó átfogó, nemzetközi, méltányos, ambiciózus és jogilag kötelező erejű megállapodás megkötését, amelynek a Kiotói Jegyzőkönyv szabályokon alapuló nemzetközi rendszerére kell épülnie, összhangban a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzéssel, valamint azzal, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának globális és nemzeti szinten egyaránt a lehető leghamarabb el kell érnie a csúcsértéket;

| 2. | kéri a világ állam- és kormányfőit, hogy a tárgyalások során tegyenek tanúbizonyságot igazi politikai vezetői rátermettségükről és akaratukról, és a legnagyobb figyelmet tulajdonítsák ennek a témának; |
| --- | --- |

2.

kéri a világ állam- és kormányfőit, hogy a tárgyalások során tegyenek tanúbizonyságot igazi politikai vezetői rátermettségükről és akaratukról, és a legnagyobb figyelmet tulajdonítsák ennek a témának;

| 3. | sürgeti az Európai Uniót, hogy nyilvánosan és egyértelműen szögezze le szilárd elkötelezettségét a Kiotói Jegyzőkönyv mellett, és tegye meg az összes szükséges lépést a Kiotói Jegyzőkönyv kötelezettségvállalási időszakai közötti megszakítások elkerülése érdekében; kéri ezért az Európai Uniót, hogy nyíltan jelentse ki a durbani konferencia előtt, hogy kész folytatni a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakát, valamint hogy határozzon meg konkrét lépéseket a „gigatonnás szakadék”, azaz a jelenlegi vállalási szintek és a globális felmelegedés 2 °C alatt tartásához szükséges vállalások közötti különbség áthidalása érdekében; felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy Durbanban határozzák meg és számszerűsítsék ezt a különbséget, valamint arra, hogy sürgessen a különbség csökkentésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

sürgeti az Európai Uniót, hogy nyilvánosan és egyértelműen szögezze le szilárd elkötelezettségét a Kiotói Jegyzőkönyv mellett, és tegye meg az összes szükséges lépést a Kiotói Jegyzőkönyv kötelezettségvállalási időszakai közötti megszakítások elkerülése érdekében; kéri ezért az Európai Uniót, hogy nyíltan jelentse ki a durbani konferencia előtt, hogy kész folytatni a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakát, valamint hogy határozzon meg konkrét lépéseket a „gigatonnás szakadék”, azaz a jelenlegi vállalási szintek és a globális felmelegedés 2 °C alatt tartásához szükséges vállalások közötti különbség áthidalása érdekében; felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy Durbanban határozzák meg és számszerűsítsék ezt a különbséget, valamint arra, hogy sürgessen a különbség csökkentésére irányuló intézkedéseket;

| 4. | elismeri azonban, hogy a 2 °C-os célkitűzést elérő, a 2012 utáni időszakra vonatkozó nemzetközi, méltányos és jogilag kötelező érvényű megállapodás biztosításához a Keretegyezmény irányvonala mentén tett hasonló előrelépés szükséges; e tekintetben – a tárgyalási folyamatot még jobban előrelendíteni képes eszközként – hangsúlyozza a legtöbb előrehaladást elérő államokkal kötendő („szubglobális”) szövetségek jelentőségét; felszólítja a felek konferenciáját, hogy állapodjon meg a Keretegyezmény szerinti, jogilag kötelező erejű megállapodás lehető legkorábbi, de legkésőbb 2015-ig történő végrehajtására vonatkozó, időhöz kötött megbízatásban; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az iparosodott országoknak kibocsátásaikat 2020-ra az 1990-es szintekhez képest 25–40 %-kal csökkenteniük kell, a fejlődő országok csoportjának pedig a jelenleg előre jelzett kibocsátásnövekedési ráta alatt maradó, jelentős eltérést kell elérniük annak érdekében, hogy 2020-ra megvalósítsák a 15–30 %-ot; |
| --- | --- |

4.

elismeri azonban, hogy a 2 °C-os célkitűzést elérő, a 2012 utáni időszakra vonatkozó nemzetközi, méltányos és jogilag kötelező érvényű megállapodás biztosításához a Keretegyezmény irányvonala mentén tett hasonló előrelépés szükséges; e tekintetben – a tárgyalási folyamatot még jobban előrelendíteni képes eszközként – hangsúlyozza a legtöbb előrehaladást elérő államokkal kötendő („szubglobális”) szövetségek jelentőségét; felszólítja a felek konferenciáját, hogy állapodjon meg a Keretegyezmény szerinti, jogilag kötelező erejű megállapodás lehető legkorábbi, de legkésőbb 2015-ig történő végrehajtására vonatkozó, időhöz kötött megbízatásban; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az iparosodott országoknak kibocsátásaikat 2020-ra az 1990-es szintekhez képest 25–40 %-kal csökkenteniük kell, a fejlődő országok csoportjának pedig a jelenleg előre jelzett kibocsátásnövekedési ráta alatt maradó, jelentős eltérést kell elérniük annak érdekében, hogy 2020-ra megvalósítsák a 15–30 %-ot;

| 5. | sürgeti valamennyi nemzetközi felet, hogy a 2 °C-os célkitűzéssel való összhang biztosítása érdekében szüntessék meg a tudományos megállapítások és a felek jelenlegi ígéretei közötti „gigatonnás szakadékot”, a „közös, de nem egyenlő mértékű felelősség” elvének jegyében tegyenek a Koppenhágai Egyezményben megfogalmazottaknál nagyratörőbb kötelezettségvállalást a kibocsátás csökkentésére és foglalkozzanak a nemzetközi légi és tengeri közlekedésből, valamint a fluorozott szénhidrogénekből származó kibocsátásokkal; megállapítja, hogy a felek körében a tudatosság felkeltése és a magasabb szintű ígéretek biztosítása irányába tett fontos lépés a felek arra vonatkozó részletes tájékoztatása, hogy a jelenlegi ígéretekkel meddig lehet eljutni és mi mást kell még tenni; |
| --- | --- |

5.

sürgeti valamennyi nemzetközi felet, hogy a 2 °C-os célkitűzéssel való összhang biztosítása érdekében szüntessék meg a tudományos megállapítások és a felek jelenlegi ígéretei közötti „gigatonnás szakadékot”, a „közös, de nem egyenlő mértékű felelősség” elvének jegyében tegyenek a Koppenhágai Egyezményben megfogalmazottaknál nagyratörőbb kötelezettségvállalást a kibocsátás csökkentésére és foglalkozzanak a nemzetközi légi és tengeri közlekedésből, valamint a fluorozott szénhidrogénekből származó kibocsátásokkal; megállapítja, hogy a felek körében a tudatosság felkeltése és a magasabb szintű ígéretek biztosítása irányába tett fontos lépés a felek arra vonatkozó részletes tájékoztatása, hogy a jelenlegi ígéretekkel meddig lehet eljutni és mi mást kell még tenni;

| 6. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a durbani konferencián előrelépést érjenek el a Cancúni Megállapodások további végrehajtása, a globális kibocsátás tetőzési dátumának meghatározása és a globális kibocsátáscsökkentési célkitűzés 2050-re történő megállapítása tekintetében, a 2050-es célok elérésére irányuló, közvetlen globális kibocsátáscsökkentési célkitűzéseket is tartalmazó világos menetrend meghatározása, a meghatározott célkitűzések elérésének biztosítására szolgáló politikai eszközök megállapítása, valamint a fejlett és fejlődő országok jövőbeli kötelezettségvállalási formáira irányuló átfogó kérdés megválaszolása révén; ismételten hangsúlyozza, hogy – az Éghajlat-változási Kormányközi Testület által ismertetett tudományos tények alapján – a 2 °C-os célkitűzés megvalósításához a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak legkésőbb 2015-ben tetőznie kell, és 2050-ig a globális kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 50 %-kal, azt követően pedig tovább kell csökkenteni; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a durbani konferencián előrelépést érjenek el a Cancúni Megállapodások további végrehajtása, a globális kibocsátás tetőzési dátumának meghatározása és a globális kibocsátáscsökkentési célkitűzés 2050-re történő megállapítása tekintetében, a 2050-es célok elérésére irányuló, közvetlen globális kibocsátáscsökkentési célkitűzéseket is tartalmazó világos menetrend meghatározása, a meghatározott célkitűzések elérésének biztosítására szolgáló politikai eszközök megállapítása, valamint a fejlett és fejlődő országok jövőbeli kötelezettségvállalási formáira irányuló átfogó kérdés megválaszolása révén; ismételten hangsúlyozza, hogy – az Éghajlat-változási Kormányközi Testület által ismertetett tudományos tények alapján – a 2 °C-os célkitűzés megvalósításához a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak legkésőbb 2015-ben tetőznie kell, és 2050-ig a globális kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 50 %-kal, azt követően pedig tovább kell csökkenteni;

| 7. | felszólít arra, hogy a durbani konferencián a tetőzés éve, a 2050-es csökkentési cél, valamint a 2 °C-os célkitűzés alapján határozzák meg a kibocsátáscsökkentési vállalások megfelelősségének megállapítására vonatkozó eljárást; |
| --- | --- |

7.

felszólít arra, hogy a durbani konferencián a tetőzés éve, a 2050-es csökkentési cél, valamint a 2 °C-os célkitűzés alapján határozzák meg a kibocsátáscsökkentési vállalások megfelelősségének megállapítására vonatkozó eljárást;

| 8. | üdvözli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló bizottsági közlemény hosszú távú célokat tűz ki, megerősítve az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-re elérendő 80–95 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzést, az éghajlatváltozással járó átlaghőmérséklet-növekedés 2 °C alatt tartása érdekében; tudomásul veszi azt a következtetést, hogy a 2050-re elérendő csökkentés 80 %-át az EU-n belül kell elérni, valamint hogy a lineáris csökkentésnek gazdasági szempontból indokolt; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló bizottsági közlemény hosszú távú célokat tűz ki, megerősítve az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-re elérendő 80–95 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzést, az éghajlatváltozással járó átlaghőmérséklet-növekedés 2 °C alatt tartása érdekében; tudomásul veszi azt a következtetést, hogy a 2050-re elérendő csökkentés 80 %-át az EU-n belül kell elérni, valamint hogy a lineáris csökkentésnek gazdasági szempontból indokolt;

| 9. | megismétli, hogy a halmozott kibocsátások meghatározóak az éghajlati rendszerre nézve; megállapítja, hogy az EU – még a 2050-re kitűzött céloknak a bizottsági ütemtervben megállapított útiterv keretében történő teljesítése esetén is – az üvegházhatást okozó gázkibocsátások tekintetében a globális, 2 °C-kal összeegyeztethető szén-dioxid-mennyiség egy főre jutó arányának nagyjából a kétszereséért lesz felelős, valamint hogy a kibocsátáscsökkentés késleltetése jelentősen növeli a kumulatív arányt; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy a halmozott kibocsátások meghatározóak az éghajlati rendszerre nézve; megállapítja, hogy az EU – még a 2050-re kitűzött céloknak a bizottsági ütemtervben megállapított útiterv keretében történő teljesítése esetén is – az üvegházhatást okozó gázkibocsátások tekintetében a globális, 2 °C-kal összeegyeztethető szén-dioxid-mennyiség egy főre jutó arányának nagyjából a kétszereséért lesz felelős, valamint hogy a kibocsátáscsökkentés késleltetése jelentősen növeli a kumulatív arányt;

| 10. | üdvözli a Bizottság legutóbbi közleményeit és a 30 %-os éghajlatvédelmi cél elérésének módjával kapcsolatos elemzését; támogatja az abban ismertetett felfogást, miszerint a nemzetközi tárgyalásoktól függetlenül az EU-nak saját érdeke, hogy törekedjen a 20 % feletti éghajlatvédelmi célkitűzés elérésére, mert ez egyidejűleg zöld munkahelyeket teremt, és fokozza a növekedést és a biztonságot; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság legutóbbi közleményeit és a 30 %-os éghajlatvédelmi cél elérésének módjával kapcsolatos elemzését; támogatja az abban ismertetett felfogást, miszerint a nemzetközi tárgyalásoktól függetlenül az EU-nak saját érdeke, hogy törekedjen a 20 % feletti éghajlatvédelmi célkitűzés elérésére, mert ez egyidejűleg zöld munkahelyeket teremt, és fokozza a növekedést és a biztonságot;

| 11. | a COP17 valószínűsíthető eredményeit illetően a reális elvárások mellett felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy kössenek annyi részmegállapodást, amennyit csak tudnak – például a tudomány, a technológiaátadás, valamint a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás tárgyában –, annak érdekében, hogy a tárgyalások során fenntartsák az általánosságban pozitív előrehaladást, ezáltal pedig biztosítsák az éghajlat-változási politikák és tárgyalások jövőjét; |
| --- | --- |

11.

a COP17 valószínűsíthető eredményeit illetően a reális elvárások mellett felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy kössenek annyi részmegállapodást, amennyit csak tudnak – például a tudomány, a technológiaátadás, valamint a földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás tárgyában –, annak érdekében, hogy a tárgyalások során fenntartsák az általánosságban pozitív előrehaladást, ezáltal pedig biztosítsák az éghajlat-változási politikák és tárgyalások jövőjét;

| 12. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzák ki az „éghajlati igazságosság” elvét; kitart amellett, hogy akkor következne be a legnagyobb igazságtalanság, ha az EU nem foglalkozna az éghajlatváltozással, hiszen akkor különösen a szegény országokban élő szegények szenvednének; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzák ki az „éghajlati igazságosság” elvét; kitart amellett, hogy akkor következne be a legnagyobb igazságtalanság, ha az EU nem foglalkozna az éghajlatváltozással, hiszen akkor különösen a szegény országokban élő szegények szenvednének;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a szegény országok a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a szegény országok a legkiszolgáltatottabbak az éghajlatváltozás hatásaival szemben, valamint ők rendelkeznek a leggyengébb alkalmazkodási képességgel;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásra adott válaszok hatással vannak minden szinten a nemek közötti egyenlőségre is, továbbá a minden fél számára előnyös helyzetek biztosítása, valamint az egyenlőtlenségek súlyosbodásának elkerülése érdekében a nemi szempontú megfontolásokat – a nemek közötti egyenlőség elvének érvényesítésére vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöböléséről szóló egyezménnyel összhangban – be kell építeni az éghajlat-változási politikákba; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásra adott válaszok hatással vannak minden szinten a nemek közötti egyenlőségre is, továbbá a minden fél számára előnyös helyzetek biztosítása, valamint az egyenlőtlenségek súlyosbodásának elkerülése érdekében a nemi szempontú megfontolásokat – a nemek közötti egyenlőség elvének érvényesítésére vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal, valamint a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöböléséről szóló egyezménnyel összhangban – be kell építeni az éghajlat-változási politikákba;

EU-stratégia

| 15. | hangsúlyozza, hogy Durban előtt valamennyi uniós intézménynek átfogóbb és eredményesebb uniós éghajlati diplomáciát kell folytatnia (különösen az EU–Afrika-kapcsolatokat illetően), amelynek az éghajlat-változási politikával kapcsolatos világos uniós álláspont közvetítésére kell törekednie, új lendületet adva a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásoknak és világszerte kötelező kibocsátáscsökkentési célok, valamint az éghajlatváltozás mértékének csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló, megfelelő intézkedések bevezetésére ösztönözve a partnereket, különös tekintettel a 2050-ig történő teljes körű szén-dioxid-mentesítésre irányuló uniós javaslatra; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy Durban előtt valamennyi uniós intézménynek átfogóbb és eredményesebb uniós éghajlati diplomáciát kell folytatnia (különösen az EU–Afrika-kapcsolatokat illetően), amelynek az éghajlat-változási politikával kapcsolatos világos uniós álláspont közvetítésére kell törekednie, új lendületet adva a nemzetközi éghajlat-változási tárgyalásoknak és világszerte kötelező kibocsátáscsökkentési célok, valamint az éghajlatváltozás mértékének csökkentésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló, megfelelő intézkedések bevezetésére ösztönözve a partnereket, különös tekintettel a 2050-ig történő teljes körű szén-dioxid-mentesítésre irányuló uniós javaslatra;

| 16. | felszólítja az Európai Uniót, hogy vállaljon vezető szerepet és törekedjen ambiciózus, az éghajlatváltozást mérséklő uniós éghajlat-változási politika kialakítására, annak érdekében, hogy megmutassa egy ilyen politika előnyeit, valamint hogy ugyanilyen fellépésre ösztönözzön más államokat is; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az Európai Uniót, hogy vállaljon vezető szerepet és törekedjen ambiciózus, az éghajlatváltozást mérséklő uniós éghajlat-változási politika kialakítására, annak érdekében, hogy megmutassa egy ilyen politika előnyeit, valamint hogy ugyanilyen fellépésre ösztönözzön más államokat is;

| 17. | hangsúlyozza ebben az összefüggésben annak fontosságát, hogy az Európai Unió mint kulcsfontosságú szereplő a részes felek 17. konferenciáján folytatott tárgyalások során egy nagyratörő nemzetközi megállapodás elérésére törekedve egységesen és magas fokú céltudatossággal szólaljon fel, és mindvégig egységes maradjon; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza ebben az összefüggésben annak fontosságát, hogy az Európai Unió mint kulcsfontosságú szereplő a részes felek 17. konferenciáján folytatott tárgyalások során egy nagyratörő nemzetközi megállapodás elérésére törekedve egységesen és magas fokú céltudatossággal szólaljon fel, és mindvégig egységes maradjon;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió egyedülálló helyzetben van olyan szupranacionális jogalanyként, amely – a hatékonyabb munkamódszerek biztosítása érdekében – elmozdult az egyhangú döntéshozataltól a minősített többséggel való döntéshozatal irányába, ami a jövőben az UNFCCC tekintetében is előrelépést jelenthet; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió egyedülálló helyzetben van olyan szupranacionális jogalanyként, amely – a hatékonyabb munkamódszerek biztosítása érdekében – elmozdult az egyhangú döntéshozataltól a minősített többséggel való döntéshozatal irányába, ami a jövőben az UNFCCC tekintetében is előrelépést jelenthet;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli tárgyalások tekintetében az új lendület és az ösztönző hatás biztosítása érdekében több figyelmet kell fordítani arra, hogy az éghajlatváltozás gazdasági lehetőségeket is kínál, és általánosságban még inkább erőforrás-hatékony társadalmak kialakulásához vezet; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeli tárgyalások tekintetében az új lendület és az ösztönző hatás biztosítása érdekében több figyelmet kell fordítani arra, hogy az éghajlatváltozás gazdasági lehetőségeket is kínál, és általánosságban még inkább erőforrás-hatékony társadalmak kialakulásához vezet;

| 20. | azon a véleményen van, hogy – nemcsak a technológiaátadással összefüggésben, hanem általánosságban is – létfontosságú a kapacitásépítés, valamint hogy ez integrált megközelítést és a szinergiákat és a koordinációt ösztönző, korszerű intézményi struktúrát igényel; |
| --- | --- |

20.

azon a véleményen van, hogy – nemcsak a technológiaátadással összefüggésben, hanem általánosságban is – létfontosságú a kapacitásépítés, valamint hogy ez integrált megközelítést és a szinergiákat és a koordinációt ösztönző, korszerű intézményi struktúrát igényel;

| 21. | hangsúlyozza – az éghajlat-változási alap irányítási struktúrájának és működési iránymutatásainak átfogó kérdéseként – a nemek közötti egyenlőség szisztematikus integrálásának fontosságát; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza – az éghajlat-változási alap irányítási struktúrájának és működési iránymutatásainak átfogó kérdéseként – a nemek közötti egyenlőség szisztematikus integrálásának fontosságát;

| 22. | hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a nemeknek a finanszírozás valamennyi szakaszára és aspektusára kiterjedő döntéshozatalban való kiegyensúlyozott részvétele; felszólítja az EU-t, hogy törekedjen arra, hogy a nők a vonatkozó testületekben legalább 40 %-ban képviseltessék magukat; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a nemeknek a finanszírozás valamennyi szakaszára és aspektusára kiterjedő döntéshozatalban való kiegyensúlyozott részvétele; felszólítja az EU-t, hogy törekedjen arra, hogy a nők a vonatkozó testületekben legalább 40 %-ban képviseltessék magukat;

| 23. | kiemeli, hogy ha az EU vonakodik a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszaktól, ezzel igen negatív üzenetet közvetít a fejlődő országoknak; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy ha az EU vonakodik a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszaktól, ezzel igen negatív üzenetet közvetít a fejlődő országoknak;

A Cancúni Megállapodások alapul vétele a durbani konferencián

| 24. | üdvözli a 2010-es COP16 során sikeresen megkötött Cancúni Megállapodásokat, amelyek elismerik az éghajlatváltozás globális és sürgető problémáját, illetve célokat és eszközöket határoznak meg annak kezelésére, egyben visszaállítják az UNFCCC-folyamatba mint olyan eszközbe vetett bizalmat, amely globális megoldást talál az éghajlatváltozásra; kéri valamennyi résztvevőt a cancúni tárgyalások pozitív légkörének fenntartására és várakozással tekint a durbani konferenciára a tekintetben, hogy még további előrelépések történjenek a szabályokon alapuló, többoldalú éghajlat-változási rendszer folytatásának és megerősítésének irányába; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a 2010-es COP16 során sikeresen megkötött Cancúni Megállapodásokat, amelyek elismerik az éghajlatváltozás globális és sürgető problémáját, illetve célokat és eszközöket határoznak meg annak kezelésére, egyben visszaállítják az UNFCCC-folyamatba mint olyan eszközbe vetett bizalmat, amely globális megoldást talál az éghajlatváltozásra; kéri valamennyi résztvevőt a cancúni tárgyalások pozitív légkörének fenntartására és várakozással tekint a durbani konferenciára a tekintetben, hogy még további előrelépések történjenek a szabályokon alapuló, többoldalú éghajlat-változási rendszer folytatásának és megerősítésének irányába;

| 25. | különösen hangsúlyozza a 2 °C-os célkitűzés tudomásul vételét a Cancúni Megállapodásokban (többek között annak elismerését, hogy egy első felülvizsgálattal összefüggésben figyelembe kell venni a hosszú távú célkitűzés megerősítését a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján, a globális átlaghőmérséklet 1,5 °C-os emelkedését illetően), és egy olyan eljárás kialakítását, amely meghatározza a globális kibocsátások tetőzési dátumát és egy 2050-re vonatkozó globális szintű kibocsátáscsökkentési célkitűzést, valamint a meghatározott célkitűzések elérését lehetővé tevő politikai intézkedéseket; |
| --- | --- |

25.

különösen hangsúlyozza a 2 °C-os célkitűzés tudomásul vételét a Cancúni Megállapodásokban (többek között annak elismerését, hogy egy első felülvizsgálattal összefüggésben figyelembe kell venni a hosszú távú célkitűzés megerősítését a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek alapján, a globális átlaghőmérséklet 1,5 °C-os emelkedését illetően), és egy olyan eljárás kialakítását, amely meghatározza a globális kibocsátások tetőzési dátumát és egy 2050-re vonatkozó globális szintű kibocsátáscsökkentési célkitűzést, valamint a meghatározott célkitűzések elérését lehetővé tevő politikai intézkedéseket;

| 26. | kéri a feleket, hogy használják ki a durbani konferenciát a megállapított szükséges mechanizmusok – mint az Éghajlat-változási Alap, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó bizottság – működőképessé tételére, összpontosítsanak a technológiai mechanizmus (többek között az éghajlat-változási technológiai központ és hálózat) fejlesztésére, valamint a nemzetközi támogatást igénylő fejlődő országoknak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás korlátozására vonatkozó fellépéseit tartalmazó jegyzékre, továbbá vitassák meg a még hátralévő kulcsfontosságú kérdéseket, és érjenek el előrelépést a jövőbeli, 2012 utáni keret jogi formájával kapcsolatos kérdéseket illetően, beleértve a keretről való megállapodás menetrendjének meghatározását; |
| --- | --- |

26.

kéri a feleket, hogy használják ki a durbani konferenciát a megállapított szükséges mechanizmusok – mint az Éghajlat-változási Alap, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó bizottság – működőképessé tételére, összpontosítsanak a technológiai mechanizmus (többek között az éghajlat-változási technológiai központ és hálózat) fejlesztésére, valamint a nemzetközi támogatást igénylő fejlődő országoknak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás korlátozására vonatkozó fellépéseit tartalmazó jegyzékre, továbbá vitassák meg a még hátralévő kulcsfontosságú kérdéseket, és érjenek el előrelépést a jövőbeli, 2012 utáni keret jogi formájával kapcsolatos kérdéseket illetően, beleértve a keretről való megállapodás menetrendjének meghatározását;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a durbani konferencián további erőfeszítéseket kell tenni a kötelezettségvállalások és a fellépések átláthatóságára vonatkozó rendelkezések továbbfejlesztése érdekében, és ezzel kapcsolatban egyértelmű munkaprogramban kell megegyezni, többek között a mérhető, jelenthető és ellenőrizhető rendszerek vonatkozásában; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a durbani konferencián további erőfeszítéseket kell tenni a kötelezettségvállalások és a fellépések átláthatóságára vonatkozó rendelkezések továbbfejlesztése érdekében, és ezzel kapcsolatban egyértelmű munkaprogramban kell megegyezni, többek között a mérhető, jelenthető és ellenőrizhető rendszerek vonatkozásában;

| 28. | megjegyzi, hogy továbbra is hiányosságok vannak az ágazati és nem piaci alapú megközelítésben, és különösen hangsúlyozza, hogy a fluorozott szénhidrogének (HFC) előállítását és fogyasztását a Montreali Jegyzőkönyv keretében kell kezelni; megállapítja, hogy átfogó nemzetközi megközelítésre van szükség a szén-dioxidtól eltérő gázok által okozott, éghajlatot befolyásoló emberi eredetű kibocsátások tekintetében, nem utolsósorban azért, mert az ilyen kibocsátások csökkentésének költségei még a jelenlegi szénár mellett sem érik el a szénágazatban tervezett kibocsátáscsökkentések költségeit; felszólít a projektalapú mechanizmusok, úgymint a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) és az együttes végrehajtás (JI) reformjára, mindeközben megelőzve a magas szén-dioxid-igényű infrastruktúra tekintetében a rugalmas mechanizmusok nem megfelelő felhasználásából adódóan kialakuló – a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzés elérése tekintetében magasabb összköltséghez vezető – kötöttség létrejöttét, az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint a megbízható, ellenőrizhető és ténylegesen megvalósuló további kibocsátáscsökkentést biztosító, egyúttal a fejlődő országok fenntartható fejlesztését is támogató, szigorú minőségi előírások bevezetése révén; továbbá támogatja a Bizottság azon nézetét, miszerint a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országok ágazati mechanizmusairól meg kell állapodni a 2012 utáni időszakra vonatkozóan, a jó minőségű tiszta fejlesztési mechanizmust pedig továbbra is elérhetővé kell tenni a legkevésbé fejlett országok számára; felszólít arra, hogy bármely új, nemzetközi ágazati kompenzációs mechanizmus biztosítsa a környezetvédelmi integritást és foglaljon magában a korábbitól eltérő, 15–30 %-os eltérést meghaladó éghajlati előnyt; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy továbbra is hiányosságok vannak az ágazati és nem piaci alapú megközelítésben, és különösen hangsúlyozza, hogy a fluorozott szénhidrogének (HFC) előállítását és fogyasztását a Montreali Jegyzőkönyv keretében kell kezelni; megállapítja, hogy átfogó nemzetközi megközelítésre van szükség a szén-dioxidtól eltérő gázok által okozott, éghajlatot befolyásoló emberi eredetű kibocsátások tekintetében, nem utolsósorban azért, mert az ilyen kibocsátások csökkentésének költségei még a jelenlegi szénár mellett sem érik el a szénágazatban tervezett kibocsátáscsökkentések költségeit; felszólít a projektalapú mechanizmusok, úgymint a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) és az együttes végrehajtás (JI) reformjára, mindeközben megelőzve a magas szén-dioxid-igényű infrastruktúra tekintetében a rugalmas mechanizmusok nem megfelelő felhasználásából adódóan kialakuló – a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzés elérése tekintetében magasabb összköltséghez vezető – kötöttség létrejöttét, az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint a megbízható, ellenőrizhető és ténylegesen megvalósuló további kibocsátáscsökkentést biztosító, egyúttal a fejlődő országok fenntartható fejlesztését is támogató, szigorú minőségi előírások bevezetése révén; továbbá támogatja a Bizottság azon nézetét, miszerint a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országok ágazati mechanizmusairól meg kell állapodni a 2012 utáni időszakra vonatkozóan, a jó minőségű tiszta fejlesztési mechanizmust pedig továbbra is elérhetővé kell tenni a legkevésbé fejlett országok számára; felszólít arra, hogy bármely új, nemzetközi ágazati kompenzációs mechanizmus biztosítsa a környezetvédelmi integritást és foglaljon magában a korábbitól eltérő, 15–30 %-os eltérést meghaladó éghajlati előnyt;

| 29. | felszólít arra, hogy az I. melléklet kibocsátáscsökkentési céljainak környezetvédelmi hatékonysága legyen az irányadó elv ahhoz, ahogyan az Unió az erdőgazdálkodás nemzetközi elszámolási szabályait, a rugalmas mechanizmusokat, valamint a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszaka során elért valamennyi túlteljesítés 2012 utáni célkitűzések figyelembevételével történő elszámolását megközelíti; |
| --- | --- |

29.

felszólít arra, hogy az I. melléklet kibocsátáscsökkentési céljainak környezetvédelmi hatékonysága legyen az irányadó elv ahhoz, ahogyan az Unió az erdőgazdálkodás nemzetközi elszámolási szabályait, a rugalmas mechanizmusokat, valamint a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszaka során elért valamennyi túlteljesítés 2012 utáni célkitűzések figyelembevételével történő elszámolását megközelíti;

| 30. | elismeri az éghajlatváltozás elkerülhetetlen következményeihez való proaktív alkalmazkodás fontosságát – különösen a világnak a változó éghajlattal leginkább érintett térségeiben –, továbbá a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelmének fontosságát, ennélfogva felszólít arra, hogy Durbanban szilárd politikai és pénzügyi kötelezettségvállalásokat tartalmazó megállapodást jöjjön létre annak érdekében, hogy segítsék a fejlődő országokat a kapacitásépítésben; |
| --- | --- |

30.

elismeri az éghajlatváltozás elkerülhetetlen következményeihez való proaktív alkalmazkodás fontosságát – különösen a világnak a változó éghajlattal leginkább érintett térségeiben –, továbbá a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok védelmének fontosságát, ennélfogva felszólít arra, hogy Durbanban szilárd politikai és pénzügyi kötelezettségvállalásokat tartalmazó megállapodást jöjjön létre annak érdekében, hogy segítsék a fejlődő országokat a kapacitásépítésben;

Finanszírozás

| 31. | emlékeztet arra, hogy a fejlett országok kötelezettséget vállaltak arra, hogy közpénzekből és magánforrásokból legalább 30 milliárd dollár összegű új és további forrást bocsátanak rendelkezésre a 2010–2012 közötti időszakban, és évente 100 milliárd dollárt 2020-ig, különös figyelmet fordítva a sérülékeny és a legkevésbé fejlett országokra; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget vállalt kötelezettségeiknek, és biztosítsák, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére szolgáló források meghaladják az ODA szerinti 0,7 %-os célkitűzést, valamint közöljék, hogy a kötelezettségvállalás milyen arányban származik majd közforrásokból; hangsúlyozza továbbá, hogy az összes lehetséges hazai és nemzetközi forrást igénybe kell venni a cél megvalósítása érdekében, és meg kell határozni a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a kibocsátás további csökkentését célzó módszert; kéri a konferencia részes feleit, hogy határozzák meg az éghajlattal kapcsolatos finanszírozás keretét a 2013 és 2020 közötti átmeneti időszakra vonatkozóan; hangsúlyozza továbbá, hogy tisztességes, átlátható és diszkriminációmentes szabályoknak kell e finanszírozás alapjául szolgálniuk, amelyek hatékony kapacitásépítéssel, a környezettel kapcsolatos áruk, szolgáltatások és beruházások előtt álló tarifális és nem tarifális akadályok leépítésével, az alacsony kibocsátású infrastruktúra konkrét támogatásával és jól meghatározott, kiszámítható szabályokkal párosulnak; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a fejlett országok kötelezettséget vállaltak arra, hogy közpénzekből és magánforrásokból legalább 30 milliárd dollár összegű új és további forrást bocsátanak rendelkezésre a 2010–2012 közötti időszakban, és évente 100 milliárd dollárt 2020-ig, különös figyelmet fordítva a sérülékeny és a legkevésbé fejlett országokra; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget vállalt kötelezettségeiknek, és biztosítsák, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére szolgáló források meghaladják az ODA szerinti 0,7 %-os célkitűzést, valamint közöljék, hogy a kötelezettségvállalás milyen arányban származik majd közforrásokból; hangsúlyozza továbbá, hogy az összes lehetséges hazai és nemzetközi forrást igénybe kell venni a cél megvalósítása érdekében, és meg kell határozni a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a kibocsátás további csökkentését célzó módszert; kéri a konferencia részes feleit, hogy határozzák meg az éghajlattal kapcsolatos finanszírozás keretét a 2013 és 2020 közötti átmeneti időszakra vonatkozóan; hangsúlyozza továbbá, hogy tisztességes, átlátható és diszkriminációmentes szabályoknak kell e finanszírozás alapjául szolgálniuk, amelyek hatékony kapacitásépítéssel, a környezettel kapcsolatos áruk, szolgáltatások és beruházások előtt álló tarifális és nem tarifális akadályok leépítésével, az alacsony kibocsátású infrastruktúra konkrét támogatásával és jól meghatározott, kiszámítható szabályokkal párosulnak;

| 32. | hangsúlyozza, hogy számos forrásra van szükség, és kéri a részes feleket, hogy tárjanak fel további forrásokat a hosszú távú finanszírozáshoz, amelyek a szükséges új, kiegészítő, megfelelő és kiszámítható pénzügyi áramlást biztosítják; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy számos forrásra van szükség, és kéri a részes feleket, hogy tárjanak fel további forrásokat a hosszú távú finanszírozáshoz, amelyek a szükséges új, kiegészítő, megfelelő és kiszámítható pénzügyi áramlást biztosítják;

| 33. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy a gyorsfinanszírozás végrehajtására vonatkozóan biztosítsák az átfogó és átlátható jelentéstételt, valamint annak időben történő biztosítását a fejlődő országokban az enyhítést és alkalmazkodást célzó fellépések végrehajtásának támogatása érdekében, továbbá hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a 2012 utáni finanszírozási hiányt (amikor a gyorsfinanszírozási időszak véget ér), és hogy dolgozni kell annak meghatározásán, hogy hogyan történjen az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozás arányos növelése a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan; |
| --- | --- |

33.

kéri az EU-t és tagállamait, hogy a gyorsfinanszírozás végrehajtására vonatkozóan biztosítsák az átfogó és átlátható jelentéstételt, valamint annak időben történő biztosítását a fejlődő országokban az enyhítést és alkalmazkodást célzó fellépések végrehajtásának támogatása érdekében, továbbá hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a 2012 utáni finanszírozási hiányt (amikor a gyorsfinanszírozási időszak véget ér), és hogy dolgozni kell annak meghatározásán, hogy hogyan történjen az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozás arányos növelése a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan;

| 34. | hangsúlyozza a kibocsátásokra vonatkozó megbízható statisztikák jelentőségét, az összehasonlítható adatokkal és rendszeres értékelő jelentésekkel együtt; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a kibocsátásokra vonatkozó megbízható statisztikák jelentőségét, az összehasonlítható adatokkal és rendszeres értékelő jelentésekkel együtt;

| 35. | kéri a durbani konferenciát, hogy tegyen konkrét lépéseket a hosszú távú finanszírozásra vonatkozó cancún-i megállapodások végrehajtása érdekében, beleértve a forrásokat és a gyorsfinanszírozás utáni arányos növelést 2013-tól; ennek kapcsán innovatív források alkalmazására szólít fel, valamint hogy a pénzügyi tranzakciókra hozzanak létre nemzetközi szintű adót, amelynek bevételét elsősorban az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések támogatására használják fel a fejlődő országokban, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében megállapított célkitűzéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

35.

kéri a durbani konferenciát, hogy tegyen konkrét lépéseket a hosszú távú finanszírozásra vonatkozó cancún-i megállapodások végrehajtása érdekében, beleértve a forrásokat és a gyorsfinanszírozás utáni arányos növelést 2013-tól; ennek kapcsán innovatív források alkalmazására szólít fel, valamint hogy a pénzügyi tranzakciókra hozzanak létre nemzetközi szintű adót, amelynek bevételét elsősorban az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések támogatására használják fel a fejlődő országokban, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményében megállapított célkitűzéseknek megfelelően;

| 36. | kéri a részes feleket, hogy a durbani konferencián tegyék teljes mértékben működőképessé az Éghajlat-változási Alapot, és fejlesszék tovább azt, biztosítva, hogy az alap támogatni tudja az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó és éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó átalakításokat a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

36.

kéri a részes feleket, hogy a durbani konferencián tegyék teljes mértékben működőképessé az Éghajlat-változási Alapot, és fejlesszék tovább azt, biztosítva, hogy az alap támogatni tudja az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó és éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó átalakításokat a fejlődő országokban;

| 37. | kéri a konferencia részes feleit, hogy adjanak meghatározást a „új és további” elvére; |
| --- | --- |

37.

kéri a konferencia részes feleit, hogy adjanak meghatározást a „új és további” elvére;

| 38. | hangsúlyozza az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozás kiszámíthatóságának és folyamatosságának fontosságát; teljes átláthatóságot és megfelelő intézkedéseket kér annak biztosítására, hogy az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozást 2013 és 2020 között arányosan növelik; ennek érdekében kéri, hogy szűntessék meg a kettős könyvelést; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozás kiszámíthatóságának és folyamatosságának fontosságát; teljes átláthatóságot és megfelelő intézkedéseket kér annak biztosítására, hogy az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozást 2013 és 2020 között arányosan növelik; ennek érdekében kéri, hogy szűntessék meg a kettős könyvelést;

| 39. | sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb határozzon meg népszerűsítő eljárásokat és eszközöket a fejlődő országok számára biztosított finanszírozáshoz a magánszektorból érkező hozzájárulások ösztönzésére; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb határozzon meg népszerűsítő eljárásokat és eszközöket a fejlődő országok számára biztosított finanszírozáshoz a magánszektorból érkező hozzájárulások ösztönzésére;

| 40. | annak biztosítását kéri a Bizottságtól, hogy ne kérdőjelezzék meg a Világkereskedelmi Szervezeten (WTO-n) belül a nemzetközi tulajdonjogra vonatkozóan megkötött megállapodásokat, amelyek alapvető eszközt jelentenek a magánszektor számára az új technológiák terjesztésébe való bekapcsolódás ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

40.

annak biztosítását kéri a Bizottságtól, hogy ne kérdőjelezzék meg a Világkereskedelmi Szervezeten (WTO-n) belül a nemzetközi tulajdonjogra vonatkozóan megkötött megállapodásokat, amelyek alapvető eszközt jelentenek a magánszektor számára az új technológiák terjesztésébe való bekapcsolódás ösztönzéséhez;

| 41. | emlékeztet arra, hogy a fejlődő országoknak jelenleg juttatott éghajlatügyi támogatások bár emelkedtek ugyan, csak egy töredékét (kevesebb mint 5 %-át) fedezik annak a becsült összegnek, melyre a fejlődő országoknak az elkövetkező évtizedekben szükségük lesz; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet arra, hogy a fejlődő országoknak jelenleg juttatott éghajlatügyi támogatások bár emelkedtek ugyan, csak egy töredékét (kevesebb mint 5 %-át) fedezik annak a becsült összegnek, melyre a fejlődő országoknak az elkövetkező évtizedekben szükségük lesz;

| 42. | ragaszkodik ahhoz, hogy a durbani konferencia során létre kell hozni egy koherens, az éghajlatváltozásra irányuló pénzügyi rendszert, melynek fő célja annak a biztosítása, hogy 2012 után ne lépjen fel finanszírozási hiány; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy szükség van mind új forrásokra (például a pénzügyi tranzakciók megadóztatása, különleges lehívási jogok bevezetése, hajózásra, légiközlekedésre kivetett adók stb.), mind pedig hatékony végrehajtási mechanizmusokra; |
| --- | --- |

42.

ragaszkodik ahhoz, hogy a durbani konferencia során létre kell hozni egy koherens, az éghajlatváltozásra irányuló pénzügyi rendszert, melynek fő célja annak a biztosítása, hogy 2012 után ne lépjen fel finanszírozási hiány; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy szükség van mind új forrásokra (például a pénzügyi tranzakciók megadóztatása, különleges lehívási jogok bevezetése, hajózásra, légiközlekedésre kivetett adók stb.), mind pedig hatékony végrehajtási mechanizmusokra;

| 43. | javasolja egy megfelelési mechanizmus felállítását az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével, a finanszírozással, a technológiával és a kapacitások bővítésével kapcsolatos kötelezettségvállalások hatékonyabb teljesítésének érdekében; |
| --- | --- |

43.

javasolja egy megfelelési mechanizmus felállítását az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésével, a finanszírozással, a technológiával és a kapacitások bővítésével kapcsolatos kötelezettségvállalások hatékonyabb teljesítésének érdekében;

| 44. | felkéri az adományozókat, hogy a Globális Környezetvédelmi Alap feltöltéséhez juttassák el támogatásaikat, valamint ezen keretek között továbbra is kiemelt prioritással kezeljék az afrikai országokat, illetve az országok szükségleteinek és prioritásainak megfelelően osszák szét pénzügyi forrásaikat; |
| --- | --- |

44.

felkéri az adományozókat, hogy a Globális Környezetvédelmi Alap feltöltéséhez juttassák el támogatásaikat, valamint ezen keretek között továbbra is kiemelt prioritással kezeljék az afrikai országokat, illetve az országok szükségleteinek és prioritásainak megfelelően osszák szét pénzügyi forrásaikat;

| 45. | felhívja a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy teremtsenek szorosabb kapcsolatot a millenniumi fejlesztési célok és az éghajlatváltozás között oly módon, hogy az éghajlatváltozás hatásait és az ahhoz való alkalmazkodást a millenniumi fejlesztési célok teljesítését elősegítő projektek és programok, valamint a szegénység mérséklésére irányuló szélesebb stratégiák és a fejlesztési politika részévé teszik; ennek kapcsán sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze pénzügyi beszámolási rendszerét az éghajlathoz kapcsolódó uniós kötelezettségvállalások könnyebb ellenőrizhetősége érdekében, illetve hogy az éghajlat-változással kapcsolatos kérdéseket erőteljesebben érvényesítse a fejlesztési politikákban; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy teremtsenek szorosabb kapcsolatot a millenniumi fejlesztési célok és az éghajlatváltozás között oly módon, hogy az éghajlatváltozás hatásait és az ahhoz való alkalmazkodást a millenniumi fejlesztési célok teljesítését elősegítő projektek és programok, valamint a szegénység mérséklésére irányuló szélesebb stratégiák és a fejlesztési politika részévé teszik; ennek kapcsán sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze pénzügyi beszámolási rendszerét az éghajlathoz kapcsolódó uniós kötelezettségvállalások könnyebb ellenőrizhetősége érdekében, illetve hogy az éghajlat-változással kapcsolatos kérdéseket erőteljesebben érvényesítse a fejlesztési politikákban;

| 46. | emlékeztet arra, hogy a közfinanszírozás döntő szerepet játszik az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásért küzdő legkiszolgáltatottabb közösségek támogatásában, valamint segíti a szegény országokat a fenntartható fejlődési stratégiák alkalmazásában; hangsúlyozza továbbá, hogy a Bizottságnak és a tagországok kormányainak meg kell győződniük arról, hogy ez a finanszírozás már létező segélyezési célkitűzéseket egészít ki, összhangban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye 4. cikkének (3) bekezdésével; felszólítja a Bizottságot, hogy a 2007. decemberi bali cselekvési tervvel összhangban mérhető, beszámoltatható és ellenőrizhető módon határozza meg a „kiegészítõ éghajlatvédelmi finanszírozás” kritériumait; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy a közfinanszírozás döntő szerepet játszik az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásért küzdő legkiszolgáltatottabb közösségek támogatásában, valamint segíti a szegény országokat a fenntartható fejlődési stratégiák alkalmazásában; hangsúlyozza továbbá, hogy a Bizottságnak és a tagországok kormányainak meg kell győződniük arról, hogy ez a finanszírozás már létező segélyezési célkitűzéseket egészít ki, összhangban az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye 4. cikkének (3) bekezdésével; felszólítja a Bizottságot, hogy a 2007. decemberi bali cselekvési tervvel összhangban mérhető, beszámoltatható és ellenőrizhető módon határozza meg a „kiegészítõ éghajlatvédelmi finanszírozás” kritériumait;

| 47. | emlékeztet arra, hogy a „szennyező fizet” elvének a célja a környezetszennyezés csökkentésére való pozitív hatásgyakorlás, azonban az elv alkalmazása még nehézségekbe ütközik a fejlődő országokban; sürgeti ezért, hogy a fejlődő országok számára biztosított éghajlat-változási finanszírozás körültekintőbb módon kezelje ezt a problémát; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy a „szennyező fizet” elvének a célja a környezetszennyezés csökkentésére való pozitív hatásgyakorlás, azonban az elv alkalmazása még nehézségekbe ütközik a fejlődő országokban; sürgeti ezért, hogy a fejlődő országok számára biztosított éghajlat-változási finanszírozás körültekintőbb módon kezelje ezt a problémát;

| 48. | felszólítja a Világbankot, hogy győződjön meg arról, hogy portfóliója figyelembe veszi-e az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kihívásokat; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Világbankot, hogy győződjön meg arról, hogy portfóliója figyelembe veszi-e az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kihívásokat;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozás terén döntést hozó testületek mindegyikében biztosítani kell a nemek közötti egyensúlyt, beleértve az Éghajlat-változási Alap igazgatótanácsát, és annak az egyes finanszírozási lehetőségekkel foglalkozó alegységeit; hangsúlyozza, hogy lehetőséget kell adni a civil társadalom tagjai számára - beleértve a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó és a női szervezeteket is - hogy aktívan részt vehessenek az Éghajlat-változási Alap igazgatótanácsában és annak valamennyi alegységében is; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az éghajlat-változással kapcsolatos finanszírozás terén döntést hozó testületek mindegyikében biztosítani kell a nemek közötti egyensúlyt, beleértve az Éghajlat-változási Alap igazgatótanácsát, és annak az egyes finanszírozási lehetőségekkel foglalkozó alegységeit; hangsúlyozza, hogy lehetőséget kell adni a civil társadalom tagjai számára - beleértve a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó és a női szervezeteket is - hogy aktívan részt vehessenek az Éghajlat-változási Alap igazgatótanácsában és annak valamennyi alegységében is;

| 50. | rámutat arra, hogy a nemek között egyenlőtlenségek állnak fent a forrásokhoz való hozzáférés terén, beleértve a hiteleket, az ismeretek terjesztését biztosító szolgáltatásokat, az információkat és a technológiát, és ezt figyelembe kell venni az enyhítést célzó tevékenységek kifejlesztése során; hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodásra irányuló erőfeszítések keretében szisztematikus és hatékony módon kell az éghajlatváltozás nemekhez kapcsolódó hatásainak kezelésével foglalkozni az energia, a víz, az élelmezésbiztonság, a mezőgazdaság és a halászat, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások, az egészségügy, az ipar, a települések, a katasztrófavédelem, a konfliktusok és a biztonság területén; |
| --- | --- |

50.

rámutat arra, hogy a nemek között egyenlőtlenségek állnak fent a forrásokhoz való hozzáférés terén, beleértve a hiteleket, az ismeretek terjesztését biztosító szolgáltatásokat, az információkat és a technológiát, és ezt figyelembe kell venni az enyhítést célzó tevékenységek kifejlesztése során; hangsúlyozza, hogy az alkalmazkodásra irányuló erőfeszítések keretében szisztematikus és hatékony módon kell az éghajlatváltozás nemekhez kapcsolódó hatásainak kezelésével foglalkozni az energia, a víz, az élelmezésbiztonság, a mezőgazdaság és a halászat, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások, az egészségügy, az ipar, a települések, a katasztrófavédelem, a konfliktusok és a biztonság területén;

A fenntartható gazdaságra és iparra való átállás

| 51. | hangsúlyozza, hogy sok országban gyorsan zajlik az új, zöld gazdaságra történő átállás, aminek sokféle oka lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; megállapítja, hogy – például az Egyesült Államokban, Kínában és Dél-Koreában – nagyszabású, a fenntartható energiaellátásra való átállást tartalmazó beruházási programokat vezettek be; kéri, hogy a Bizottság elemezze az ilyen programokat, többek között e programok célkitűzéseinek szintjét, valamint az EU számára azon kockázat felmérését, hogy elveszíti-e vezető szerepét; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy sok országban gyorsan zajlik az új, zöld gazdaságra történő átállás, aminek sokféle oka lehet, köztük az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és az erőforrás-hatékonyság, az energiabiztonság, az innováció, valamint a versenyképesség; megállapítja, hogy – például az Egyesült Államokban, Kínában és Dél-Koreában – nagyszabású, a fenntartható energiaellátásra való átállást tartalmazó beruházási programokat vezettek be; kéri, hogy a Bizottság elemezze az ilyen programokat, többek között e programok célkitűzéseinek szintjét, valamint az EU számára azon kockázat felmérését, hogy elveszíti-e vezető szerepét;

| 52. | üdvözli e nemzetközi lépéseket, és emlékeztet arra, hogy a nemzetközileg összehangolt fellépés elősegíti az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatoknak a szénátszivárogtatás miatti aggodalmaira való válaszadást; olyan megállapodást szorgalmaz, amely nemzetközileg azonos piaci feltételeket biztosít valamennyi sok szén-dioxidot kibocsátó iparág számára; |
| --- | --- |

52.

üdvözli e nemzetközi lépéseket, és emlékeztet arra, hogy a nemzetközileg összehangolt fellépés elősegíti az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatoknak a szénátszivárogtatás miatti aggodalmaira való válaszadást; olyan megállapodást szorgalmaz, amely nemzetközileg azonos piaci feltételeket biztosít valamennyi sok szén-dioxidot kibocsátó iparág számára;

| 53. | aggódik, hogy az ipari gazdaságok többségét sújtó pénzügyi és költségvetési válság miatt a kormányok figyelme elterelődött az éghajlatváltozásról Durbanben folytatott nemzetközi tárgyalásokról; úgy véli, hogy az EU-nak például a munkahelyek, és főként a zöld munkahelyek áthelyezésének elkerülése érdekében nem szabad felpuhítania a gazdaság átalakítására irányuló erőfeszítéseit, valamint világszerte - Kínát és az Egyesült Államokat is beleértve - meg kell győznie partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható; |
| --- | --- |

53.

aggódik, hogy az ipari gazdaságok többségét sújtó pénzügyi és költségvetési válság miatt a kormányok figyelme elterelődött az éghajlatváltozásról Durbanben folytatott nemzetközi tárgyalásokról; úgy véli, hogy az EU-nak például a munkahelyek, és főként a zöld munkahelyek áthelyezésének elkerülése érdekében nem szabad felpuhítania a gazdaság átalakítására irányuló erőfeszítéseit, valamint világszerte - Kínát és az Egyesült Államokat is beleértve - meg kell győznie partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a gazdaság valamennyi ágazatában sürgősen holisztikus jellegű, a fejlett és fejlődő országok erőforrás-hatékonyságára is kitérő nyersanyag- és erőforrás-stratégiát kell kialakítani és alkalmazni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a hosszú távon fenntartható gazdasági növekedést, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy e téren jó példával járjanak elöl; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten támogassák a fejlődő országokat a fenntartható bányászattal, a nagyobb erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással kapcsolatos szaktudás rendelkezésre bocsátásával; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a gazdaság valamennyi ágazatában sürgősen holisztikus jellegű, a fejlett és fejlődő országok erőforrás-hatékonyságára is kitérő nyersanyag- és erőforrás-stratégiát kell kialakítani és alkalmazni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a hosszú távon fenntartható gazdasági növekedést, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy e téren jó példával járjanak elöl; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten támogassák a fejlődő országokat a fenntartható bányászattal, a nagyobb erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással kapcsolatos szaktudás rendelkezésre bocsátásával;

| 55. | úgy véli, hogy az ipari országokban a teljes gazdaságra kiterjedő korlátozásokkal párosuló ágazati megközelítések hozzájárulhatnak az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenység, a versenyképesség, valamint a gazdasági növekedés összeegyeztetéséhez; hangsúlyozza az ipari kibocsátás holisztikus, horizontális ágazati megközelítésének fontosságát az iparban, amely hozzáadott értékkel bírna a nemzetközi tárgyalások és a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó európai célkitűzések összefüggésében; reméli, hogy egy ilyen megközelítés az éghajlatváltozásra vonatkozó, 2012 utáni fellépések nemzetközi keretének részét képezheti; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az ipari országokban a teljes gazdaságra kiterjedő korlátozásokkal párosuló ágazati megközelítések hozzájárulhatnak az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenység, a versenyképesség, valamint a gazdasági növekedés összeegyeztetéséhez; hangsúlyozza az ipari kibocsátás holisztikus, horizontális ágazati megközelítésének fontosságát az iparban, amely hozzáadott értékkel bírna a nemzetközi tárgyalások és a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó európai célkitűzések összefüggésében; reméli, hogy egy ilyen megközelítés az éghajlatváltozásra vonatkozó, 2012 utáni fellépések nemzetközi keretének részét képezheti;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) fontos szerepet játszik abban, hogy az európai ipar csökkentse a kibocsátást és felgyorsítsa a technológiaátadást; emlékeztet arra, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmust oly módon kellene megreformálni, hogy kötelező jelleggel megbízható, ellenőrizhető és ténylegesen megvalósuló, valamint az ezen országokban a fenntartható fejlődést is elősegítő, további kibocsátáscsökkentést garantáló színvonalat követeljen meg e projektektől; úgy véli, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmusnak a jövőben csak a legkevésbé fejlett országokra kell korlátozódnia; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) fontos szerepet játszik abban, hogy az európai ipar csökkentse a kibocsátást és felgyorsítsa a technológiaátadást; emlékeztet arra, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmust oly módon kellene megreformálni, hogy kötelező jelleggel megbízható, ellenőrizhető és ténylegesen megvalósuló, valamint az ezen országokban a fenntartható fejlődést is elősegítő, további kibocsátáscsökkentést garantáló színvonalat követeljen meg e projektektől; úgy véli, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmusnak a jövőben csak a legkevésbé fejlett országokra kell korlátozódnia;

| 57. | emlékeztet arra, hogy a globális szén-dioxid-piac megfelelő alapul szolgálhat az ipar számára a kibocsátás jelentős csökkentéséhez és az egyenlő versenyfeltételek eléréséhez; felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb, a globális szén-dioxid-piac létrejöttére irányuló kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén a csökkentési lehetőségek skálája szélesíthető, a piaci nagyságrend, likviditás és átláthatóság javítható, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztása biztosítható; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy a globális szén-dioxid-piac megfelelő alapul szolgálhat az ipar számára a kibocsátás jelentős csökkentéséhez és az egyenlő versenyfeltételek eléréséhez; felszólítja az EU-t és partnereit, hogy a közeljövőben tárják fel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere és egyéb, a globális szén-dioxid-piac létrejöttére irányuló kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, melynek révén a csökkentési lehetőségek skálája szélesíthető, a piaci nagyságrend, likviditás és átláthatóság javítható, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztása biztosítható;

Kutatás és technológia

| 58. | üdvözli a Cancúnban a cancúni alkalmazkodási keretre vonatkozóan elért megállapodást, melynek célja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos fellépések fokozása, valamint a technológiai mechanizmus kialakítása, beleértve a technológiai végrehajtó bizottságot, valamint az éghajlat-változási technológiai központot és hálózatot, melyek célja a technológiai fejlesztés és transzfer előmozdítása, megfelelő egyensúlyt teremtve az alkalmazkodás és a hatások enyhítése, valamint a szellemi tulajdonjogok között, ezen eszköz teljes működőképességének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

58.

üdvözli a Cancúnban a cancúni alkalmazkodási keretre vonatkozóan elért megállapodást, melynek célja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos fellépések fokozása, valamint a technológiai mechanizmus kialakítása, beleértve a technológiai végrehajtó bizottságot, valamint az éghajlat-változási technológiai központot és hálózatot, melyek célja a technológiai fejlesztés és transzfer előmozdítása, megfelelő egyensúlyt teremtve az alkalmazkodás és a hatások enyhítése, valamint a szellemi tulajdonjogok között, ezen eszköz teljes működőképességének biztosítása érdekében;

| 59. | hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő technológiák kifejlesztése és alkalmazása a kulcsa az éghajlatváltozással szembeni küzdelemnek, valamint annak, hogy világszerte meg lehessen győzni az Unió partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható; nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő technológiáiba történő K+F beruházások fokozására; létfontosságúnak tartja, hogy Európa példát mutasson azáltal, hogy jelentősen növeli az éghajlatbarát és energiahatékony ipari technológiák kutatására fordított kiadásokat, valamint azt, hogy szoros tudományos együttműködést építsen ki e téren a nemzetközi partnerekkel, különösen a BRIC-országokkal és az Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy az áttörést jelentő technológiák kifejlesztése és alkalmazása a kulcsa az éghajlatváltozással szembeni küzdelemnek, valamint annak, hogy világszerte meg lehessen győzni az Unió partnereit arról, hogy a kibocsátáscsökkentés a versenyképesség elvesztése és munkahelyek megszűnése nélkül is megvalósítható; nemzetközi kötelezettségvállalást kér az érintett ágazatok áttörést jelentő technológiáiba történő K+F beruházások fokozására; létfontosságúnak tartja, hogy Európa példát mutasson azáltal, hogy jelentősen növeli az éghajlatbarát és energiahatékony ipari technológiák kutatására fordított kiadásokat, valamint azt, hogy szoros tudományos együttműködést építsen ki e téren a nemzetközi partnerekkel, különösen a BRIC-országokkal és az Egyesült Államokkal;

| 60. | úgy véli, hogy az innováció kulcsfontoságú a globális felmelegedés 2 °C-on belül tartásához, és megállapítja, hogy különböző ösztönzők léteznek az innovációra; kéri, hogy a Bizottság értékelje a különböző mechanizmusokat az innováció előmozdítása és a technológiák nemzetközi szinten történő átadása és alkalmazása terén élenjáró és legnagyobb dinamizmust mutató vállalatok elismerése érdekében; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az innováció kulcsfontoságú a globális felmelegedés 2 °C-on belül tartásához, és megállapítja, hogy különböző ösztönzők léteznek az innovációra; kéri, hogy a Bizottság értékelje a különböző mechanizmusokat az innováció előmozdítása és a technológiák nemzetközi szinten történő átadása és alkalmazása terén élenjáró és legnagyobb dinamizmust mutató vállalatok elismerése érdekében;

| 61. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Európa a legkevésbé fejlett országokkal szoros együttműködést alakítson ki; ezért kéri, hogy a Tanács a durbani konferencia előtt időben ismertesse javaslatait az alternatív energiaforrásokkal kapcsolatos közös kutatási programok vonatkozásában, valamint azzal kapcsolatban, hogy hogyan ösztönözheti az EU a különböző iparágakon belül a fejlett és a fejlődő országok közötti együttműködést, különösen Afrika tekintetében; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Európa a legkevésbé fejlett országokkal szoros együttműködést alakítson ki; ezért kéri, hogy a Tanács a durbani konferencia előtt időben ismertesse javaslatait az alternatív energiaforrásokkal kapcsolatos közös kutatási programok vonatkozásában, valamint azzal kapcsolatban, hogy hogyan ösztönözheti az EU a különböző iparágakon belül a fejlett és a fejlődő országok közötti együttműködést, különösen Afrika tekintetében;

| 62. | sürgeti intézményi keret létrehozását a technológiafejlesztés és technológiatranszfer valamennyi aspektusának kezelésére a megfelelő technológiára összpontosítva, mely különös figyelmet fordít azon közösség környezetvédelmi, morális, kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági szempontjaira, amelynek szánták; kéri, hogy hozzanak létre szabadalmi csoportokat, mely a tagok – vállalatok, egyetemek vagy kutatóintézetek – számára gyártási vagy további kutatási célokra elérhetővé tenné egymás szabadalmait; kéri továbbá, hogy ismerjék el a fejlődő országok azon jogát, hogy teljes körűen használják a TRIPS rugalmassági lehetőségeket; |
| --- | --- |

62.

sürgeti intézményi keret létrehozását a technológiafejlesztés és technológiatranszfer valamennyi aspektusának kezelésére a megfelelő technológiára összpontosítva, mely különös figyelmet fordít azon közösség környezetvédelmi, morális, kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági szempontjaira, amelynek szánták; kéri, hogy hozzanak létre szabadalmi csoportokat, mely a tagok – vállalatok, egyetemek vagy kutatóintézetek – számára gyártási vagy további kutatási célokra elérhetővé tenné egymás szabadalmait; kéri továbbá, hogy ismerjék el a fejlődő országok azon jogát, hogy teljes körűen használják a TRIPS rugalmassági lehetőségeket;

| 63. | megállapítja, hogy számos fejlődő ország komoly lehetőségekkel rendelkezik a megújuló energia terén; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy valósítsák meg a fejlődő országokban a megújuló energiával kapcsolatos projekteket, valamint bocsássák rendelkezésre technológiájukat, szakértelmüket és a beruházási lehetőségeiket; |
| --- | --- |

63.

megállapítja, hogy számos fejlődő ország komoly lehetőségekkel rendelkezik a megújuló energia terén; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy valósítsák meg a fejlődő országokban a megújuló energiával kapcsolatos projekteket, valamint bocsássák rendelkezésre technológiájukat, szakértelmüket és a beruházási lehetőségeiket;

| 64. | úgy véli, hogy a probléma kielégítő megoldása érdekében megfelelő kutatásokat kell végezni a migrációról mint az éghajlatváltozás egyik következményéről; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy a probléma kielégítő megoldása érdekében megfelelő kutatásokat kell végezni a migrációról mint az éghajlatváltozás egyik következményéről;

Energia, energiahatékonyság és erőforrás-hatékonyság

| 65. | sajnálja, hogy az energiatakarékossági lehetőségeket nemzetközi és uniós szinten nem kezelik megfelelően; hangsúlyozza, hogy az energiatakarékosság munkahelyeket teremt, energiamegtakarításhoz és energiabiztonsághoz, versenyképességhez és a kibocsátások csökkenéséhez vezet; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon – legyen szó a technológiának, a fejlesztési terveknek a fejlődő országok számára történő átadásáról vagy pénzügyi segítség nyújtásáról – szenteljen nagyobb figyelmet az energiatakarékosságnak; |
| --- | --- |

65.

sajnálja, hogy az energiatakarékossági lehetőségeket nemzetközi és uniós szinten nem kezelik megfelelően; hangsúlyozza, hogy az energiatakarékosság munkahelyeket teremt, energiamegtakarításhoz és energiabiztonsághoz, versenyképességhez és a kibocsátások csökkenéséhez vezet; felszólítja az EU-t, hogy a nemzetközi tárgyalásokon – legyen szó a technológiának, a fejlesztési terveknek a fejlődő országok számára történő átadásáról vagy pénzügyi segítség nyújtásáról – szenteljen nagyobb figyelmet az energiatakarékosságnak;

| 66. | úgy véli, hogy rendkívül fontos az éghajlatváltozásról szóló tárgyalások szempontjából, hogy az ipari országok teljesítsék a Koppenhágában és Cancúnban vállalt pénzügyi kötelezettségeiket; a G-20-ak Pittsburgh-ben megállapított célkitűzésének gyors és nemzetközileg összehangolt végrehajtását szorgalmazza a fosszilis üzemanyagok hatástalan támogatásának közép távon történő megszüntetése érdekében, amely jelentősen hozzájárulhat az éghajlat védelméhez, és amely különösen fontossá válik számos ország államadósságának jelenlegi kontextusában; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy rendkívül fontos az éghajlatváltozásról szóló tárgyalások szempontjából, hogy az ipari országok teljesítsék a Koppenhágában és Cancúnban vállalt pénzügyi kötelezettségeiket; a G-20-ak Pittsburgh-ben megállapított célkitűzésének gyors és nemzetközileg összehangolt végrehajtását szorgalmazza a fosszilis üzemanyagok hatástalan támogatásának közép távon történő megszüntetése érdekében, amely jelentősen hozzájárulhat az éghajlat védelméhez, és amely különösen fontossá válik számos ország államadósságának jelenlegi kontextusában;

| 67. | hangsúlyozza, hogy becslések szerint a világon kétmilliárd ember továbbra sem jut hozzá fenntartható és megfizethető energiához; hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel összhangban meg kell oldani az energiaszegénység problémáját; megállapítja, hogy rendelkezésre állnak azok az energetikai technológiák, amelyek egyaránt képesek gondoskodni a globális környezetvédelemről és a helyi fejlesztési igények kielégítéséről; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy becslések szerint a világon kétmilliárd ember továbbra sem jut hozzá fenntartható és megfizethető energiához; hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel összhangban meg kell oldani az energiaszegénység problémáját; megállapítja, hogy rendelkezésre állnak azok az energetikai technológiák, amelyek egyaránt képesek gondoskodni a globális környezetvédelemről és a helyi fejlesztési igények kielégítéséről;

| 68. | úgy véli, hogy Európának támogatnia kell Dél-Afrika erőfeszítéseit, amelyek lehetővé teszik, hogy az afrikai országok partnerekre és finanszírozásra leljenek a megújuló energiába és zöld technológiába történő beruházásokhoz; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy Európának támogatnia kell Dél-Afrika erőfeszítéseit, amelyek lehetővé teszik, hogy az afrikai országok partnerekre és finanszírozásra leljenek a megújuló energiába és zöld technológiába történő beruházásokhoz;

Földhasználat, földhasználat-változás és erdőgazdálkodás (LULUCF)

| 69. | kéri, hogy Durbanban szülessen megállapodás a LULUCF-ra vonatkozó szigorú szabályokról, amelyek megerősítik az I. melléklet részes feleinek kitűzött céljait és rendeltetésük az erdőgazdálkodásból és földhasználatból származó kibocsátások csökkentésének biztosítása, kéri továbbá, hogy az I. melléklet részes felei számoljanak el a LULUCF-ból származó kibocsátás minden növekedésével, és tegyenek eleget az üvegházhatású gázok légkörből való kikerülését biztosító nyelők és tározók védelme és fejlesztése tekintetében már meglévő kötelezettségvállalásaiknak; ezért a földhasználattal, földhasználat-megváltoztatással és erdőgazdálkodással kapcsolatos elszámoláson kívül kéri, hogy határozzanak meg szakpolitikai intézkedéseket a szén-dioxid kitermelt fából készült termékekben való tárolása által biztosított érték elismerésére; |
| --- | --- |

69.

kéri, hogy Durbanban szülessen megállapodás a LULUCF-ra vonatkozó szigorú szabályokról, amelyek megerősítik az I. melléklet részes feleinek kitűzött céljait és rendeltetésük az erdőgazdálkodásból és földhasználatból származó kibocsátások csökkentésének biztosítása, kéri továbbá, hogy az I. melléklet részes felei számoljanak el a LULUCF-ból származó kibocsátás minden növekedésével, és tegyenek eleget az üvegházhatású gázok légkörből való kikerülését biztosító nyelők és tározók védelme és fejlesztése tekintetében már meglévő kötelezettségvállalásaiknak; ezért a földhasználattal, földhasználat-megváltoztatással és erdőgazdálkodással kapcsolatos elszámoláson kívül kéri, hogy határozzanak meg szakpolitikai intézkedéseket a szén-dioxid kitermelt fából készült termékekben való tárolása által biztosított érték elismerésére;

| 70. | úgy véli, hogy a földhasználatra, a földhasználat-változásra és erdőgazdálkodásra (LULUCF) vonatkozó jelentéstétel során rögzített naptári bázisévhez/bázisidőszakhoz kell viszonyítani, és ezt a Kiotói Jegyzőkönyvvel és Egyezménnyel kapcsolatos tárgyalások során mindenütt alkalmazni kell; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a földhasználatra, a földhasználat-változásra és erdőgazdálkodásra (LULUCF) vonatkozó jelentéstétel során rögzített naptári bázisévhez/bázisidőszakhoz kell viszonyítani, és ezt a Kiotói Jegyzőkönyvvel és Egyezménnyel kapcsolatos tárgyalások során mindenütt alkalmazni kell;

| 71. | ennek kapcsán arra szólít fel, hogy tegyék kötelezővé az erdőgazdálkodásból származó kibocsátások (eltávolítások és felszabadítás) kötelező belefoglalását az I. mellékletbe (A részes felek LULUCF-fel kapcsolatos, 2012 utáni kibocsátáscsökkentési kötelezettségei); |
| --- | --- |

71.

ennek kapcsán arra szólít fel, hogy tegyék kötelezővé az erdőgazdálkodásból származó kibocsátások (eltávolítások és felszabadítás) kötelező belefoglalását az I. mellékletbe (A részes felek LULUCF-fel kapcsolatos, 2012 utáni kibocsátáscsökkentési kötelezettségei);

| 72. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és valamennyi részes felet, hogy a tudományos és technológiai tanácsadó kisegítő testületben és más nemzetközi fórumok keretében is munkálkodjanak az erdők új, biomalapú, a mind a biológiai sokféleségben, mind a különböző biomok szén-dioxid-értékeiben található jelentős különbségeket tükröző, az őshonos erdőket a fa monokultúrák és nem őshonos fajok által jellemzett erdőktől világosan elkülönítő ENSZ-definíciójának bevezetésén; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és valamennyi részes felet, hogy a tudományos és technológiai tanácsadó kisegítő testületben és más nemzetközi fórumok keretében is munkálkodjanak az erdők új, biomalapú, a mind a biológiai sokféleségben, mind a különböző biomok szén-dioxid-értékeiben található jelentős különbségeket tükröző, az őshonos erdőket a fa monokultúrák és nem őshonos fajok által jellemzett erdőktől világosan elkülönítő ENSZ-definíciójának bevezetésén;

| 73. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az energiával kapcsolatos célokra használt biomasszát szén-dioxid-kibocsátás szempontjából semlegesnek értékelik, és az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerint ez képezi az elszámolás alapját; ezért új, megalapozottabb elszámolási szabályok kialakítására szólít fel, amelyek tükrözik a bioenergiában rejlő ÜHG-megtakarítási potenciált; |
| --- | --- |

73.

aggodalommal jegyzi meg, hogy az energiával kapcsolatos célokra használt biomasszát szén-dioxid-kibocsátás szempontjából semlegesnek értékelik, és az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye szerint ez képezi az elszámolás alapját; ezért új, megalapozottabb elszámolási szabályok kialakítására szólít fel, amelyek tükrözik a bioenergiában rejlő ÜHG-megtakarítási potenciált;

| 74. | bátorítja egy alap létrehozását, mely a kibocsátásnak az olyan fenntartható területgazdálkodási módszerekkel való csökkentését jutalmazza vagy ösztönzi, mint például az erdők megőrzése, a fenntartható erdőgazdálkodás, az erdőirtás elkerülése, az erdősítés és a fenntartható mezőgazdaság; |
| --- | --- |

74.

bátorítja egy alap létrehozását, mely a kibocsátásnak az olyan fenntartható területgazdálkodási módszerekkel való csökkentését jutalmazza vagy ösztönzi, mint például az erdők megőrzése, a fenntartható erdőgazdálkodás, az erdőirtás elkerülése, az erdősítés és a fenntartható mezőgazdaság;

| 75. | emlékeztet arra, hogy az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó károsanyag-kibocsátás csökkentése érdekében az erdők szénforgalmának mennyiségi meghatározására irányuló korlátozott eljárást egy tágabb megközelítésre kell cserélni, melybe beletartozik az erdőpusztuláshoz kapcsolódó közvetlen és közvetett tényezők meghatározása, és mely az önkéntes partnerségi megállapodáshoz hasonlóan konzultációs folyamaton alapszik; |
| --- | --- |

75.

emlékeztet arra, hogy az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó károsanyag-kibocsátás csökkentése érdekében az erdők szénforgalmának mennyiségi meghatározására irányuló korlátozott eljárást egy tágabb megközelítésre kell cserélni, melybe beletartozik az erdőpusztuláshoz kapcsolódó közvetlen és közvetett tényezők meghatározása, és mely az önkéntes partnerségi megállapodáshoz hasonlóan konzultációs folyamaton alapszik;

Az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátás csökkentése

| 76. | elismeri, hogy a REDD+ számára biztosított hosszú távú finanszírozási mechanizmus tekintetében szabályozási biztonságra van szükség; sürgeti a konferencia részes feleit, hogy határozzanak meg mechanizmust a REDD+ közpénzekből és magánforrásokból származó további finanszírozásának mobilizálására; |
| --- | --- |

76.

elismeri, hogy a REDD+ számára biztosított hosszú távú finanszírozási mechanizmus tekintetében szabályozási biztonságra van szükség; sürgeti a konferencia részes feleit, hogy határozzanak meg mechanizmust a REDD+ közpénzekből és magánforrásokból származó további finanszírozásának mobilizálására;

| 77. | hangsúlyozza, hogy a COP17 során további fellépésekre van szükség a REDD+ (az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentése) végrehajtásához, és e téren minden lehetséges hiányosságot orvosolni kell, különös tekintettel a hosszú távú finanszírozásra és a hatékony és átlátható erdőgazdálkodási ellenőrző rendszerekre, és főként a részes felekkel, az őslakos és helyi közösségekkel való hatékony konzultációra; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy a COP17 során további fellépésekre van szükség a REDD+ (az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentése) végrehajtásához, és e téren minden lehetséges hiányosságot orvosolni kell, különös tekintettel a hosszú távú finanszírozásra és a hatékony és átlátható erdőgazdálkodási ellenőrző rendszerekre, és főként a részes felekkel, az őslakos és helyi közösségekkel való hatékony konzultációra;

| 78. | hangsúlyozza, hogy a REDD+ mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy az éghajlatváltozás mérséklésén felül jelentős előnyöket biztosítson a biológiai sokféleség és a létfontosságú ökoszisztéma-szolgáltatások szempontjából, valamint hozzájáruljon az erdőktől függő emberek – különösen az őslakos és helyi közösségek – jogainak megszilárdításához és megélhetésének javításához; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy a REDD+ mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy az éghajlatváltozás mérséklésén felül jelentős előnyöket biztosítson a biológiai sokféleség és a létfontosságú ökoszisztéma-szolgáltatások szempontjából, valamint hozzájáruljon az erdőktől függő emberek – különösen az őslakos és helyi közösségek – jogainak megszilárdításához és megélhetésének javításához;

| 79. | úgy ítéli meg, hogy a REDD finanszírozási mechanizmusainak teljesítménykritériumon kellene alapulnia – beleértve az erdőgazdálkodást –, valamint figyelembe kellene vennie a 2011-es biológiai sokféleségi stratégiai terv célkitűzéseit, melyről a a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes feleinek 10., Nagoyában rendezett konferenciáján született megállapodás; |
| --- | --- |

79.

úgy ítéli meg, hogy a REDD finanszírozási mechanizmusainak teljesítménykritériumon kellene alapulnia – beleértve az erdőgazdálkodást –, valamint figyelembe kellene vennie a 2011-es biológiai sokféleségi stratégiai terv célkitűzéseit, melyről a a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes feleinek 10., Nagoyában rendezett konferenciáján született megállapodás;

| 80. | hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani az nemzeti kiindulási alapértékekhez képest az erdőirtás csökkentését ösztönző teljesítményalapú REDD+ fellépések közpénzekből történő finanszírozását, melyek célja a nagymértékű trópusi erdőirtás legkésőbb 2020-ig történő megállítása; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy fel kell gyorsítani az nemzeti kiindulási alapértékekhez képest az erdőirtás csökkentését ösztönző teljesítményalapú REDD+ fellépések közpénzekből történő finanszírozását, melyek célja a nagymértékű trópusi erdőirtás legkésőbb 2020-ig történő megállítása;

| 81. | sajnálatosnak tartja, hogy a REDD-finanszírozás az erdő fogalmának olyan széles definícióján alapszik, hogy sokan a nem őshonos fajból álló monokultúrákat is erdőnek tekintik; úgy véli, hogy ez a meghatározás az öreg és régi erdők rendkívül szükséges védelmétől és az innovációtól az új, kereskedelmi célú kultúrák felé térítheti el a finanszírozást (illetve erre ösztönözhet); |
| --- | --- |

81.

sajnálatosnak tartja, hogy a REDD-finanszírozás az erdő fogalmának olyan széles definícióján alapszik, hogy sokan a nem őshonos fajból álló monokultúrákat is erdőnek tekintik; úgy véli, hogy ez a meghatározás az öreg és régi erdők rendkívül szükséges védelmétől és az innovációtól az új, kereskedelmi célú kultúrák felé térítheti el a finanszírozást (illetve erre ösztönözhet);

| 82. | felszólítja az EU-t annak biztosítására is, hogy az REDD+ olyan védintézkedési rendszereket tartalmazzon, amelyek garantálják az erdőkben élő emberek jogainak védelmét és az erdőterület csökkenésének hatékony megakadályozását; kiemelten ragaszkodik ahhoz, hogy az REDD+ ne veszélyeztesse a FLEGT (a jogszabályok végrehajtása, irányítás és kereskedelem az erdészeti ágazatban) keretében eddig elért előnyöket, különös tekintettel az erdőgazdálkodásra, valamint a szokásjogon alapuló földtulajdon tisztázására és elismerésére; |
| --- | --- |

82.

felszólítja az EU-t annak biztosítására is, hogy az REDD+ olyan védintézkedési rendszereket tartalmazzon, amelyek garantálják az erdőkben élő emberek jogainak védelmét és az erdőterület csökkenésének hatékony megakadályozását; kiemelten ragaszkodik ahhoz, hogy az REDD+ ne veszélyeztesse a FLEGT (a jogszabályok végrehajtása, irányítás és kereskedelem az erdészeti ágazatban) keretében eddig elért előnyöket, különös tekintettel az erdőgazdálkodásra, valamint a szokásjogon alapuló földtulajdon tisztázására és elismerésére;

Tengeri közlekedés és nemzetközi légi közlekedés

| 83. | üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten (IMO) belül nemrégiben elért előrelépést, azaz a kötelező energiahatékonysági intézkedések bevezetését a nemzetközi hajózás vonatkozásában, azonban megjegyzi, hogy ez csak első lépésnek tekinthető; kéri az EU-t, hogy sürgesse a hajózás területén ambiciózus kibocsátáscsökkentési célok kitűzését, hogy olyan lépések megtételére bátorítsa a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet, amelyek az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének megfelelően a tengeri közlekedésre vonatkozóan az egész világon kötelező érvényű kibocsátáscsökkentés terén való előrelépéshez szükségesek; |
| --- | --- |

83.

üdvözli a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten (IMO) belül nemrégiben elért előrelépést, azaz a kötelező energiahatékonysági intézkedések bevezetését a nemzetközi hajózás vonatkozásában, azonban megjegyzi, hogy ez csak első lépésnek tekinthető; kéri az EU-t, hogy sürgesse a hajózás területén ambiciózus kibocsátáscsökkentési célok kitűzését, hogy olyan lépések megtételére bátorítsa a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet, amelyek az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének megfelelően a tengeri közlekedésre vonatkozóan az egész világon kötelező érvényű kibocsátáscsökkentés terén való előrelépéshez szükségesek;

| 84. | hangsúlyozni kívánja, hogy a hajóforgalom növekedése miatt a tengeri közlekedésből származó kibocsátások mindezen intézkedések ellenére növekedni fognak, mivel azok csak az új hajókra vonatkoznak; ezért úgy véli, hogy ezen a területen alternatív megközelítéseket is ki kell emelni (pl. szén-dioxid-árazás, további technológiaközpontú intézkedések a már meglévő hajókra vonatkozóan); |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozni kívánja, hogy a hajóforgalom növekedése miatt a tengeri közlekedésből származó kibocsátások mindezen intézkedések ellenére növekedni fognak, mivel azok csak az új hajókra vonatkoznak; ezért úgy véli, hogy ezen a területen alternatív megközelítéseket is ki kell emelni (pl. szén-dioxid-árazás, további technológiaközpontú intézkedések a már meglévő hajókra vonatkozóan);

| 85. | felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy nemzetközi megállapodásokban vegyék figyelembe a légi közlekedés összes hatását a légi közlekedésre vonatkozó kötelező erejű kibocsátáscsökkentési célkitűzések formájában, és minden érintett felet arra ösztönöz, hogy a végrehajtást szolgáló struktúrák révén segítsék ezen célok elérését; úgy véli, hogy egy ezzel kapcsolatos állásfoglalás egyre sürgetőbbé vált, és támogatja, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerébe vegyék bele a légi közlekedést is; |
| --- | --- |

85.

felszólítja az EU-t annak biztosítására, hogy nemzetközi megállapodásokban vegyék figyelembe a légi közlekedés összes hatását a légi közlekedésre vonatkozó kötelező erejű kibocsátáscsökkentési célkitűzések formájában, és minden érintett felet arra ösztönöz, hogy a végrehajtást szolgáló struktúrák révén segítsék ezen célok elérését; úgy véli, hogy egy ezzel kapcsolatos állásfoglalás egyre sürgetőbbé vált, és támogatja, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerébe vegyék bele a légi közlekedést is;

| 86. | elismeri a „közös, de különböző felelősség” elvét, és szorgalmazza a globális kibocsátáscsökkentési célokat kitűző nemzetközi eszközök bevezetését a nemzetközi légi és tengeri közlekedés éghajlatra gyakorolt hatásainak visszaszorítására; |
| --- | --- |

86.

elismeri a „közös, de különböző felelősség” elvét, és szorgalmazza a globális kibocsátáscsökkentési célokat kitűző nemzetközi eszközök bevezetését a nemzetközi légi és tengeri közlekedés éghajlatra gyakorolt hatásainak visszaszorítására;

Az Európai Parlament küldöttsége

| 87. | úgy véli, hogy az EU küldöttsége rendkívül fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament képviselői nem tudtak részt venni az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; elvárja, hogy Durbanban az uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnökei részt vehessenek; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy az EU küldöttsége rendkívül fontos szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament képviselői nem tudtak részt venni az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; elvárja, hogy Durbanban az uniós koordinációs üléseken legalább az európai parlamenti küldöttség elnökei részt vehessenek;

| 88. | megjegyzi, hogy a Bizottság és a Parlament között 2010 novemberében létrejött keretmegállapodással összhangban a Bizottságnak lehetővé kell tennie az európai parlamenti képviselők megfigyelőként való részvételét a többoldalú megállapodásokat tárgyaló uniós küldöttségekben; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében (EUMSZ 218. cikke) az Európai Parlamentnek hozzá kell járulnia az Unió és harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti megállapodásokhoz; |
| --- | --- |

88.

megjegyzi, hogy a Bizottság és a Parlament között 2010 novemberében létrejött keretmegállapodással összhangban a Bizottságnak lehetővé kell tennie az európai parlamenti képviselők megfigyelőként való részvételét a többoldalú megállapodásokat tárgyaló uniós küldöttségekben; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében (EUMSZ 218. cikke) az Európai Parlamentnek hozzá kell járulnia az Unió és harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek közötti megállapodásokhoz;

| 89. | emlékeztet az UNFCCC részes feleinek kötelezettségeire az UNFCCC-folyamatban való szélesebb részvétel bátorítása tekintetében, beleértve a nem kormányzati szervezetek bevonását is; felszólít, hogy a Bennszülött Népek Nemzetközi Fóruma vegyen részt a COP17 tárgyalásain, hiszen e népeket különösen érinti az éghajlatváltozás és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás; |
| --- | --- |

89.

emlékeztet az UNFCCC részes feleinek kötelezettségeire az UNFCCC-folyamatban való szélesebb részvétel bátorítása tekintetében, beleértve a nem kormányzati szervezetek bevonását is; felszólít, hogy a Bennszülött Népek Nemzetközi Fóruma vegyen részt a COP17 tárgyalásain, hiszen e népeket különösen érinti az éghajlatváltozás és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás;

*

* *

| 90. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek. |
| --- | --- |

90.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek.

---

(1)  HL L 8,. 2009.1.13., 3. o.

(2)  HL C 285. E, 2010.10.21., 1 o.

(3)  HL C 341. E, 2010.12.16., 25. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0442.

(5)  HL C 67. E, 2010.3.18., 44. o.

(6)  HL C 81. E, 2011.3.15., 115. o.

(7)  http://srren.ipcc-wg3.de/report.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0226.

(9)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/97

---

2011. november 16., szerdaA fejlesztésfinanszírozásról szóló elszámoltathatósági jelentés

P7_TA(2011)0505

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása a fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló jelentésről

2013/C 153 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2009. szeptember 24–25-én Pittsburghben, a 2009. április 2-án Londonban, a 2010. június 26–27-én Torontóban, valamint a 2010. november 11–12-én Szöulban tartott G20-csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. szeptember 24–25-én Pittsburghben, a 2009. április 2-án Londonban, a 2010. június 26–27-én Torontóban, valamint a 2010. november 11–12-én Szöulban tartott G20-csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a 2009. július 8–10-én az olaszországi L’Aquilában, a 2011. május 26–27-én a franciaországi Deauville-ben és a 2010. június 26-án a kanadai Muskokában tartott G8-csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. július 8–10-én az olaszországi L’Aquilában, a 2011. május 26–27-én a franciaországi Deauville-ben és a 2010. június 26-án a kanadai Muskokában tartott G8-csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a 2002. március 18. és 22. között a mexikói Monterreyben, illetve a 2008. november 29. és december 2. között a katari Dohában megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott monterreyi konszenzusra, illetve dohai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002. március 18. és 22. között a mexikói Monterreyben, illetve a 2008. november 29. és december 2. között a katari Dohában megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott monterreyi konszenzusra, illetve dohai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra,

| — | tekintettel a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusra (1), valamint a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló európai uniós magatartási kódexre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusra (1), valamint a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló európai uniós magatartási kódexre (2),

| — | tekintettel „a millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladásról: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című 2010. június 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a millenniumi fejlesztési célok elérése felé tett előrehaladásról: a 2010. szeptemberi magas szintű ENSZ-találkozót előkészítő félidős értékelés” című 2010. június 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló 2010. március 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló 2010. március 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az uniós politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepciójáról szóló 2010. május 18-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepciójáról szóló 2010. május 18-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a 2002-ben Monterreyben megrendezett fejlesztésfinanszírozási konferencia nyomon követéséről szóló 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002-ben Monterreyben megrendezett fejlesztésfinanszírozási konferencia nyomon követéséről szóló 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló 2008. május 22-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a támogatáshatékonyságról szóló 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről szóló 2008. május 22-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről szóló 2011. július 5-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel tavaly az uniós tagállamok bruttó nemzeti jövedelmüknek mindössze 0,43 %-át fordították hivatalos fejlesztési segélyre, szemben a millenniumi fejlesztési célok között vállalt 0,7 %-kal és a 2010-es évre vonatkozó 0,56 %-os köztes célkitűzéssel; |
| --- | --- |

A.

mivel tavaly az uniós tagállamok bruttó nemzeti jövedelmüknek mindössze 0,43 %-át fordították hivatalos fejlesztési segélyre, szemben a millenniumi fejlesztési célok között vállalt 0,7 %-kal és a 2010-es évre vonatkozó 0,56 %-os köztes célkitűzéssel;

| B. | mivel 2009 vagy 2010 során 15 tagállam csökkentette segélyezési költségvetését; |
| --- | --- |

B.

mivel 2009 vagy 2010 során 15 tagállam csökkentette segélyezési költségvetését;

| C. | mivel a tagállamok 2005-ben vállalták, hogy minden újonnan indított segély 50 %-át Szubszaharai Afrikába irányítják, mivel azonban ennek az összegnek csupán a felét nyújtották, és mivel a tagállamok nem teljesítették azt a felajánlásukat sem, hogy bruttó nemzeti jövedelmük 0,15 %-át a legkevésbé fejlett országok segélyezésére adják; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok 2005-ben vállalták, hogy minden újonnan indított segély 50 %-át Szubszaharai Afrikába irányítják, mivel azonban ennek az összegnek csupán a felét nyújtották, és mivel a tagállamok nem teljesítették azt a felajánlásukat sem, hogy bruttó nemzeti jövedelmük 0,15 %-át a legkevésbé fejlett országok segélyezésére adják;

| D. | mivel a kötelezettségvállalások a bruttó nemzeti jövedelem bizonyos százalékában vannak meghatározva, így recesszió idején reálértékük csökken, ezért nem megfelelő kifogás a gazdasági válságra hivatkozni a segélyezésre szánt költségvetés ezzel arányos csökkentésekor; |
| --- | --- |

D.

mivel a kötelezettségvállalások a bruttó nemzeti jövedelem bizonyos százalékában vannak meghatározva, így recesszió idején reálértékük csökken, ezért nem megfelelő kifogás a gazdasági válságra hivatkozni a segélyezésre szánt költségvetés ezzel arányos csökkentésekor;

| E. | mivel ha az EU nem tartja be a segélyezéssel kapcsolatban tett ígéreteit, az súlyosan alá fogja ásni a bizalmat irányában és ártani fog hitelességének a fejlődő világbeli partnerországai tekintetében, míg a kötelezettségvállalások teljesítése erős és egyértelmű üzenetet közvetítene a szegény nemzetek és a többi adományozó felé; |
| --- | --- |

E.

mivel ha az EU nem tartja be a segélyezéssel kapcsolatban tett ígéreteit, az súlyosan alá fogja ásni a bizalmat irányában és ártani fog hitelességének a fejlődő világbeli partnerországai tekintetében, míg a kötelezettségvállalások teljesítése erős és egyértelmű üzenetet közvetítene a szegény nemzetek és a többi adományozó felé;

| F. | mivel a fejlődő országokban az adóügyek rossz irányítása akadályozza a javak méltányos újraelosztását, egyes kormányokat megfoszt a támogatástól, és gátolja a szegénység felszámolását; |
| --- | --- |

F.

mivel a fejlődő országokban az adóügyek rossz irányítása akadályozza a javak méltányos újraelosztását, egyes kormányokat megfoszt a támogatástól, és gátolja a szegénység felszámolását;

| G. | mivel a fejlődő országokból induló illegális tőkekiáramlások becsült összege mintegy tízszerese a globális fejlesztési segélyek szintjének; |
| --- | --- |

G.

mivel a fejlődő országokból induló illegális tőkekiáramlások becsült összege mintegy tízszerese a globális fejlesztési segélyek szintjének;

| H. | mivel az innovatív finanszírozási mechanizmusokra fordított összegek az uniós fejlesztési segélynek csupán 3 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

H.

mivel az innovatív finanszírozási mechanizmusokra fordított összegek az uniós fejlesztési segélynek csupán 3 %-át teszik ki;

| I. | mivel a szegények érdekeit szolgáló, a pénzügyi szolgáltatásokhoz, például a mikrofinanszírozáshoz való jobb hozzáférést elősegítő rendszerek rendkívüli módon segíthetnek abban, hogy a mezőgazdasági kistermelők – különösen a nők – számára megvalósuljon az élelmiszer-önellátás és az élelmezésbiztonság; |
| --- | --- |

I.

mivel a szegények érdekeit szolgáló, a pénzügyi szolgáltatásokhoz, például a mikrofinanszírozáshoz való jobb hozzáférést elősegítő rendszerek rendkívüli módon segíthetnek abban, hogy a mezőgazdasági kistermelők – különösen a nők – számára megvalósuljon az élelmiszer-önellátás és az élelmezésbiztonság;

| J. | mivel a kivándorlók fejlődő országokba irányuló átutalásainak összege meghaladja a segélyezési költségvetés teljes összegét, és mivel – noha az EU 2008-ban kötelezettséget vállalt az átutalások költségeinek csökkentésére – e téren csak elenyésző változás tapasztalható; |
| --- | --- |

J.

mivel a kivándorlók fejlődő országokba irányuló átutalásainak összege meghaladja a segélyezési költségvetés teljes összegét, és mivel – noha az EU 2008-ban kötelezettséget vállalt az átutalások költségeinek csökkentésére – e téren csak elenyésző változás tapasztalható;

| K. | mivel az uniós kereskedelemösztönző segélyek összege 2009-ben 10,5 milliárd euró volt, míg a kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás 3 milliárd eurót tett ki, ami messze meghaladta a kitűzött célt; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós kereskedelemösztönző segélyek összege 2009-ben 10,5 milliárd euró volt, míg a kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás 3 milliárd eurót tett ki, ami messze meghaladta a kitűzött célt;

| L. | mivel az EUMSZ 208. cikke kimondja, hogy „[az] Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”; |
| --- | --- |

L.

mivel az EUMSZ 208. cikke kimondja, hogy „[az] Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit”;

| M. | mivel a fejlődő országokat és kiváltképpen a legkevésbé fejlett országokat különösen sújtotta a válság, ami az adósságszint újbóli emelkedéséhez vezetett; |
| --- | --- |

M.

mivel a fejlődő országokat és kiváltképpen a legkevésbé fejlett országokat különösen sújtotta a válság, ami az adósságszint újbóli emelkedéséhez vezetett;

| N. | mivel 2009-ben az EU 2,3 milliárd euróval járult hozzá a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelmét szolgáló gyorsfinanszírozáshoz; |
| --- | --- |

N.

mivel 2009-ben az EU 2,3 milliárd euróval járult hozzá a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelmét szolgáló gyorsfinanszírozáshoz;

| O. | mivel az EU ígéretet tett arra, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelmet szolgáló finanszírozás „új és pótlólagos” lesz; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU ígéretet tett arra, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelmet szolgáló finanszírozás „új és pótlólagos” lesz;

| P. | mivel a nem megfelelő hatékonyságú segélyezésre évente akár 6 milliárd euró is elfolyik; |
| --- | --- |

P.

mivel a nem megfelelő hatékonyságú segélyezésre évente akár 6 milliárd euró is elfolyik;

| 1. | üdvözli a Bizottságnak a fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló, 2011. évi uniós jelentésre vonatkozó közleményét mint az átláthatóság és a szakértői értékelés rendkívül hasznos megnyilvánulását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottságnak a fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló, 2011. évi uniós jelentésre vonatkozó közleményét mint az átláthatóság és a szakértői értékelés rendkívül hasznos megnyilvánulását;

Fejlesztési támogatás

| 2. | elismeri, hogy a tagállami költségvetésekre egyre nagyobb nyomás nehezedik a pénzügyi és gazdasági válság miatt; úgy véli azonban, hogy a szegénység felszámolásával kapcsolatban kitűzött cél teljesítése mindenekelőtt a szakpolitika megváltoztatását teszi szükségessé az iparosodott és a fejlődő országokban annak érdekében, hogy foglalkozzanak a szegénység strukturális okaival, |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a tagállami költségvetésekre egyre nagyobb nyomás nehezedik a pénzügyi és gazdasági válság miatt; úgy véli azonban, hogy a szegénység felszámolásával kapcsolatban kitűzött cél teljesítése mindenekelőtt a szakpolitika megváltoztatását teszi szükségessé az iparosodott és a fejlődő országokban annak érdekében, hogy foglalkozzanak a szegénység strukturális okaival,

| 3. | ismételten hangot ad aggályainak amiatt, hogy a kormányok által támogatott külföldi befektetők, különösen Afrikában, újabban felvásárolják a mezőgazdasági termelésre alkalmas földterületeket, ami alááshatja a helyi élelmezésbiztonságot; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a fejlődő országokkal folyatott politikai párbeszédének keretében térjen ki a földek felvásárlásának kérdésére is annak érdekében, hogy a politikák koherenciája nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt a fejlesztési együttműködés alappillérévé válhasson, továbbá hogy megakadályozható legyen a kistermelők földjeinek kisajátítása, valamint a föld és a víz fenntarthatatlan használata; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangot ad aggályainak amiatt, hogy a kormányok által támogatott külföldi befektetők, különösen Afrikában, újabban felvásárolják a mezőgazdasági termelésre alkalmas földterületeket, ami alááshatja a helyi élelmezésbiztonságot; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a fejlődő országokkal folyatott politikai párbeszédének keretében térjen ki a földek felvásárlásának kérdésére is annak érdekében, hogy a politikák koherenciája nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt a fejlesztési együttműködés alappillérévé válhasson, továbbá hogy megakadályozható legyen a kistermelők földjeinek kisajátítása, valamint a föld és a víz fenntarthatatlan használata;

| 4. | megelégedéssel állapítja meg, hogy a válság ellenére az Unió és tagállamai továbbra is a világ legjelentősebb adományozói a hivatalos fejlesztési támogatás terén; |
| --- | --- |

4.

megelégedéssel állapítja meg, hogy a válság ellenére az Unió és tagállamai továbbra is a világ legjelentősebb adományozói a hivatalos fejlesztési támogatás terén;

| 5. | üdvözli, hogy a tagállamok a közelmúltban újólag elkötelezték magukat a hivatalos fejlesztési segélyekre vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése és különösen azon cél mellett, hogy bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át adományozásra fordítják; egyetért a Tanáccsal abban, hogy a hivatalos fejlesztési segély egymagában nem lesz elegendő a globális szegénység felszámolásához; véleménye szerint az uniós fejlesztéspolitikának a szegénység felszámolásának útjában álló strukturális akadályok elhárítását kell célul kitűznie, az EU mezőgazdaságra, kereskedelemre, beruházásokra, adóparadicsomokra és a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos politikái fejlesztési célú koherenciájának megvalósítása révén; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a tagállamok a közelmúltban újólag elkötelezték magukat a hivatalos fejlesztési segélyekre vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése és különösen azon cél mellett, hogy bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át adományozásra fordítják; egyetért a Tanáccsal abban, hogy a hivatalos fejlesztési segély egymagában nem lesz elegendő a globális szegénység felszámolásához; véleménye szerint az uniós fejlesztéspolitikának a szegénység felszámolásának útjában álló strukturális akadályok elhárítását kell célul kitűznie, az EU mezőgazdaságra, kereskedelemre, beruházásokra, adóparadicsomokra és a nyersanyagokhoz való hozzáférésre vonatkozó, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos politikái fejlesztési célú koherenciájának megvalósítása révén;

| 6. | mindazonáltal mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Unió 2010-ben mintegy 15 milliárd euróval elmaradt a hivatalos fejlesztési segélyekre vonatkozóan ugyanazon évre kitűzött saját céljától, így gyakorlatilag meg kell kétszereznie a segélyek összegét, hogy teljesítse a 2015. évi millenniumi célt, továbbá hogy elmulasztotta az Afrikának és a legkevésbé fejlett országoknak nyújtandó segélyek jelentős növelését annak ellenére, hogy erre ígéretet tett; emellett aggodalmának ad hangot amiatt is, hogy számos tagállam 2009-ben és 2010-ben csökkentette segélyezési költségvetését, és további csökkentést terveznek 2011-re és az azt követő évekre; |
| --- | --- |

6.

mindazonáltal mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Unió 2010-ben mintegy 15 milliárd euróval elmaradt a hivatalos fejlesztési segélyekre vonatkozóan ugyanazon évre kitűzött saját céljától, így gyakorlatilag meg kell kétszereznie a segélyek összegét, hogy teljesítse a 2015. évi millenniumi célt, továbbá hogy elmulasztotta az Afrikának és a legkevésbé fejlett országoknak nyújtandó segélyek jelentős növelését annak ellenére, hogy erre ígéretet tett; emellett aggodalmának ad hangot amiatt is, hogy számos tagállam 2009-ben és 2010-ben csökkentette segélyezési költségvetését, és további csökkentést terveznek 2011-re és az azt követő évekre;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a jól irányított segélyezés hatalmas mértékben hozzájárul az egészségügy, az oktatás, a nemek közötti egyenlőség, a biológiai sokféleség és sok más terület fenntartható fejlődéséhez; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a jól irányított segélyezés hatalmas mértékben hozzájárul az egészségügy, az oktatás, a nemek közötti egyenlőség, a biológiai sokféleség és sok más terület fenntartható fejlődéséhez;

| 8. | kéri ezért, hogy valamennyi tagállam tegyen sürgős lépéseket a bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át kitevő adományozási felajánlásuk, valamint az Afrika és a legkevésbé fejlett országok javára tett külön vállalások teljesítése érdekében, és javasolja teljesen átlátható, kötelező jellegű, többéves intézkedések, többek között jogszabályok elfogadását; |
| --- | --- |

8.

kéri ezért, hogy valamennyi tagállam tegyen sürgős lépéseket a bruttó nemzeti jövedelmük 0,7 %-át kitevő adományozási felajánlásuk, valamint az Afrika és a legkevésbé fejlett országok javára tett külön vállalások teljesítése érdekében, és javasolja teljesen átlátható, kötelező jellegű, többéves intézkedések, többek között jogszabályok elfogadását;

A fejlesztésfinanszírozás egyéb szempontjai

| 9. | egyetért a Tanáccsal és a Bizottsággal abban, hogy a partnerországok hazai erőforrásainak mozgósítása rendkívül fontos a fenntartható fejlődéshez; kéri az uniós adományozókat, hogy e téren biztosítsanak elsőbbséget a kapacitásbővítésnek, különösen a szigorúbb adórendszerek és az adóügyek jobb irányítása tekintetében, valamint fokozzák az adóügyek átláthatóságának és az országonkénti jelentési rendszernek az előmozdítása, továbbá az adóelkerülés és a jogszerűtlen tőkekiáramlás elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítéseket világszerte, szükség esetén jogszabályok elfogadása révén; |
| --- | --- |

9.

egyetért a Tanáccsal és a Bizottsággal abban, hogy a partnerországok hazai erőforrásainak mozgósítása rendkívül fontos a fenntartható fejlődéshez; kéri az uniós adományozókat, hogy e téren biztosítsanak elsőbbséget a kapacitásbővítésnek, különösen a szigorúbb adórendszerek és az adóügyek jobb irányítása tekintetében, valamint fokozzák az adóügyek átláthatóságának és az országonkénti jelentési rendszernek az előmozdítása, továbbá az adóelkerülés és a jogszerűtlen tőkekiáramlás elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítéseket világszerte, szükség esetén jogszabályok elfogadása révén;

| 10. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fejlesztéspolitikáján belül kiemelt kérdésként foglalkozzon az adóparadicsomokban folyó visszaélések, az adóelkerülés és a jogszerűtlen tőkekiáramlás elleni küzdelemmel; |
| --- | --- |

10.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fejlesztéspolitikáján belül kiemelt kérdésként foglalkozzon az adóparadicsomokban folyó visszaélések, az adóelkerülés és a jogszerűtlen tőkekiáramlás elleni küzdelemmel;

| 11. | kéri a tagállamokat, hogy támogassák a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést, és kéri a Bizottságot, hogy mielőbb tegyen javaslatot olyan uniós jogszabályra, amely az Egyesült Államok jogszabályaival legalább azonos szintű célkitűzéseket tartalmaz annak biztosítására, hogy a fejlődő országokban a nyersanyag-kitermelő iparágak rendesen fizessenek adót, és betartsák a szociális és környezetvédelmi előírásokat, a megfelelő átvilágítási követelményekkel összhangban; |
| --- | --- |

11.

kéri a tagállamokat, hogy támogassák a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést, és kéri a Bizottságot, hogy mielőbb tegyen javaslatot olyan uniós jogszabályra, amely az Egyesült Államok jogszabályaival legalább azonos szintű célkitűzéseket tartalmaz annak biztosítására, hogy a fejlődő országokban a nyersanyag-kitermelő iparágak rendesen fizessenek adót, és betartsák a szociális és környezetvédelmi előírásokat, a megfelelő átvilágítási követelményekkel összhangban;

| 12. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy a hivatalos fejlesztési segély mellett szabadítsanak fel más forrásokat a nemzetközi fejlesztésfinanszírozásra, többek között:






  — | javasoljanak innovatív adókat, mint például a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adót a globális közjavak, köztük a fejlesztési segélyek finanszírozására, |
| --- | --- | --- |

12.

kéri az EU-t és tagállamait, hogy a hivatalos fejlesztési segély mellett szabadítsanak fel más forrásokat a nemzetközi fejlesztésfinanszírozásra, többek között:

—

javasoljanak innovatív adókat, mint például a pénzügyi tranzakciókra kivetendő adót a globális közjavak, köztük a fejlesztési segélyek finanszírozására,

| — | csökkentsék számottevően az átutalások költségét, |
| --- | --- |

—

csökkentsék számottevően az átutalások költségét,

| — | fokozzák az uniós támogatások és az EBB-hitelek ötvözését anélkül, hogy ez a segélyre fordított források csökkenéséhez vezetne, |
| --- | --- |

—

fokozzák az uniós támogatások és az EBB-hitelek ötvözését anélkül, hogy ez a segélyre fordított források csökkenéséhez vezetne,

| — | hozzanak létre a pénzügyi szolgáltatásokhoz, például a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférés fejlődő országokbeli javítását célzó támogatási rendszereket; |
| --- | --- |

—

hozzanak létre a pénzügyi szolgáltatásokhoz, például a mikrofinanszírozáshoz való hozzáférés fejlődő országokbeli javítását célzó támogatási rendszereket;

| 13. | üdvözli, hogy az EU jelentős és egyre növekvő mértékben támogatja a kereskedelemösztönző és kereskedelmi vonatkozású segélyeket; azt várja, hogy a legkevésbé fejlett országok a jövőben nagyobb mértékben részesülnek majd ebből a támogatásból; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy az EU jelentős és egyre növekvő mértékben támogatja a kereskedelemösztönző és kereskedelmi vonatkozású segélyeket; azt várja, hogy a legkevésbé fejlett országok a jövőben nagyobb mértékben részesülnek majd ebből a támogatásból;

| 14. | emlékeztet arra, hogy az uniós kereskedelempolitikának és más szakpolitikáknak, mint például a mezőgazdasági, halászati, migrációs és biztonságpolitikának a Lisszaboni Szerződés értelmében összhangban kell lenniük az uniós fejlesztéspolitika céljaival, és kéri a politikák fejlesztési célú koherenciájának (a Lisszaboni Szerződés 208. cikke) végrehajtását a szegénység felszámolását akadályozó strukturális problémák leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az uniós kereskedelempolitikának és más szakpolitikáknak, mint például a mezőgazdasági, halászati, migrációs és biztonságpolitikának a Lisszaboni Szerződés értelmében összhangban kell lenniük az uniós fejlesztéspolitika céljaival, és kéri a politikák fejlesztési célú koherenciájának (a Lisszaboni Szerződés 208. cikke) végrehajtását a szegénység felszámolását akadályozó strukturális problémák leküzdése érdekében;

| 15. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a meglévő adósságcsökkentési kezdeményezések, különösen a súlyosan eladósodott szegény országokra és a többoldalú adósságcsökkentésre irányuló kezdeményezés maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a meglévő adósságcsökkentési kezdeményezések, különösen a súlyosan eladósodott szegény országokra és a többoldalú adósságcsökkentésre irányuló kezdeményezés maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében;

| 16. | üdvözli, hogy az Unió a közelmúltban jelentős összegekkel támogatta az éghajlatváltozás elleni fellépést a fejlődő világban, de megismétli azon kérését, hogy ez a támogatás a meglévő fejlesztési segélyek kiegészítéseképpen történjen; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy az Unió a közelmúltban jelentős összegekkel támogatta az éghajlatváltozás elleni fellépést a fejlődő világban, de megismétli azon kérését, hogy ez a támogatás a meglévő fejlesztési segélyek kiegészítéseképpen történjen;

| 17. | azt várja a novemberben a koreai Puszanban megrendezésre kerülő, a segélyezés hatékonyságáról szóló 4. magas szintű fórumtól, hogy kézzelfogható eredményeket hozzon az eredményesebb és költséghatékonyabb segélyezés tekintetében; tudomásul veszi az elszámoltathatóságról szóló 2011. évi jelentésben említett, jóllehet nem kiegyensúlyozott előrehaladást, de arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket e téren az adományozás összehangolásának (ideértve az Európai Külügyi Szolgálatot érintő eseteket), a közös programozásnak és a munkamegosztásnak a javítására; |
| --- | --- |

17.

azt várja a novemberben a koreai Puszanban megrendezésre kerülő, a segélyezés hatékonyságáról szóló 4. magas szintű fórumtól, hogy kézzelfogható eredményeket hozzon az eredményesebb és költséghatékonyabb segélyezés tekintetében; tudomásul veszi az elszámoltathatóságról szóló 2011. évi jelentésben említett, jóllehet nem kiegyensúlyozott előrehaladást, de arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket e téren az adományozás összehangolásának (ideértve az Európai Külügyi Szolgálatot érintő eseteket), a közös programozásnak és a munkamegosztásnak a javítására;

| 18. | arra ösztönzi az uniós adományozókat, hogy erősítsék meg a feltörekvő gazdaságokkal a fejlesztési együttműködésről folytatott politikai párbeszédet, és arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy támogassák a Dél–Dél és a háromoldalú együttműködés jegyében létrejött fejlesztési kezdeményezéseket; úgy véli, hogy már semmi sem indokolja a likvid eszközökben bővelkedő országok támogatás formájában való segélyezését; |
| --- | --- |

18.

arra ösztönzi az uniós adományozókat, hogy erősítsék meg a feltörekvő gazdaságokkal a fejlesztési együttműködésről folytatott politikai párbeszédet, és arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy támogassák a Dél–Dél és a háromoldalú együttműködés jegyében létrejött fejlesztési kezdeményezéseket; úgy véli, hogy már semmi sem indokolja a likvid eszközökben bővelkedő országok támogatás formájában való segélyezését;

OECD/DAC szakértői értékelés

| 19. | kéri, hogy vonják be OECD/DAC következő, az uniós fejlesztési együttműködésről szóló szakértői értékelésébe; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy vonják be OECD/DAC következő, az uniós fejlesztési együttműködésről szóló szakértői értékelésébe;

*

* *

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az Európai Beruházási Banknak, az ENSZ szervezeteinek, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, a G20-csoportnak, a Nemzetközi Valutaalapnak és a Világbanknak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az Európai Beruházási Banknak, az ENSZ szervezeteinek, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, a G20-csoportnak, a Nemzetközi Valutaalapnak és a Világbanknak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 6. o.

(2)  9558/2007. számú, 2007. május 15-i tanácsi következtetések

(3)  HL C 236. E, 2011.8.12.,48. o.

(4)  HL C 4. E, 2011.1.7., 34. o.

(5)  HL C 161. E, 2011.5.31., 47. o.

(6)  HL C 8. E, 2010.1.14., 1. o.

(7)  HL C 279. E, 2009.11.19., 100. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0320.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/102

---

2011. november 16., szerdaAz európai mozi a digitális korszakban

P7_TA(2011)0506

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az európai mozikról a digitális korban (2010/2306(INI))

2013/C 153 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. október 20-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. október 20-i egyezményére,

| — | tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv),

| — | tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló 2005. november 16-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló 2005. november 16-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (3),

| — | tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló 2006. augusztus 24-i bizottsági ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló 2006. augusztus 24-i bizottsági ajánlásra (4),

| — | tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló 2006. november 13-i tanácsi következtetésekre (5),

| — | tekintettel az európai mozira a digitális korban váró lehetőségekről és kihívásokról szóló 2010. november 18–19-i tanácsi következtetésekre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai mozira a digitális korban váró lehetőségekről és kihívásokról szóló 2010. november 18–19-i tanácsi következtetésekre (6),

| — | tekintettel a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról szóló 2001. szeptember 26-i bizottsági közlemény (filmművészeti közlemény) állami támogatásokra vonatkozó értékelési kritériumairól szóló bizottsági közleményre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról szóló 2001. szeptember 26-i bizottsági közlemény (filmművészeti közlemény) állami támogatásokra vonatkozó értékelési kritériumairól szóló bizottsági közleményre (7),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívásokról szóló 2010. július 2-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0853), |
| --- | --- |

—

tekintettel az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívásokról szóló 2010. július 2-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0853),

| — | tekintettel az „Európai digitális menetrend” című 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális menetrend” című 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel „Az európai mozik lehetőségei és kihívásai a digitális korszakban” című 2010. szeptember 24-i bizottsági közleményre (COM(2010)0487), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai mozik lehetőségei és kihívásai a digitális korszakban” című 2010. szeptember 24-i bizottsági közleményre (COM(2010)0487),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2010. április 27-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0183),

| — | tekintettel „Az audiovizuális művek európai unióbeli online terjesztése: a digitális egységes piac lehetőségei és kihívásai” című 2011. július 13-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az audiovizuális művek európai unióbeli online terjesztése: a digitális egységes piac lehetőségei és kihívásai” című 2011. július 13-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0427),

| — | tekintettel a filmalkotások és egyéb audiovizuális alkotások jogi vonatkozásairól szóló 2002. július 2-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a filmalkotások és egyéb audiovizuális alkotások jogi vonatkozásairól szóló 2002. július 2-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európai filmek belső piacon és tagjelölt országokban való terjesztésének javításáról szóló 2001. november 13-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai filmek belső piacon és tagjelölt országokban való terjesztésének javításáról szóló 2001. november 13-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „Az európai mozik a digitális korban” című 2011. április 2-i véleményére (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „Az európai mozik a digitális korban” című 2011. április 2-i véleményére (11),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7–0366/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7–0366/2011),

| A. | mivel a kultúra az európai identitás és a közös értékek elengedhetetlen alapját képezi; |
| --- | --- |

A.

mivel a kultúra az európai identitás és a közös értékek elengedhetetlen alapját képezi;

| B. | mivel a kultúra az identitásról, a társadalmi kohézióról és a tudásalapú gazdaság fejlődéséről manapság zajló viták középpontjában áll, ahogy azt az UNESCO 2001. évi, kulturális sokszínűségről szóló egyetemes nyilatkozata is kinyilvánította; |
| --- | --- |

B.

mivel a kultúra az identitásról, a társadalmi kohézióról és a tudásalapú gazdaság fejlődéséről manapság zajló viták középpontjában áll, ahogy azt az UNESCO 2001. évi, kulturális sokszínűségről szóló egyetemes nyilatkozata is kinyilvánította;

| C. | mivel mindenkinek joga van a közösség kulturális életében való részvételhez és a művészetek élvezetéhez, továbbá mivel a filmművészet elősegíti, hogy az emberek a közös emberi tapasztalatok révén elismerjék egymást, hozzájárulva az európai identitás kialakulásához; |
| --- | --- |

C.

mivel mindenkinek joga van a közösség kulturális életében való részvételhez és a művészetek élvezetéhez, továbbá mivel a filmművészet elősegíti, hogy az emberek a közös emberi tapasztalatok révén elismerjék egymást, hozzájárulva az európai identitás kialakulásához;

| D. | mivel a kulturális beruházások több generációra kiterjedő, hosszú távú, nem anyagi természetű eredményekkel járnak az európai identitás formálása terén; |
| --- | --- |

D.

mivel a kulturális beruházások több generációra kiterjedő, hosszú távú, nem anyagi természetű eredményekkel járnak az európai identitás formálása terén;

| E. | mivel az európai audiovizuális ágazat, a filmművészetet is beleértve, az EU gazdaságának jelentős részét képezi, és globális szinten versenyképesebbnek kell lennie; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai audiovizuális ágazat, a filmművészetet is beleértve, az EU gazdaságának jelentős részét képezi, és globális szinten versenyképesebbnek kell lennie;

| F. | mivel az európai filmművészet fontos része a kultúrának, előmozdítja a párbeszédet és megértést, illetve az EU-n belül és kívül egyaránt kifejezésre juttatja és megjeleníti az európai értékeket, miközben jelentős szerepet játszik a kulturális és nyelvi sokféleség megőrzésében és támogatásában; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai filmművészet fontos része a kultúrának, előmozdítja a párbeszédet és megértést, illetve az EU-n belül és kívül egyaránt kifejezésre juttatja és megjeleníti az európai értékeket, miközben jelentős szerepet játszik a kulturális és nyelvi sokféleség megőrzésében és támogatásában;

| G. | mivel az európai filmművészetnek erősítenie kell a területi és társadalmi összetartozást; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai filmművészetnek erősítenie kell a területi és társadalmi összetartozást;

| H. | mivel a digitális korszak új lehetőségeket kínál az audiovizuális ágazat számára, különösen a filmiparban, ami a filmek hatékonyabb forgalmazását, vetítését és elérhetőségét, illetve az európai közönségnek kínált jobb hang- és képminőséget illeti, ugyanakkor komoly kihívások elé is állítja az európai filmművészetet a digitális technológiákra való átállás folyamatában, különösen a finanszírozás tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel a digitális korszak új lehetőségeket kínál az audiovizuális ágazat számára, különösen a filmiparban, ami a filmek hatékonyabb forgalmazását, vetítését és elérhetőségét, illetve az európai közönségnek kínált jobb hang- és képminőséget illeti, ugyanakkor komoly kihívások elé is állítja az európai filmművészetet a digitális technológiákra való átállás folyamatában, különösen a finanszírozás tekintetében;

| I. | mivel ezáltal a digitális technológiák hozzájárulnak az európai alkotások vetítésével és elérhetőségével, illetve a társadalmi kohézióval kapcsolatos uniós és nemzeti célok megvalósításához, |
| --- | --- |

I.

mivel ezáltal a digitális technológiák hozzájárulnak az európai alkotások vetítésével és elérhetőségével, illetve a társadalmi kohézióval kapcsolatos uniós és nemzeti célok megvalósításához,

| J. | mivel a digitális mozitechnológia lehetővé teszi a reklámok rugalmas tervezését és az anyagok utolsó pillanatban történő változtatását; |
| --- | --- |

J.

mivel a digitális mozitechnológia lehetővé teszi a reklámok rugalmas tervezését és az anyagok utolsó pillanatban történő változtatását;

| K. | mivel az európai mozik digitalizálásának első szakasza egyenlőtlen eredményekkel járt; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai mozik digitalizálásának első szakasza egyenlőtlen eredményekkel járt;

| L. | mivel az új generációs digitális berendezések mintegy 25–30 %-kal olcsóbbak a korábbi modelleknél, és mára mind az európai mozik, mind a programok finanszírozása szempontjából megfizethetőbbé váltak, |
| --- | --- |

L.

mivel az új generációs digitális berendezések mintegy 25–30 %-kal olcsóbbak a korábbi modelleknél, és mára mind az európai mozik, mind a programok finanszírozása szempontjából megfizethetőbbé váltak,

| M. | mivel nem minden mozi képes egyformán megbirkózni a mozik digitalizálása által támasztott kihívásokkal; |
| --- | --- |

M.

mivel nem minden mozi képes egyformán megbirkózni a mozik digitalizálása által támasztott kihívásokkal;

| N. | mivel a kulturális sokszínűség elérhetősége és a sokrétű platformok hozzáférhetősége csökkenésének elkerülése érdekében sürgősen végre kell hajtani az európai filmipar és a hozzá tartozó mozik teljes digitalizálását, és ezt európai és országos szinten egyaránt támogatni kell; |
| --- | --- |

N.

mivel a kulturális sokszínűség elérhetősége és a sokrétű platformok hozzáférhetősége csökkenésének elkerülése érdekében sürgősen végre kell hajtani az európai filmipar és a hozzá tartozó mozik teljes digitalizálását, és ezt európai és országos szinten egyaránt támogatni kell;

| O. | mivel a független művészmozik olyan sokszínű műsorkínálattal rendelkező egyedi mozihálózatot alkotnak Európában, amelyek a kereskedelmi mozikon kívüli közönséget célozzák; |
| --- | --- |

O.

mivel a független művészmozik olyan sokszínű műsorkínálattal rendelkező egyedi mozihálózatot alkotnak Európában, amelyek a kereskedelmi mozikon kívüli közönséget célozzák;

| P. | mivel el kell ismerni a művészmozik szövetségei által megfogalmazott aggodalmakat, amelyek szerint konkrét és azonnali intézkedésekre van szükség a független európai filmgyártás és -forgalmazás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel el kell ismerni a művészmozik szövetségei által megfogalmazott aggodalmakat, amelyek szerint konkrét és azonnali intézkedésekre van szükség a független európai filmgyártás és -forgalmazás előmozdítása érdekében;

| Q. | mivel a helyi és regionális önkormányzati szervek kulcsfontosságúak az európai kulturális örökség megóvásában és népszerűsítésében, különös tekintettel a filmek és mozik digitalizálására, és ezért a digitalizálási folyamat alapvető szereplői; |
| --- | --- |

Q.

mivel a helyi és regionális önkormányzati szervek kulcsfontosságúak az európai kulturális örökség megóvásában és népszerűsítésében, különös tekintettel a filmek és mozik digitalizálására, és ezért a digitalizálási folyamat alapvető szereplői;

| R. | mivel a mozik jelentőséggel bírnak a történelmi városközpontok és az elővárosok élhetőségének és társas érintkezési lehetőségeinek fenntartásában, valamint a városi területek újraélénkítésében; |
| --- | --- |

R.

mivel a mozik jelentőséggel bírnak a történelmi városközpontok és az elővárosok élhetőségének és társas érintkezési lehetőségeinek fenntartásában, valamint a városi területek újraélénkítésében;

| S. | mivel az európai filmművészeti alkotások Európán belüli sikere a nemzetközi értékesítés előfeltétele, amely lehetővé teszi a pénzügyi célok elérését, és emellett a kulturális együttműködés és diplomácia egy formáját jelenti nem csupán az alkotások forgalmazása, hanem a különböző európai kultúrák harmadik országokban való terjesztése szempontjából is; |
| --- | --- |

S.

mivel az európai filmművészeti alkotások Európán belüli sikere a nemzetközi értékesítés előfeltétele, amely lehetővé teszi a pénzügyi célok elérését, és emellett a kulturális együttműködés és diplomácia egy formáját jelenti nem csupán az alkotások forgalmazása, hanem a különböző európai kultúrák harmadik országokban való terjesztése szempontjából is;

| T. | mivel a digitális átállást a lehető leggyorsabban kell lebonyolítani, hogy el lehessen kerülni a gyártási és forgalmazási költségek megkettőződését; |
| --- | --- |

T.

mivel a digitális átállást a lehető leggyorsabban kell lebonyolítani, hogy el lehessen kerülni a gyártási és forgalmazási költségek megkettőződését;

| U. | mivel az európai filmipart jelenleg nemzeti és nyelvi határok tagolják, és mivel a filmalkotások elsősorban a származási országuk helyi közönsége részére készülnek, illetve azokat elsősorban e közönség tekinti meg; |
| --- | --- |

U.

mivel az európai filmipart jelenleg nemzeti és nyelvi határok tagolják, és mivel a filmalkotások elsősorban a származási országuk helyi közönsége részére készülnek, illetve azokat elsősorban e közönség tekinti meg;

A jelenlegi helyzet

| 1. | hangsúlyozza, hogy az európai mozik jelentõs mértékben hozzájárulnak a digitális technológiákba, az innovációba, a növekedésbe és munkahelyteremtésbe való beruházásokhoz; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az európai mozik jelentõs mértékben hozzájárulnak a digitális technológiákba, az innovációba, a növekedésbe és munkahelyteremtésbe való beruházásokhoz;

| 2. | rámutat, hogy 2010 során csaknem 1 milliárd mozijegyet adtak el az EU-ban, ami a filmipar folyamatos népszerûségérõl, valamint hatalmas pénzügyi, növekedési és munkahely-teremtési potenciáljáról tanúskodik; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy 2010 során csaknem 1 milliárd mozijegyet adtak el az EU-ban, ami a filmipar folyamatos népszerûségérõl, valamint hatalmas pénzügyi, növekedési és munkahely-teremtési potenciáljáról tanúskodik;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai mozik az általuk biztosított több mint 30 000 munkahellyel a gazdaság szempontjából is egyre nagyobb jelentőséggel bírnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai mozik az általuk biztosított több mint 30 000 munkahellyel a gazdaság szempontjából is egyre nagyobb jelentőséggel bírnak;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Unió mûvészeti ágazatából kiinduló gazdasági hajtóerõ mellett az európai mozi különösen fontos kulturális és társadalmi dimenzióval is bír, valamint jelentõs tényezõ az európai kulturális fejlõdés és identitás szempontjából; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Unió mûvészeti ágazatából kiinduló gazdasági hajtóerõ mellett az európai mozi különösen fontos kulturális és társadalmi dimenzióval is bír, valamint jelentõs tényezõ az európai kulturális fejlõdés és identitás szempontjából;

| 5. | megállapítja, hogy az európai mozipiac rendkívül széttagolt és sokféle, és a mozik nagy többsége mindössze egy vagy két teremmel működik; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy az európai mozipiac rendkívül széttagolt és sokféle, és a mozik nagy többsége mindössze egy vagy két teremmel működik;

| 6. | megállapítja, hogy a digitalizált mozik többségét a multiplex mozik alkotják; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a digitalizált mozik többségét a multiplex mozik alkotják;

| 7. | megállapítja, hogy Európán belül – elsősorban Kelet-Európában és a vidéki területeken – földrajzi egyenlőtlenségek állnak fenn a polgárok mozikhoz való hozzáférése terén; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy Európán belül – elsősorban Kelet-Európában és a vidéki területeken – földrajzi egyenlőtlenségek állnak fenn a polgárok mozikhoz való hozzáférése terén;

| 8. | hangsúlyozza a mozik társadalmi és kulturális szerepét, amelyet meg kell őrizni, különösen a vidéki és távoli területeken; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a mozik társadalmi és kulturális szerepét, amelyet meg kell őrizni, különösen a vidéki és távoli területeken;

| 9. | megjegyzi, hogy az európai filmipar potenciálja folyamatosan nő, de a mozikban vetített európai produkciók arányának fokozatosan emelkednie kell; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az európai filmipar potenciálja folyamatosan nő, de a mozikban vetített európai produkciók arányának fokozatosan emelkednie kell;

| 10. | rámutat, hogy a kisebb kereskedelmi és a nem kereskedelmi célú mozik az európai alkotások műsorra tűzésével jelentősen hozzájárulnak a kulturális örökség megőrzéséhez; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy a kisebb kereskedelmi és a nem kereskedelmi célú mozik az európai alkotások műsorra tűzésével jelentősen hozzájárulnak a kulturális örökség megőrzéséhez;

| 11. | rámutat, hogy a multiplex mozik számának növekedése, illetve a kisvárosokban és történelmi városközpontokban található vetítőtermek számának jelentős csökkenése nyomán a mozifilmkínálat változáson megy keresztül; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy a multiplex mozik számának növekedése, illetve a kisvárosokban és történelmi városközpontokban található vetítőtermek számának jelentős csökkenése nyomán a mozifilmkínálat változáson megy keresztül;

| 12. | úgy véli, hogy meg kell őrizni az uniós mozivilág sokszínűségét; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy meg kell őrizni az uniós mozivilág sokszínűségét;

| 13. | megjegyzi, hogy – részben a sikerfilmeknek tulajdonított elsőbbség miatt – Európában veszélybe kerülhet a filmek sokszínűsége és a mozik programkínálatának szabad kialakítása, és félő, hogy ennek eredményeképpen a mozik esetében visszafordíthatatlan piaci koncentráció jön létre; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy – részben a sikerfilmeknek tulajdonított elsőbbség miatt – Európában veszélybe kerülhet a filmek sokszínűsége és a mozik programkínálatának szabad kialakítása, és félő, hogy ennek eredményeképpen a mozik esetében visszafordíthatatlan piaci koncentráció jön létre;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a digitális terjeszkedés során az EU minden országában meg kell őrizni a műsorkínálat sokféleségét és a vidéki és városi területek kulturális létesítményeit, és e terjeszkedés nem vezethet – a multiplexeknek kedvezve – a kis mozik és a művészmozik bezárásához; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a digitális terjeszkedés során az EU minden országában meg kell őrizni a műsorkínálat sokféleségét és a vidéki és városi területek kulturális létesítményeit, és e terjeszkedés nem vezethet – a multiplexeknek kedvezve – a kis mozik és a művészmozik bezárásához;

| 15. | rámutat, hogy a digitalizálás lehetővé teszi a kulturális tartalmak olcsóbb terjesztését a belső piac egészén, és megőrzi az európai mozik versenyképességét és sokszínűségét; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy a digitalizálás lehetővé teszi a kulturális tartalmak olcsóbb terjesztését a belső piac egészén, és megőrzi az európai mozik versenyképességét és sokszínűségét;

| 16. | megállapítja, hogy egyre növekszik a nyomás, miszerint minden filmnek kompatibilisnek kell lennie a digitális vetítéssel, miközben néhány európai mozi már 100 %-ban áttért a digitális technológiára; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy egyre növekszik a nyomás, miszerint minden filmnek kompatibilisnek kell lennie a digitális vetítéssel, miközben néhány európai mozi már 100 %-ban áttért a digitális technológiára;

| 17. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy számos független filmszínház léte van veszélyben a digitális technikára való átállással járó magas költségek, valamint a túlnyomó részben amerikai filmeket vetítő filmszínházak által támasztott verseny miatt; |
| --- | --- |

17.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy számos független filmszínház léte van veszélyben a digitális technikára való átállással járó magas költségek, valamint a túlnyomó részben amerikai filmeket vetítő filmszínházak által támasztott verseny miatt;

| 18. | megállapítja, hogy a független forgalmazás számára nehézséget jelentenek az átmeneti időszakban felmerülő kétszeres kiadások, ami továbbgyűrűző hatást gyakorol a filmipar egészére; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a független forgalmazás számára nehézséget jelentenek az átmeneti időszakban felmerülő kétszeres kiadások, ami továbbgyűrűző hatást gyakorol a filmipar egészére;

| 19. | megállapítja, hogy a több területet átfogó vagy páneurópai engedélyezés döntő fontosságú az online forgalmazott filmek piacában rejlő lehetőségek felszabadítása, az európai filmek szélesebb körű terjesztésének előmozdítása, a fogyasztók európai filmekhez való hozzáférésének javítása, valamint az európai filmek lekérhető videofilmeket kínáló (VoD) platformokon való elérhetőségének szempontjából; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy a több területet átfogó vagy páneurópai engedélyezés döntő fontosságú az online forgalmazott filmek piacában rejlő lehetőségek felszabadítása, az európai filmek szélesebb körű terjesztésének előmozdítása, a fogyasztók európai filmekhez való hozzáférésének javítása, valamint az európai filmek lekérhető videofilmeket kínáló (VoD) platformokon való elérhetőségének szempontjából;

| 20. | megállapítja, hogy az EU-ban számos olyan program létezik – például a MEDIA-program –, amely lehetőséget kínál a filmipar digitális korba való átmenetének támogatására; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy az EU-ban számos olyan program létezik – például a MEDIA-program –, amely lehetőséget kínál a filmipar digitális korba való átmenetének támogatására;

| 21. | megállapítja, hogy a nem megfelelő finanszírozás következményeként az európai filmeket nemzetközi szinten nem népszerűsítik kellően; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a nem megfelelő finanszírozás következményeként az európai filmeket nemzetközi szinten nem népszerűsítik kellően;

| 22. | kiemeli, hogy a filmgyártás folyamatának valamennyi fázisa fontos, és ezért minden egyes fázist támogatni kell; |
| --- | --- |

22.

kiemeli, hogy a filmgyártás folyamatának valamennyi fázisa fontos, és ezért minden egyes fázist támogatni kell;

| 23. | rámutat, hogy a multimédiás technológia kiszorítja az egyéb kommunikációs formákat, és ezért az embereket meg kell tanítani e technológia fogadására; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a multimédiás technológia kiszorítja az egyéb kommunikációs formákat, és ezért az embereket meg kell tanítani e technológia fogadására;

Lehetőségek és kihívások

| 24. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák anyagilag az Európai Unióban működő mozik berendezésének teljes digitalizálását, és hozzanak létre európai és nemzeti programokat a digitális technológiákra való mihamarabbi átállás támogatására, valamint ösztönözzék az európai filmek forgalmazását a világszerte kiélezett verseny jellemezte audiovizuális ágazatban; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák anyagilag az Európai Unióban működő mozik berendezésének teljes digitalizálását, és hozzanak létre európai és nemzeti programokat a digitális technológiákra való mihamarabbi átállás támogatására, valamint ösztönözzék az európai filmek forgalmazását a világszerte kiélezett verseny jellemezte audiovizuális ágazatban;

| 25. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a programokat rugalmasan hozzá kell igazítani a gyakorlati követelményekhez; |
| --- | --- |

25.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a programokat rugalmasan hozzá kell igazítani a gyakorlati követelményekhez;

| 26. | kiemeli, hogy a digitális mozinak (a 2K felbontási minimum végrehajtásakor) törekednie kell a kép- és hangminőség javítására, biztosítva a sokszínűbb és rugalmasabb műsortervezést az élő és a felvételről játszott közvetítések, valamint oktatási, kulturális és sportesemények közvetítése esetén is, és egyidejűleg lehetővé téve az innovatív technológiák széles skálájának használatát, amelyek a jövőben is vonzani fogják a közönséget; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy a digitális mozinak (a 2K felbontási minimum végrehajtásakor) törekednie kell a kép- és hangminőség javítására, biztosítva a sokszínűbb és rugalmasabb műsortervezést az élő és a felvételről játszott közvetítések, valamint oktatási, kulturális és sportesemények közvetítése esetén is, és egyidejűleg lehetővé téve az innovatív technológiák széles skálájának használatát, amelyek a jövőben is vonzani fogják a közönséget;

| 27. | hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen az uniós alkotások támogatása és népszerűsítése, valamint elismeri, hogy az EU jelentősen hozzájárul a 3D-hez hasonló kreatív és innovatív digitális megoldásokhoz; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen az uniós alkotások támogatása és népszerűsítése, valamint elismeri, hogy az EU jelentősen hozzájárul a 3D-hez hasonló kreatív és innovatív digitális megoldásokhoz;

| 28. | elismeri, hogy miközben a mozik digitalizálása kiemelt prioritás, figyelembe kell venni a folyamatos technológiai fejlődést, mivel közép- és hosszú távon szükségessé válhat az újabb vetítési formátumokhoz való igazodás; |
| --- | --- |

28.

elismeri, hogy miközben a mozik digitalizálása kiemelt prioritás, figyelembe kell venni a folyamatos technológiai fejlődést, mivel közép- és hosszú távon szükségessé válhat az újabb vetítési formátumokhoz való igazodás;

| 29. | emlékeztet arra, hogy Európában a digitális mozikra való átálláskor törekedni kell arra, hogy új lehetőségek nyíljanak az európai filmek terjesztésére, fennmaradjon az európai filmgyártás sokszínűsége és fokozódjon az európai alkotások európai polgárok számára való elérhetősége; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy Európában a digitális mozikra való átálláskor törekedni kell arra, hogy új lehetőségek nyíljanak az európai filmek terjesztésére, fennmaradjon az európai filmgyártás sokszínűsége és fokozódjon az európai alkotások európai polgárok számára való elérhetősége;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a VoD szolgáltatás lehetőséget nyújthat az európai filmgyártó vállalatok számára a közönség szélesebb tömegeinek elérésére, |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a VoD szolgáltatás lehetőséget nyújthat az európai filmgyártó vállalatok számára a közönség szélesebb tömegeinek elérésére,

| 31. | elismeri, hogy az alkotás és az innováció általános érdekű kérdés, és kéri, hogy kezeljék kiemelten és támogassák a programokkal kapcsolatos befektetéseket, élénkítve ezáltal a hálózatokon elérhető minőségi kulturális tartalmak kínálatát; |
| --- | --- |

31.

elismeri, hogy az alkotás és az innováció általános érdekű kérdés, és kéri, hogy kezeljék kiemelten és támogassák a programokkal kapcsolatos befektetéseket, élénkítve ezáltal a hálózatokon elérhető minőségi kulturális tartalmak kínálatát;

| 32. | sürgeti a kis, független mozikat, hogy a termékdiverzifikáción keresztül, hozzáadott értéket teremtve az általuk kínált szolgáltatások terén, és élve az általuk betöltött piaci réssel használják ki a kereskedelmi lehetőségeik kínálta előnyöket; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a kis, független mozikat, hogy a termékdiverzifikáción keresztül, hozzáadott értéket teremtve az általuk kínált szolgáltatások terén, és élve az általuk betöltött piaci réssel használják ki a kereskedelmi lehetőségeik kínálta előnyöket;

| 33. | úgy véli, hogy a digitalizálás rendkívül fontos lehetőség a hivatalos regionális nyelvek mozikban való jelenlétének, illetve az idegennyelv-tanulásnak az előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a digitalizálás rendkívül fontos lehetőség a hivatalos regionális nyelvek mozikban való jelenlétének, illetve az idegennyelv-tanulásnak az előmozdítása szempontjából;

Veszélyek

| 34. | elismeri, hogy a hosszú távú kereskedelmi haszonnal járó digitalizálás nagy költsége ugyanakkor komoly terhet jelenthet sok kis, független mozi és az olyan filmszínházak számára, amelyek műsorkínálata eltér a fősodorétól és nagy százalékban európai filmeket tartalmaz; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a hosszú távú kereskedelmi haszonnal járó digitalizálás nagy költsége ugyanakkor komoly terhet jelenthet sok kis, független mozi és az olyan filmszínházak számára, amelyek műsorkínálata eltér a fősodorétól és nagy százalékban európai filmeket tartalmaz;

| 35. | e tekintetben elismeri, hogy a bezárás veszélye miatt, illetve annak elkerülése érdekében az ilyen mozik és filmszínházak speciális és sürgős támogatást igényelnek; |
| --- | --- |

35.

e tekintetben elismeri, hogy a bezárás veszélye miatt, illetve annak elkerülése érdekében az ilyen mozik és filmszínházak speciális és sürgős támogatást igényelnek;

| 36. | ezért felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon egyedi intézkedéseket e mozik támogatására vonatkozóan; |
| --- | --- |

36.

ezért felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon egyedi intézkedéseket e mozik támogatására vonatkozóan;

| 37. | megjegyzi, hogy a digitalizálás költségeit illetően a mozik viselik a legnagyobb terhet, és – mivel ez szükségessé teszi a polgárok számára fontos, alapvető infrastruktúra kiépítését, amely a lakóhelytől függetlenül lehetővé fogja tenni az eddig nyújtott kulturális szolgáltatások javítását – különösen a kis, független mozik számára rendkívül fontos az állami finanszírozás; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a digitalizálás költségeit illetően a mozik viselik a legnagyobb terhet, és – mivel ez szükségessé teszi a polgárok számára fontos, alapvető infrastruktúra kiépítését, amely a lakóhelytől függetlenül lehetővé fogja tenni az eddig nyújtott kulturális szolgáltatások javítását – különösen a kis, független mozik számára rendkívül fontos az állami finanszírozás;

| 38. | elismeri, hogy a mozik olyan helyek, ahol az emberek találkoznak és véleményt cserélnek, és hangsúlyozza, hogy a kis, független mozik eltűnése – különösen a kisvárosokban és a kevésbé fejlett régiókban – korlátozhatja az európai kultúrforrásokhoz, kultúrához és kulturális párbeszédhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

38.

elismeri, hogy a mozik olyan helyek, ahol az emberek találkoznak és véleményt cserélnek, és hangsúlyozza, hogy a kis, független mozik eltűnése – különösen a kisvárosokban és a kevésbé fejlett régiókban – korlátozhatja az európai kultúrforrásokhoz, kultúrához és kulturális párbeszédhez való hozzáférést;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a kis mozik problémája elsősorban a vidéki térségeket érinti, ahol találkozási helyként rendkívül jelentős társadalmi szerepet játszhatnak; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a kis mozik problémája elsősorban a vidéki térségeket érinti, ahol találkozási helyként rendkívül jelentős társadalmi szerepet játszhatnak;

| 40. | felhívja a figyelmet a kis városi mozik nehéz helyzetére, amelyek úgynevezett művészmoziként hozzájárulnak a kulturális örökség megőrzéséhez; |
| --- | --- |

40.

felhívja a figyelmet a kis városi mozik nehéz helyzetére, amelyek úgynevezett művészmoziként hozzájárulnak a kulturális örökség megőrzéséhez;

| 41. | elismeri, hogy a kis, független mozik digitalizálását a lehető leggyorsabban végre kell hajtani annak érdekében, hogy e találkozási helyek továbbra is nyitva álljanak a filmvetítések, a kulturális sokszínűség és a közönség előtt; |
| --- | --- |

41.

elismeri, hogy a kis, független mozik digitalizálását a lehető leggyorsabban végre kell hajtani annak érdekében, hogy e találkozási helyek továbbra is nyitva álljanak a filmvetítések, a kulturális sokszínűség és a közönség előtt;

| 42. | kiemeli, hogy a kalózkodás és a jogtalan letöltések veszélyeztetik a filmipart; szorgalmazza, hogy a tagállamok megfelelően szerezzenek érvényt a szellemi tulajdonjogoknak; |
| --- | --- |

42.

kiemeli, hogy a kalózkodás és a jogtalan letöltések veszélyeztetik a filmipart; szorgalmazza, hogy a tagállamok megfelelően szerezzenek érvényt a szellemi tulajdonjogoknak;

| 43. | továbbá elismeri, hogy fémes felületű vetítővásznak veszélyeztetik a vetített alkotások minőségét és a szerzők személyhez fűződő jogainak tiszteletben tartását, mivel a képen belül jelentős fényerősségbeli eltéréseket eredményeznek; figyelembe véve, hogy a fémes felületű vetítővásznakat a 3D technológiához tervezték, javasolja, hogy a szerzők személyhez fűződő jogainak tiszteletben tartása és a látványélmény minőségének megőrzése érdekében el kell kerülni a 2D-s filmek fémes felületű vetítővásznakon való vetítését; |
| --- | --- |

43.

továbbá elismeri, hogy fémes felületű vetítővásznak veszélyeztetik a vetített alkotások minőségét és a szerzők személyhez fűződő jogainak tiszteletben tartását, mivel a képen belül jelentős fényerősségbeli eltéréseket eredményeznek; figyelembe véve, hogy a fémes felületű vetítővásznakat a 3D technológiához tervezték, javasolja, hogy a szerzők személyhez fűződő jogainak tiszteletben tartása és a látványélmény minőségének megőrzése érdekében el kell kerülni a 2D-s filmek fémes felületű vetítővásznakon való vetítését;

| 44. | rámutat, hogy az európai filmipar problémákkal néz szembe különösen az alacsony költségvetésű filmek forgalmazása és terjesztése terén, és hogy számos produkció csupán a nemzeti piacokat éri el, és nemzetközi szinten ritkán kerül bemutatásra, ami miatt a kontinensen belül és világszerte nem tud eljutni a szélesebb közönséghez; |
| --- | --- |

44.

rámutat, hogy az európai filmipar problémákkal néz szembe különösen az alacsony költségvetésű filmek forgalmazása és terjesztése terén, és hogy számos produkció csupán a nemzeti piacokat éri el, és nemzetközi szinten ritkán kerül bemutatásra, ami miatt a kontinensen belül és világszerte nem tud eljutni a szélesebb közönséghez;

| 45. | felhívja a figyelmet arra, hogy a mozigépészek jelenleg nem részesülnek azzal kapcsolatos képzésben, hogy hogyan kezeljék az új digitális berendezéseket, illetve hogyan alkalmazzák azokat az egyes filmek esetében úgy, hogy ne csorbuljon a vetített alkotás minősége; |
| --- | --- |

45.

felhívja a figyelmet arra, hogy a mozigépészek jelenleg nem részesülnek azzal kapcsolatos képzésben, hogy hogyan kezeljék az új digitális berendezéseket, illetve hogyan alkalmazzák azokat az egyes filmek esetében úgy, hogy ne csorbuljon a vetített alkotás minősége;

| 46. | elismeri, hogy az audiovizuális gyártás és forgalmazás digitalizálása új kihívások elé állítja a mozgóképörökség-védelmi intézményeket az európai audiovizuális örökség gyűjtése, megőrzése és védelme terén végzett tevékenységeik során; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy az audiovizuális gyártás és forgalmazás digitalizálása új kihívások elé állítja a mozgóképörökség-védelmi intézményeket az európai audiovizuális örökség gyűjtése, megőrzése és védelme terén végzett tevékenységeik során;

Együttműködtethetőség, szabványosítás és archiválás

| 47. | hangsúlyozza a digitális vetítési rendszerek és anyagok, illetve más eszközök együttműködtethetőségének szükségességét, mivel azokra épp az olyan kisebb és közepes méretű termek esetében van szükség, amelyek figyelembe veszik az európai mozipiac gazdasági keretfeltételeit, és ily módon megőrzik a mozik és a filmalkotások sokszínűségét; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza a digitális vetítési rendszerek és anyagok, illetve más eszközök együttműködtethetőségének szükségességét, mivel azokra épp az olyan kisebb és közepes méretű termek esetében van szükség, amelyek figyelembe veszik az európai mozipiac gazdasági keretfeltételeit, és ily módon megőrzik a mozik és a filmalkotások sokszínűségét;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a mozik digitalizálása során biztosítani kell, hogy az minél inkább technológiasemleges módon menjen végbe; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a mozik digitalizálása során biztosítani kell, hogy az minél inkább technológiasemleges módon menjen végbe;

| 49. | ajánlja a rendszerek ISO-szabványokon alapuló szabványosítását a gyártás, forgalmazás és filmvetítés területén; |
| --- | --- |

49.

ajánlja a rendszerek ISO-szabványokon alapuló szabványosítását a gyártás, forgalmazás és filmvetítés területén;

| 50. | ugyanakkor úgy véli, hogy a digitális lejátszás esetében a mozik digitalizálása semmi esetre sem vezethet egyetlen szabvány előírásához; |
| --- | --- |

50.

ugyanakkor úgy véli, hogy a digitális lejátszás esetében a mozik digitalizálása semmi esetre sem vezethet egyetlen szabvány előírásához;

| 51. | megjegyzi, hogy ez az olyan továbbfejlesztett műszaki innovációk tekintetében sem lenne célravezető, mint például a lézertechnológiával működő vetítőrendszerek; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi, hogy ez az olyan továbbfejlesztett műszaki innovációk tekintetében sem lenne célravezető, mint például a lézertechnológiával működő vetítőrendszerek;

| 52. | hangsúlyozza a 2K felbontási rendszer szabványosításának fontosságát, amely lehetővé teszi a 3D, HDTV és Blu-Ray technikájú filmvetítést, valamint a VoD szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a 2K felbontási rendszer szabványosításának fontosságát, amely lehetővé teszi a 3D, HDTV és Blu-Ray technikájú filmvetítést, valamint a VoD szolgáltatásokat;

| 53. | ezért üdvözli, hogy a 2K-szabvánnyal a digitális filmvetítésre vonatkozóan egy egyedi, nyitott, kompatibilis és világszinten érvényes ISO szabvány jött létre, amely figyelembe veszi az európai mozitulajdonosok egyedi szükségleteit; |
| --- | --- |

53.

ezért üdvözli, hogy a 2K-szabvánnyal a digitális filmvetítésre vonatkozóan egy egyedi, nyitott, kompatibilis és világszinten érvényes ISO szabvány jött létre, amely figyelembe veszi az európai mozitulajdonosok egyedi szükségleteit;

| 54. | felszólítja az európai és a nemzeti szabványügyi testületeket, hogy ennek megfelelően mozdítsák elő e szabvány alkalmazását; |
| --- | --- |

54.

felszólítja az európai és a nemzeti szabványügyi testületeket, hogy ennek megfelelően mozdítsák elő e szabvány alkalmazását;

| 55. | üdvözli a Bizottságnak az ipari innovációra vonatkozó 2010-2013-as szabványosítási programjával kapcsolatos bejelentését, mely szerint 2013-ra várhatóan meghatározzák azokat az önkéntes szabványokat, melyek a digitális filmek archívumba való benyújtására, megőrzésére és 3D-s vetítésére vonatkoznak; |
| --- | --- |

55.

üdvözli a Bizottságnak az ipari innovációra vonatkozó 2010-2013-as szabványosítási programjával kapcsolatos bejelentését, mely szerint 2013-ra várhatóan meghatározzák azokat az önkéntes szabványokat, melyek a digitális filmek archívumba való benyújtására, megőrzésére és 3D-s vetítésére vonatkoznak;

| 56. | elismeri a több alternatív tartalmat is bemutató helyeken sikeresen alkalmazható, valamint a dokumentumfilmekhez és az idegen nyelvű filmekhez hasonló különleges filmek támogatására potenciállal rendelkező, kevésbé költséges vetítőgépek finanszírozásának további lehetőségét is; |
| --- | --- |

56.

elismeri a több alternatív tartalmat is bemutató helyeken sikeresen alkalmazható, valamint a dokumentumfilmekhez és az idegen nyelvű filmekhez hasonló különleges filmek támogatására potenciállal rendelkező, kevésbé költséges vetítőgépek finanszírozásának további lehetőségét is;

| 57. | elismeri, hogy bár a filmek archiválása digitalizálásuknak vagy tisztán digitális előállításuknak köszönhetően műszaki szempontból könnyebbé válik, a szabványok és a szerzői jogi kérdések tekintetében ez a jövőre nézve számos kihívást hordoz magában; |
| --- | --- |

57.

elismeri, hogy bár a filmek archiválása digitalizálásuknak vagy tisztán digitális előállításuknak köszönhetően műszaki szempontból könnyebbé válik, a szabványok és a szerzői jogi kérdések tekintetében ez a jövőre nézve számos kihívást hordoz magában;

| 58. | azt ajánlja, hogy a tagállamok fogadjanak el jogalkotási intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák azoknak az audiovizuális alkotásoknak a szerzői jogok tiszteletben tartása mellett történő digitalizálását, valamint kulturális, oktatási és tudományos célú, kötelező tárolási mechanizmusok alkalmazásával történő gyűjtését, katalogizálását, megőrzését és terjesztését, amelyek a jövőben az európai multimédiás könyvtár első elemeit alkothatják, és fontos eszközzé válhatnak a nemzeti örökség védelmében és előmozdításában; |
| --- | --- |

58.

azt ajánlja, hogy a tagállamok fogadjanak el jogalkotási intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák azoknak az audiovizuális alkotásoknak a szerzői jogok tiszteletben tartása mellett történő digitalizálását, valamint kulturális, oktatási és tudományos célú, kötelező tárolási mechanizmusok alkalmazásával történő gyűjtését, katalogizálását, megőrzését és terjesztését, amelyek a jövőben az európai multimédiás könyvtár első elemeit alkothatják, és fontos eszközzé válhatnak a nemzeti örökség védelmében és előmozdításában;

| 59. | azt ajánlja, hogy a digitális átállást a lehető leggyorsabban hajtsák végre a filmek szalagos és digitális változatban való elkészítésével járó költségek és a kettős forgalmazási/vetítési rendszerek elkerülése érdekében, egyidejűleg ösztönözve a hirdetőket is a 35 mm-es formátumról a digitális formátumra való átállásra; |
| --- | --- |

59.

azt ajánlja, hogy a digitális átállást a lehető leggyorsabban hajtsák végre a filmek szalagos és digitális változatban való elkészítésével járó költségek és a kettős forgalmazási/vetítési rendszerek elkerülése érdekében, egyidejűleg ösztönözve a hirdetőket is a 35 mm-es formátumról a digitális formátumra való átállásra;

| 60. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az EUROPEANA európai digitális könyvtárat ne csak a nyomdatermékek, hanem az európai mozgóképörökség digitális könyvtáraként is használják, valamint az EUROPEANA feladatkörét ennek megfelelően alakítsák ki; |
| --- | --- |

60.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az EUROPEANA európai digitális könyvtárat ne csak a nyomdatermékek, hanem az európai mozgóképörökség digitális könyvtáraként is használják, valamint az EUROPEANA feladatkörét ennek megfelelően alakítsák ki;

| 61. | hangsúlyozza, hogy támogatást kell nyújtani az olyan mozik és filmtárak részére, amelyek népszerűsítik és megőrzik a filmörökséget; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy támogatást kell nyújtani az olyan mozik és filmtárak részére, amelyek népszerűsítik és megőrzik a filmörökséget;

| 62. | azt ajánlja a tagállamoknak, hogy hozzanak létre a digitális formátumokra vonatkozó kötelező tárolási mechanizmusokat, vagy a meglévőket igazítsák hozzá ezekhez a formátumokhoz, előírva a digitális filmekre vonatkozó szabványos digitális mesterkópia tárolását; |
| --- | --- |

62.

azt ajánlja a tagállamoknak, hogy hozzanak létre a digitális formátumokra vonatkozó kötelező tárolási mechanizmusokat, vagy a meglévőket igazítsák hozzá ezekhez a formátumokhoz, előírva a digitális filmekre vonatkozó szabványos digitális mesterkópia tárolását;

Állami támogatás

| 63. | felhívja a tagállamokat, hogy a digitális átállással kapcsolatos állami támogatási rendszerek megtervezésekor – a digitális mozik finanszírozási feltételeinek torzulását elkerülendő – vegyék figyelembe az uniós versenyszabályokat; |
| --- | --- |

63.

felhívja a tagállamokat, hogy a digitális átállással kapcsolatos állami támogatási rendszerek megtervezésekor – a digitális mozik finanszírozási feltételeinek torzulását elkerülendő – vegyék figyelembe az uniós versenyszabályokat;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy a különböző tagállamokban szerzett tapasztalatok alapján határozzon meg az állami támogatásokra vonatkozó egyértelmű iránymutatásokat a jogbiztonság fokozása érdekében, biztosítva egyszersmind a tagállamok azon szabadságát, hogy a filmek és a mozik finanszírozását nemzeti szinten alakítsák ki; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy a különböző tagállamokban szerzett tapasztalatok alapján határozzon meg az állami támogatásokra vonatkozó egyértelmű iránymutatásokat a jogbiztonság fokozása érdekében, biztosítva egyszersmind a tagállamok azon szabadságát, hogy a filmek és a mozik finanszírozását nemzeti szinten alakítsák ki;

| 65. | hangsúlyozza, hogy míg a közpénzekből biztosított támogatásnak technológiasemlegesnek kell lennie, biztosítania kell a beruházások fenntarthatóságát is, figyelembe véve a mozitulajdonosok egyedi üzleti modelljeit és a terjesztők által támasztott műszaki előírásokat; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy míg a közpénzekből biztosított támogatásnak technológiasemlegesnek kell lennie, biztosítania kell a beruházások fenntarthatóságát is, figyelembe véve a mozitulajdonosok egyedi üzleti modelljeit és a terjesztők által támasztott műszaki előírásokat;

| 66. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a nemzeti filmstúdiókat és az ezen a területen működő egyéb intézményeket a digitális technológiával való munkavégzésre való átállásban; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a nemzeti filmstúdiókat és az ezen a területen működő egyéb intézményeket a digitális technológiával való munkavégzésre való átállásban;

Finanszírozási modellek

| 67. | hangsúlyozza, hogy állami és magánberuházásokra van szükség most, hogy a filmipar a digitális korszakba lép; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy állami és magánberuházásokra van szükség most, hogy a filmipar a digitális korszakba lép;

| 68. | hangsúlyozza, hogy a digitalizálási folyamat megkönnyítésére helyi, regionális, nemzeti és európai szinten rugalmas és sokoldalú finanszírozást kell elérhetővé tenni különösen a kis, független mozik támogatására, állami és magánforrásból egyaránt, olyan kereten belül, amely a különböző szintek között meghatározza a prioritásokat és a komplementaritást, illetve mérhető célokat fogalmaz meg; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a digitalizálási folyamat megkönnyítésére helyi, regionális, nemzeti és európai szinten rugalmas és sokoldalú finanszírozást kell elérhetővé tenni különösen a kis, független mozik támogatására, állami és magánforrásból egyaránt, olyan kereten belül, amely a különböző szintek között meghatározza a prioritásokat és a komplementaritást, illetve mérhető célokat fogalmaz meg;

| 69. | hangsúlyozza, hogy bár az európai strukturális alapok a digitalizálási projektek és képzési kezdeményezések számára jelentős finanszírozási forrást jelentenek, a 2014–2020-ra vonatkozó új többéves pénzügyi keret részeként növelni kell a támogatást, le kell rövidíteni a várakozási időket és egyszerűsíteni kell a kérelmeket; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy bár az európai strukturális alapok a digitalizálási projektek és képzési kezdeményezések számára jelentős finanszírozási forrást jelentenek, a 2014–2020-ra vonatkozó új többéves pénzügyi keret részeként növelni kell a támogatást, le kell rövidíteni a várakozási időket és egyszerűsíteni kell a kérelmeket;

| 70. | azt ajánlja, hogy a digitalizálási projektek európai strukturális alapok általi finanszírozásához a támogatott mozik részéről európai filmek vetítésére irányuló kötelezettségvállalások kapcsolódjanak; |
| --- | --- |

70.

azt ajánlja, hogy a digitalizálási projektek európai strukturális alapok általi finanszírozásához a támogatott mozik részéről európai filmek vetítésére irányuló kötelezettségvállalások kapcsolódjanak;

| 71. | emellett mechanizmusokat szorgalmaz az Európai Regionális Fejlesztési Alap programjainak keretében nyújtott támogatások javítása céljából; |
| --- | --- |

71.

emellett mechanizmusokat szorgalmaz az Európai Regionális Fejlesztési Alap programjainak keretében nyújtott támogatások javítása céljából;

| 72. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszék a digitalizálás finanszírozása vonatkozásában bevált gyakorlatokat, többek között az olyan, piaci alapú megoldásokat, mint a kis mozik hálózatba tömörülése a forgalmazókkal való kollektív szerződéskötés érdekében; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat, hogy a közpénzekből biztosított finanszírozást irányítsák az olyan mozik digitális átalakítására, amelyek finanszírozási szükséglete nem fedezhető más forrásokból, és az átmeneti időszak a lehető legrövidebb legyen; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy terjesszék a digitalizálás finanszírozása vonatkozásában bevált gyakorlatokat, többek között az olyan, piaci alapú megoldásokat, mint a kis mozik hálózatba tömörülése a forgalmazókkal való kollektív szerződéskötés érdekében; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat, hogy a közpénzekből biztosított finanszírozást irányítsák az olyan mozik digitális átalakítására, amelyek finanszírozási szükséglete nem fedezhető más forrásokból, és az átmeneti időszak a lehető legrövidebb legyen;

| 73. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg a hagyományosról a digitális mozira való átállás érdekeltekre és érintett felekre gyakorolt hatásait; hangsúlyozza, hogy a nemzeti digitalizálási programok kialakításakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kis helyi mozik költségeit és az esetleges munkaerő-piaci lehetőségeket/következményeket; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg a hagyományosról a digitális mozira való átállás érdekeltekre és érintett felekre gyakorolt hatásait; hangsúlyozza, hogy a nemzeti digitalizálási programok kialakításakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kis helyi mozik költségeit és az esetleges munkaerő-piaci lehetőségeket/következményeket;

| 74. | úgy véli, hogy a kulturális eseményekben nem bővelkedő, ritkábban lakott területeken található és a digitális átállással járó költségeket fedezni nem képes mozikat digitális berendezésekkel kell ellátni; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy a kulturális eseményekben nem bővelkedő, ritkábban lakott területeken található és a digitális átállással járó költségeket fedezni nem képes mozikat digitális berendezésekkel kell ellátni;

| 75. | hangsúlyozza az Európai Beruházási Bank által nyújtott kedvezményes kölcsönök rendelkezésre állását az olyan mozik részére, amelyek a digitalizálásra törekednek, de nem rendelkeznek megfelelő finanszírozással; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza az Európai Beruházási Bank által nyújtott kedvezményes kölcsönök rendelkezésre állását az olyan mozik részére, amelyek a digitalizálásra törekednek, de nem rendelkeznek megfelelő finanszírozással;

| 76. | hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségeknek a mozidigitalizálás finanszírozásában betöltött szerepét, és hangsúlyozza ezek előmozdításának szükségességét; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségeknek a mozidigitalizálás finanszírozásában betöltött szerepét, és hangsúlyozza ezek előmozdításának szükségességét;

| 77. | hangsúlyozza, hogy a mozik államilag vagy magánforrásból támogatott digitalizálása nem veszélyeztetheti a filmszínházak függetlenségét, továbbá nem vezethet a műsorkínálat sokszínűségének és az európai filmek piaci részarányának csökkenéséhez; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy a mozik államilag vagy magánforrásból támogatott digitalizálása nem veszélyeztetheti a filmszínházak függetlenségét, továbbá nem vezethet a műsorkínálat sokszínűségének és az európai filmek piaci részarányának csökkenéséhez;

| 78. | kéri a Bizottságot, hogy a filmművészeti közlemény alkalmazásának meghosszabbítását is figyelembe véve találjon megoldást erre a problémára; |
| --- | --- |

78.

kéri a Bizottságot, hogy a filmművészeti közlemény alkalmazásának meghosszabbítását is figyelembe véve találjon megoldást erre a problémára;

| 79. | ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a mozik és filmek digitalizálására nyújtott állami támogatások esetében ugyanolyan vizsgálatot kell végezni, mint az egyéb ágazatoknak nyújtott állami támogatások esetében; |
| --- | --- |

79.

ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a mozik és filmek digitalizálására nyújtott állami támogatások esetében ugyanolyan vizsgálatot kell végezni, mint az egyéb ágazatoknak nyújtott állami támogatások esetében;

| 80. | ösztönzi a moziüzemeltetők, a helyi hatóságok, a vetítőhelyek, a filmklubok/filmes egyesületek és a filmfesztiválok közötti együttműködést, hogy a legjobban hasznát vegyék az uniós finanszírozási lehetőségek révén kínált digitális technológiáknak; |
| --- | --- |

80.

ösztönzi a moziüzemeltetők, a helyi hatóságok, a vetítőhelyek, a filmklubok/filmes egyesületek és a filmfesztiválok közötti együttműködést, hogy a legjobban hasznát vegyék az uniós finanszírozási lehetőségek révén kínált digitális technológiáknak;

| 81. | úgy véli, hogy a forgalmazókat és moziüzemeltetőket összefogó mechanizmusok bevezetésére van szükség, és a kis mozik közötti fokozott együttműködésre szólít fel, hogy minimálisra tudják csökkenteni a digitális berendezésre fordított beruházási költségeket; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy a forgalmazókat és moziüzemeltetőket összefogó mechanizmusok bevezetésére van szükség, és a kis mozik közötti fokozott együttműködésre szólít fel, hogy minimálisra tudják csökkenteni a digitális berendezésre fordított beruházási költségeket;

| 82. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy növeljék a digitális mozitechnológiával és különösen a filmes anyagok átviteli csatornáival és tömörítési módjaival kapcsolatos kutatások finanszírozását, hogy a létrehozott hálózat interaktív legyen, és kiváló minőségű vetítést biztosítson, ugyanakkor lehetővé tegye a tömörített és a tömörítésből visszanyert képek könnyebb felhasználását; |
| --- | --- |

82.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy növeljék a digitális mozitechnológiával és különösen a filmes anyagok átviteli csatornáival és tömörítési módjaival kapcsolatos kutatások finanszírozását, hogy a létrehozott hálózat interaktív legyen, és kiváló minőségű vetítést biztosítson, ugyanakkor lehetővé tegye a tömörített és a tömörítésből visszanyert képek könnyebb felhasználását;

| 83. | kiemeli az ezen a területen dolgozó szakemberek támogatásával és képzésével, valamint a kutatással kapcsolatos megfelelő beruházások fontosságát, amelyek lehetővé teszik, hogy e szakemberek alkalmazkodjanak az új technológiák használatához, és garantálják a társadalmi befogadást és a foglalkoztatás védelmét; |
| --- | --- |

83.

kiemeli az ezen a területen dolgozó szakemberek támogatásával és képzésével, valamint a kutatással kapcsolatos megfelelő beruházások fontosságát, amelyek lehetővé teszik, hogy e szakemberek alkalmazkodjanak az új technológiák használatához, és garantálják a társadalmi befogadást és a foglalkoztatás védelmét;

| 84. | hangsúlyozza az audiovizuális ágazat szakembereinek szóló képzési programok bevezetésének szükségességét, amelyek lehetővé teszik számukra a digitális technológiák használatának megismerését és az új üzleti modellekhez való alkalmazkodást, valamint elismeri az ezen a területen már folyamatban lévő kezdeményezések sikerét; úgy véli, hogy az Európai Uniónak el kell köteleznie magát az említett programok támogatása és finanszírozása mellett; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza az audiovizuális ágazat szakembereinek szóló képzési programok bevezetésének szükségességét, amelyek lehetővé teszik számukra a digitális technológiák használatának megismerését és az új üzleti modellekhez való alkalmazkodást, valamint elismeri az ezen a területen már folyamatban lévő kezdeményezések sikerét; úgy véli, hogy az Európai Uniónak el kell köteleznie magát az említett programok támogatása és finanszírozása mellett;

Virtuáliskópia-díj (VPF)

| 85. | Elismeri, hogy a digitális berendezések beszerelésének finanszírozására szolgáló úgynevezett virtuáliskópia-díj (VPF) finanszírozási modellje megfelelő a nagy mozihálózatok számára, de nem optimális megoldás a kis, független mozik esetében, amelyek a beruházási források hiánya miatt korlátok közé vannak szorítva, és ezért az VPF finanszírozási modell a kulturális sokszínűséget is gátolhatja; |
| --- | --- |

85.

Elismeri, hogy a digitális berendezések beszerelésének finanszírozására szolgáló úgynevezett virtuáliskópia-díj (VPF) finanszírozási modellje megfelelő a nagy mozihálózatok számára, de nem optimális megoldás a kis, független mozik esetében, amelyek a beruházási források hiánya miatt korlátok közé vannak szorítva, és ezért az VPF finanszírozási modell a kulturális sokszínűséget is gátolhatja;

| 86. | rávilágít arra, hogy a főleg európai filmeket bemutató kis, vidéki és művészmozik ki vannak rekesztve a virtuáliskópia-díj modelljéből, és hogy alternatív finanszírozási modellekre, többek között állami támogatásra lehet szükség a kulturális sokszínűség fenntartásához és erősítéséhez, valamint a versenyképesség biztosításához; |
| --- | --- |

86.

rávilágít arra, hogy a főleg európai filmeket bemutató kis, vidéki és művészmozik ki vannak rekesztve a virtuáliskópia-díj modelljéből, és hogy alternatív finanszírozási modellekre, többek között állami támogatásra lehet szükség a kulturális sokszínűség fenntartásához és erősítéséhez, valamint a versenyképesség biztosításához;

| 87. | ezért kéri, hogy az VPF finanszírozási modelleket igazítsák a független műsorkínálatú és művészmozik igényeihez és sajátosságaihoz; |
| --- | --- |

87.

ezért kéri, hogy az VPF finanszírozási modelleket igazítsák a független műsorkínálatú és művészmozik igényeihez és sajátosságaihoz;

| 88. | rámutat, hogy elő kell mozdítani azokat a finanszírozási modelleket, amelyek lehetővé teszik a független mozik számára, hogy hozzáférjenek az összes forgalmazó VPF-befizetéseihez; beszerzési szövetkezetek létesítését javasolja, hogy minden mozi részesülhessen a csoportos díjszabás előnyeiből; |
| --- | --- |

88.

rámutat, hogy elő kell mozdítani azokat a finanszírozási modelleket, amelyek lehetővé teszik a független mozik számára, hogy hozzáférjenek az összes forgalmazó VPF-befizetéseihez; beszerzési szövetkezetek létesítését javasolja, hogy minden mozi részesülhessen a csoportos díjszabás előnyeiből;

Filmművészeti oktatás

| 89. | hangsúlyozza, hogy a filmművészeti oktatás hozzájárul az analitikus gondolkodás fejlesztéséhez és a fiatalok általános képzéséhez, mivel lehetővé teszi a filmművészeti örökség megismerésének és a képek és hangok világát jellemző komplexitás iránti tudatosság növelésének az összekapcsolását; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy a filmművészeti oktatás hozzájárul az analitikus gondolkodás fejlesztéséhez és a fiatalok általános képzéséhez, mivel lehetővé teszi a filmművészeti örökség megismerésének és a képek és hangok világát jellemző komplexitás iránti tudatosság növelésének az összekapcsolását;

| 90. | hangsúlyozza, hogy a filmeken – és azon belül a filmkultúrán és a filmnyelven – keresztül történő oktatás lehetővé teszi, hogy a polgárok kritikusan értelmezzék a különböző médiaformákat, bővítve és továbbfejlesztve ezáltal az úgynevezett digitális jártasság erőforrásait és távlatait; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy a filmeken – és azon belül a filmkultúrán és a filmnyelven – keresztül történő oktatás lehetővé teszi, hogy a polgárok kritikusan értelmezzék a különböző médiaformákat, bővítve és továbbfejlesztve ezáltal az úgynevezett digitális jártasság erőforrásait és távlatait;

| 91. | hangsúlyozza, hogy a filmművészeti oktatás révén lehetővé kell tenni, hogy a polgárok szélesebb körű ismereteket szerezzenek, értékeljék a filmművészetet és elgondolkodjanak a filmek által közvetített értékekről; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza, hogy a filmművészeti oktatás révén lehetővé kell tenni, hogy a polgárok szélesebb körű ismereteket szerezzenek, értékeljék a filmművészetet és elgondolkodjanak a filmek által közvetített értékekről;

| 92. | felszólítja a tagállamokat, hogy a filmművészeti oktatást vegyék fel a nemzeti oktatási programjaikba; |
| --- | --- |

92.

felszólítja a tagállamokat, hogy a filmművészeti oktatást vegyék fel a nemzeti oktatási programjaikba;

| 93. | kiemeli, hogy az oktatás valamennyi szakaszában fontos a független mozikon belüli filmművészeti oktatás ahhoz, hogy az európai filmek számára közönséget teremtsenek; |
| --- | --- |

93.

kiemeli, hogy az oktatás valamennyi szakaszában fontos a független mozikon belüli filmművészeti oktatás ahhoz, hogy az európai filmek számára közönséget teremtsenek;

| 94. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a filmművészeti iskolákban és az e területen működő egyéb intézményeknél támogassák a digitális technológiával való filmkészítési lehetőségekkel, valamint a digitális filmgyártással és forgalmazással kapcsolatos oktatási programokat; |
| --- | --- |

94.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a filmművészeti iskolákban és az e területen működő egyéb intézményeknél támogassák a digitális technológiával való filmkészítési lehetőségekkel, valamint a digitális filmgyártással és forgalmazással kapcsolatos oktatási programokat;

| 95. | kéri, hogy vagy uniós finanszírozási lehetőségek keretében, vagy a finanszírozási lehetőségek sikeres pályázói révén a műszaki és az irányító személyzet számára egyaránt nyújtsanak magas színvonalú és naprakész képzést az EU által támogatott digitális technológiák legelőnyösebb felhasználásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

95.

kéri, hogy vagy uniós finanszírozási lehetőségek keretében, vagy a finanszírozási lehetőségek sikeres pályázói révén a műszaki és az irányító személyzet számára egyaránt nyújtsanak magas színvonalú és naprakész képzést az EU által támogatott digitális technológiák legelőnyösebb felhasználásának biztosítása érdekében;

| 96. | felszólítja a tagállamokat, hogy például filmfesztiválok keretében hozzanak létre és mozdítsanak elő olyan speciális programokat és rendezvényeket, amelyek célja a fiatal európai polgárok oktatásának fejlesztése és európai filmek iránti érdeklődésének fokozása; |
| --- | --- |

96.

felszólítja a tagállamokat, hogy például filmfesztiválok keretében hozzanak létre és mozdítsanak elő olyan speciális programokat és rendezvényeket, amelyek célja a fiatal európai polgárok oktatásának fejlesztése és európai filmek iránti érdeklődésének fokozása;

A MEDIA program

| 97. | elismeri, hogy a MEDIA program több mint két évtizede támogatja az európai audiovizuális iparágat, és hozzájárult az európai filmek fejlődéséhez, forgalmazásához és népszerűsítéséhez, valamint a filmszínházak üzemeltetőinek a digitális technológiákkal kapcsolatos képzéséhez; |
| --- | --- |

97.

elismeri, hogy a MEDIA program több mint két évtizede támogatja az európai audiovizuális iparágat, és hozzájárult az európai filmek fejlődéséhez, forgalmazásához és népszerűsítéséhez, valamint a filmszínházak üzemeltetőinek a digitális technológiákkal kapcsolatos képzéséhez;

| 98. | ezzel összefüggésben üdvözli Barroso úr 2011. március 18-i kötelezettségvállalását a MEDIA program folytatását és további erősítését illetően; |
| --- | --- |

98.

ezzel összefüggésben üdvözli Barroso úr 2011. március 18-i kötelezettségvállalását a MEDIA program folytatását és további erősítését illetően;

| 99. | hangsúlyozza a MEDIA programnak a mozik digitalizálásában betöltött fontos szerepét, és kéri a meglévő finanszírozási címek és sorok megőrzését, valamint a program következő generációjának fokozott finanszírozását a digitális technológiák jelentette kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza a MEDIA programnak a mozik digitalizálásában betöltött fontos szerepét, és kéri a meglévő finanszírozási címek és sorok megőrzését, valamint a program következő generációjának fokozott finanszírozását a digitális technológiák jelentette kihívások kezelése érdekében;

| 100. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai filmeket bemutató mozik digitalizálásának támogatására irányozzon elő forrásokat a 2013 utáni időszakra szóló új MEDIA program és az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében; |
| --- | --- |

100.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai filmeket bemutató mozik digitalizálásának támogatására irányozzon elő forrásokat a 2013 utáni időszakra szóló új MEDIA program és az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében;

| 101. | rámutat arra, hogy a program következő generációja tekintetében elő kell irányozni olyan intézkedéseket, amelyek lényeges hozzáadott értéket teremtenek, és hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia egészéhez; |
| --- | --- |

101.

rámutat arra, hogy a program következő generációja tekintetében elő kell irányozni olyan intézkedéseket, amelyek lényeges hozzáadott értéket teremtenek, és hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia egészéhez;

| 102. | hangsúlyozza, hogy az európai filmek iránt elkötelezett független mozik támogatása céljából a MEDIA program következő generációjának részeként új kezdeményezéseket kell bevezetni a fordítás, a szinkronizálás és a feliratozás fejlesztése és előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy az európai filmek iránt elkötelezett független mozik támogatása céljából a MEDIA program következő generációjának részeként új kezdeményezéseket kell bevezetni a fordítás, a szinkronizálás és a feliratozás fejlesztése és előmozdítása érdekében;

| 103. | megjegyzi, hogy az új mozitechnológiákba való beruházásnak és a digitális vetítésre való átállásnak – különösen a narrációs technológia bevezetése révén – javítania kell a fogyatékkal élők hozzáférését; |
| --- | --- |

103.

megjegyzi, hogy az új mozitechnológiákba való beruházásnak és a digitális vetítésre való átállásnak – különösen a narrációs technológia bevezetése révén – javítania kell a fogyatékkal élők hozzáférését;

| 104. | ezért kéri, hogy a digitális formátumokra való átállás megkönnyítése érdekében a MEDIA-programba építsenek be egy „digitális program” címsort; |
| --- | --- |

104.

ezért kéri, hogy a digitális formátumokra való átállás megkönnyítése érdekében a MEDIA-programba építsenek be egy „digitális program” címsort;

| 105. | felhívja a figyelmet a MEDIA továbbképzési program jelentőségére, amely az ágazaton belüli szakemberek számára eszközként szolgál szakértelmük fejlesztésére, hogy ily módon lépést tarthassanak a változó technológiákkal és gyártási eljárásokkal; |
| --- | --- |

105.

felhívja a figyelmet a MEDIA továbbképzési program jelentőségére, amely az ágazaton belüli szakemberek számára eszközként szolgál szakértelmük fejlesztésére, hogy ily módon lépést tarthassanak a változó technológiákkal és gyártási eljárásokkal;

| 106. | rámutat a filmművészetet tanuló diákok Európán belüli mobilitását megkönnyítő MEDIA alapképzési program által biztosított hozzáadott értékre, amely lehetővé teszi a szakmai ágazatba való jobb beilleszkedést, valamint a fokozott európai együttműködést és koprodukciókat; ennek fényében szorgalmazza a pénzügyi keret növelését; |
| --- | --- |

106.

rámutat a filmművészetet tanuló diákok Európán belüli mobilitását megkönnyítő MEDIA alapképzési program által biztosított hozzáadott értékre, amely lehetővé teszi a szakmai ágazatba való jobb beilleszkedést, valamint a fokozott európai együttműködést és koprodukciókat; ennek fényében szorgalmazza a pénzügyi keret növelését;

| 107. | javasolja, hogy a MEDIA program a páneurópai forgalmazás támogatására irányuló erőfeszítések részeként fektessen be a lekérhető videofilm (VoD) szolgáltatásokba, mozdítsa elő a platformok közötti transznacionális együttműködést, valamint jutalmazza a határokon túli együttműködésre irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

107.

javasolja, hogy a MEDIA program a páneurópai forgalmazás támogatására irányuló erőfeszítések részeként fektessen be a lekérhető videofilm (VoD) szolgáltatásokba, mozdítsa elő a platformok közötti transznacionális együttműködést, valamint jutalmazza a határokon túli együttműködésre irányuló kezdeményezéseket;

| 108. | hangsúlyozza az európai támogatás többletértékét, különös tekintettel a filmek határokon átnyúló vetítésére és az európai filmpiac további széttöredezésének megakadályozására; |
| --- | --- |

108.

hangsúlyozza az európai támogatás többletértékét, különös tekintettel a filmek határokon átnyúló vetítésére és az európai filmpiac további széttöredezésének megakadályozására;

Forgalmazási modellek

| 109. | megjegyzi, hogy a digitális technológiák kihatottak arra, hogy hogyan forgalmazzák a filmeket a különféle platformokon és eszközökön keresztül, lineáris vagy nem lineáris szolgáltatások révén; |
| --- | --- |

109.

megjegyzi, hogy a digitális technológiák kihatottak arra, hogy hogyan forgalmazzák a filmeket a különféle platformokon és eszközökön keresztül, lineáris vagy nem lineáris szolgáltatások révén;

| 110. | elismeri, hogy a digitalizálási folyamathoz kapcsolódó kezdeti kiadásokat követően a digitális infrastruktúra révén a későbbiekben jelentősen csökkenni fognak a forgalmazási költségek, továbbá lehetővé fog válni a kis, független filmforgalmazók számára, hogy szélesebb körben bemutassák filmjeiket, és így a közönség szélesebb tömegeit is elérjék; |
| --- | --- |

110.

elismeri, hogy a digitalizálási folyamathoz kapcsolódó kezdeti kiadásokat követően a digitális infrastruktúra révén a későbbiekben jelentősen csökkenni fognak a forgalmazási költségek, továbbá lehetővé fog válni a kis, független filmforgalmazók számára, hogy szélesebb körben bemutassák filmjeiket, és így a közönség szélesebb tömegeit is elérjék;

| 111. | elismeri, hogy a digitális technológiára való sikeres átállás elválaszthatatlanul összekapcsolódik a nagysebességű szélessávú hozzáféréssel, amely a digitális tartalom terjesztése, a digitális szoftverek frissítése és számos egyéb alapvető funkció eszközeként szolgál, és ezért felszólítja a digitális technológiai újításokat bevezetni kívánó intézményeket, hogy vegyék figyelembe e kapcsolat függőségi jellegét; |
| --- | --- |

111.

elismeri, hogy a digitális technológiára való sikeres átállás elválaszthatatlanul összekapcsolódik a nagysebességű szélessávú hozzáféréssel, amely a digitális tartalom terjesztése, a digitális szoftverek frissítése és számos egyéb alapvető funkció eszközeként szolgál, és ezért felszólítja a digitális technológiai újításokat bevezetni kívánó intézményeket, hogy vegyék figyelembe e kapcsolat függőségi jellegét;

| 112. | megállapítja, hogy a digitális technológiák elősegítették a rövidfilmek és videofilmek gyors fejlődését, és új forgalmazási modelleket és rugalmas forgalomba hozatalt tesznek lehetővé, így például lehetőséget adnak arra, hogy a filmeket röviddel a mozibemutató után több különböző platformon is kiadják; |
| --- | --- |

112.

megállapítja, hogy a digitális technológiák elősegítették a rövidfilmek és videofilmek gyors fejlődését, és új forgalmazási modelleket és rugalmas forgalomba hozatalt tesznek lehetővé, így például lehetőséget adnak arra, hogy a filmeket röviddel a mozibemutató után több különböző platformon is kiadják;

| 113. | úgy véli továbbá, hogy a mozik sokszínűségének védelme érdekében meg kell őrizni a filmszínházakra vonatkozó kizárólagos filmbemutatási időszakokat; |
| --- | --- |

113.

úgy véli továbbá, hogy a mozik sokszínűségének védelme érdekében meg kell őrizni a filmszínházakra vonatkozó kizárólagos filmbemutatási időszakokat;

| 114. | rámutat, hogy a digitalizálási folyamat egyik gyenge pontja az, hogy a forgalmazók – különösen a független forgalmazók – nem kapnak elegendő támogatást a digitális filmforgalmazáshoz, és emiatt képtelenek lépést tartani; |
| --- | --- |

114.

rámutat, hogy a digitalizálási folyamat egyik gyenge pontja az, hogy a forgalmazók – különösen a független forgalmazók – nem kapnak elegendő támogatást a digitális filmforgalmazáshoz, és emiatt képtelenek lépést tartani;

| 115. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak pénzügyi támogatásokat a forgalmazásra; |
| --- | --- |

115.

arra bátorítja a tagállamokat, hogy összpontosítsanak pénzügyi támogatásokat a forgalmazásra;

| 116. | arra bátorítja az európai intézményeket, hogy hajtsanak végre olyan új üzleti modellek vizsgálatát célozó előkészítő intézkedéseket és kísérleti projekteket, amelyek javíthatják az európai audiovizuális alkotások forgalmazását; |
| --- | --- |

116.

arra bátorítja az európai intézményeket, hogy hajtsanak végre olyan új üzleti modellek vizsgálatát célozó előkészítő intézkedéseket és kísérleti projekteket, amelyek javíthatják az európai audiovizuális alkotások forgalmazását;

| 117. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiát a digitális mozihálózat létrehozására vonatkozóan, amely magában foglalja a filmstúdiókat, az egytermes és többtermes mozikat, valamint az összes adatátviteli csatornát – köztük a műholdas csatornákat is – igénybe vevő, élő adást vetítő létesítményeket; |
| --- | --- |

117.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiát a digitális mozihálózat létrehozására vonatkozóan, amely magában foglalja a filmstúdiókat, az egytermes és többtermes mozikat, valamint az összes adatátviteli csatornát – köztük a műholdas csatornákat is – igénybe vevő, élő adást vetítő létesítményeket;

| 118. | hangsúlyozza, hogy az új online felhasználási módok fejlődésével párhuzamosan európai szinten azt is meg kell valósítani, hogy az audiovizuális művek szerzői az ezen új formátumok és szolgáltatások által termelt bevételekkel arányos, méltányos díjazásban részesüljenek; |
| --- | --- |

118.

hangsúlyozza, hogy az új online felhasználási módok fejlődésével párhuzamosan európai szinten azt is meg kell valósítani, hogy az audiovizuális művek szerzői az ezen új formátumok és szolgáltatások által termelt bevételekkel arányos, méltányos díjazásban részesüljenek;

Az európai film népszerűsítése

| 119. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy biztosítsák az európai filmek lehető legszélesebb körben történő műsorra tűzését a területükön működő mozikban, annak érdekében, hogy szerte az EU-ban javítsák e filmek forgalmazását és népszerűsítését, valamint a legkülönfélébb platformokon keresztül lehetővé tegyék az uniós polgárok számára az ilyen filmek gazdagságának és sokszínűségének megismerését; |
| --- | --- |

119.

arra bátorítja a tagállamokat, hogy biztosítsák az európai filmek lehető legszélesebb körben történő műsorra tűzését a területükön működő mozikban, annak érdekében, hogy szerte az EU-ban javítsák e filmek forgalmazását és népszerűsítését, valamint a legkülönfélébb platformokon keresztül lehetővé tegyék az uniós polgárok számára az ilyen filmek gazdagságának és sokszínűségének megismerését;

| 120. | felhívja a figyelmet arra, hogy elő kell mozdítani és támogatni kell az európai koprodukciókat, és hogy az ilyen produkciók gyarapodása kontinensszerte az európai filmek szélesebb körű terjesztését eredményezheti; |
| --- | --- |

120.

felhívja a figyelmet arra, hogy elő kell mozdítani és támogatni kell az európai koprodukciókat, és hogy az ilyen produkciók gyarapodása kontinensszerte az európai filmek szélesebb körű terjesztését eredményezheti;

| 121. | támogatja a mozihálózatok – mint például az Europa Cinemas – tevékenységét, amelyek világszerte támogatják az európai filmeket, pénzügyi és működési segítséget nyújtva a tekintélyes mennyiségű európai filmet bemutató mozik számára; |
| --- | --- |

121.

támogatja a mozihálózatok – mint például az Europa Cinemas – tevékenységét, amelyek világszerte támogatják az európai filmeket, pénzügyi és működési segítséget nyújtva a tekintélyes mennyiségű európai filmet bemutató mozik számára;

| 122. | elismeri, hogy az európai filmek iránt elkötelezett független mozikat (például az Európa Cinemas hálózat tagjait) támogatni kell az európai programkínálattal kapcsolatos politikájuknak és e programkínálat sokszínűségének megerősítése, valamint piaci versenyképességük megszilárdítása érdekében; |
| --- | --- |

122.

elismeri, hogy az európai filmek iránt elkötelezett független mozikat (például az Európa Cinemas hálózat tagjait) támogatni kell az európai programkínálattal kapcsolatos politikájuknak és e programkínálat sokszínűségének megerősítése, valamint piaci versenyképességük megszilárdítása érdekében;

| 123. | technológiasemleges támogatást kér a nagy arányban európai filmeket vetítő mozik és az igényes programkínálatú mozik számára forgalmuktól és a látogatók számától függetlenül; |
| --- | --- |

123.

technológiasemleges támogatást kér a nagy arányban európai filmeket vetítő mozik és az igényes programkínálatú mozik számára forgalmuktól és a látogatók számától függetlenül;

| 124. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy filmes események és fesztiválok segítségével mozdítsák elő és támogassák az európai filmek terjesztését és forgalmazását saját területükön; emellett ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák az Európában létrejött különböző filmművészeti iskolákat is; |
| --- | --- |

124.

arra bátorítja a tagállamokat, hogy filmes események és fesztiválok segítségével mozdítsák elő és támogassák az európai filmek terjesztését és forgalmazását saját területükön; emellett ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák az Európában létrejött különböző filmművészeti iskolákat is;

| 125. | hangsúlyozza, hogy az európai fesztiválokon díjakat nyerő filmek számára marketingtámogatást kell nyújtani annak érdekében, hogy még jobban megkönnyítsék a lekérhető videofilmeket kínáló nemzetközi platformokon való bemutatásukat, és segítsék az európai filmművészet népszerűsítését; |
| --- | --- |

125.

hangsúlyozza, hogy az európai fesztiválokon díjakat nyerő filmek számára marketingtámogatást kell nyújtani annak érdekében, hogy még jobban megkönnyítsék a lekérhető videofilmeket kínáló nemzetközi platformokon való bemutatásukat, és segítsék az európai filmművészet népszerűsítését;

| 126. | elismeri az Európai Parlament LUX-díjának szerepét az európai filmek és a többnyelvûség népszerûsítésében, mivel a díjnyertes film feliratozását mind a 23 hivatalos uniós nyelven elkészítik, és a díj egyúttal társadalmi vitákat is kelt az uniós polgárok körében; |
| --- | --- |

126.

elismeri az Európai Parlament LUX-díjának szerepét az európai filmek és a többnyelvûség népszerûsítésében, mivel a díjnyertes film feliratozását mind a 23 hivatalos uniós nyelven elkészítik, és a díj egyúttal társadalmi vitákat is kelt az uniós polgárok körében;

| 127. | javasolja, hogy fokozzák a harmadik országokkal való együttműködést és tapasztalatcserét az európai filmgyártás világpiaci – és különösen a földközi-tengeri térségen belüli – elismertségének fokozása, a kulturális csereprogramok előmozdítása, valamint az euromediterrán párbeszédet és a teljes régió demokratikus fejlődését támogató új kezdeményezések indítása érdekében, figyelembe véve a filmművészetről szóló euromediterrán konferencia keretében vállalt kötelezettségeket is; |
| --- | --- |

127.

javasolja, hogy fokozzák a harmadik országokkal való együttműködést és tapasztalatcserét az európai filmgyártás világpiaci – és különösen a földközi-tengeri térségen belüli – elismertségének fokozása, a kulturális csereprogramok előmozdítása, valamint az euromediterrán párbeszédet és a teljes régió demokratikus fejlődését támogató új kezdeményezések indítása érdekében, figyelembe véve a filmművészetről szóló euromediterrán konferencia keretében vállalt kötelezettségeket is;

*

* *

| 128. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

128.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(2)  HL L 327., 2006.11.24., 12. o.

(3)  HL L 323., 2005.12.9., 57. o.

(4)  HL L 236., 2006.8.31., 28. o.

(5)  HL C 297, 2006.12.7., 1. o.

(6)  HL C 323., 2010.11.30., 15. o.

(7)  HL C 31., 2009.2.7., 1. o.

(8)  HL C 271. E, 2003.11.12., 176. o.

(9)  HL C 140. E, 2002.6.13., 143. o.

(10)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(11)  HL C 104., 2011.4.2., 31. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0240.

---

2011. november 17., csütörtök

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/115

---

2011. november 17., csütörtökA Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatás

P7_TA(2011)0507

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről (2011/2109(INI))

2013/C 153 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) 2002. július 1-jén hatályba lépett Római Statútumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) 2002. július 1-jén hatályba lépett Római Statútumára,

| — | tekintettel a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló egyezményre, amely 1951. január 12-én lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a népirtás bűntettének megelőzéséről és büntetéséről szóló egyezményre, amely 1951. január 12-én lépett hatályba,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az 1998. november 19-i (1), a 2001. január 18-i (2), a 2002. február 28-i (3), a 2002. szeptember 26-i (4) és a 2010. május 19-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az 1998. november 19-i (1), a 2001. január 18-i (2), a 2002. február 28-i (3), a 2002. szeptember 26-i (4) és a 2010. május 19-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel „az emberi jogok helyzete a világban” tárgyú éves jelentéseire, köztük a legutóbbi, 2010. december 16-i jelentésre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „az emberi jogok helyzete a világban” tárgyú éves jelentéseire, köztük a legutóbbi, 2010. december 16-i jelentésre (6),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2003. június 16-i 2003/444/KKBP tanácsi közös álláspontra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2003. június 16-i 2003/444/KKBP tanácsi közös álláspontra (7),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. március 21-i 2011/168/KKBP tanácsi határozatra (8),

| — | tekintettel a 2004. február 4-i cselekvési tervre és a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. július 12-i határozat nyomon követéséről szóló cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004. február 4-i cselekvési tervre és a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2011. július 12-i határozat nyomon követéséről szóló cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködésről és segítségnyújtásról szóló megállapodásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködésről és segítségnyújtásról szóló megállapodásra (9),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Egy biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott, 2003-as európai biztonsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én„Egy biztonságos Európa egy jobb világban” címmel elfogadott, 2003-as európai biztonsági stratégiára,

| — | tekintettel „A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című, a 2010 és 2014 közötti időre szóló, 2009. decemberben elfogadott stockholmi programra (10) és a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervre (2010. április, COM(2011)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című, a 2010 és 2014 közötti időre szóló, 2009. decemberben elfogadott stockholmi programra (10) és a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési tervre (2010. április, COM(2011)0171),

| — | tekintettel a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/494/IB tanácsi határozatra (11), valamint a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásról és büntetőeljárásról szóló, 2003. május 8-i 2003/335/IB tanácsi határozatra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/494/IB tanácsi határozatra (11), valamint a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásról és büntetőeljárásról szóló, 2003. május 8-i 2003/335/IB tanácsi határozatra (12),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szudánról/Dárfúrról szóló, 1593(2005) számú és a Líbiáról szóló, 1970(2011) számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szudánról/Dárfúrról szóló, 1593(2005) számú és a Líbiáról szóló, 1970(2011) számú határozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7–0368/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7–0368/2011),

| A. | mivel az igazságszolgáltatás, a jogállamiság és a büntetlenség elleni küzdelem a fenntartható béke alappillérei abban az értelemben, hogy emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat biztosítanak; |
| --- | --- |

A.

mivel az igazságszolgáltatás, a jogállamiság és a büntetlenség elleni küzdelem a fenntartható béke alappillérei abban az értelemben, hogy emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat biztosítanak;

| B. | mivel 2011 szeptemberére 117 állam ratifikálta a Római Statútumot; mivel mindazonáltal egyetemes ratifikálásának továbbra is elsődleges célkitűzésnek kell maradnia; |
| --- | --- |

B.

mivel 2011 szeptemberére 117 állam ratifikálta a Római Statútumot; mivel mindazonáltal egyetemes ratifikálásának továbbra is elsődleges célkitűzésnek kell maradnia;

| C. | mivel az igazságszolgáltatás egyetemessége magában foglalja annak következetes, kivételektől és kettős mércéktől mentes alkalmazását; mivel sehol sem szabad menedéket nyújtani azoknak, akik népirtást, emberiesség elleni bűncselekményeket, bírósági ítélet nélküli kivégzéseket, háborús bűntetteket, kínzást, tömeges nemi erőszakot követtek el, illetve erőszakkal tüntettek el másokat; |
| --- | --- |

C.

mivel az igazságszolgáltatás egyetemessége magában foglalja annak következetes, kivételektől és kettős mércéktől mentes alkalmazását; mivel sehol sem szabad menedéket nyújtani azoknak, akik népirtást, emberiesség elleni bűncselekményeket, bírósági ítélet nélküli kivégzéseket, háborús bűntetteket, kínzást, tömeges nemi erőszakot követtek el, illetve erőszakkal tüntettek el másokat;

| D. | mivel az igazságszolgáltatást a békére és a konfliktusrendezésre irányuló erőfeszítések nélkülözhetetlen elemének kellene tekinteni; |
| --- | --- |

D.

mivel az igazságszolgáltatást a békére és a konfliktusrendezésre irányuló erőfeszítések nélkülözhetetlen elemének kellene tekinteni;

| E. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság függetlenségének fenntartása nemcsak teljes mértékű hatékonyságának biztosításához, hanem a Római Statútum egyetemességének előmozdításához is alapvetően fontos; |
| --- | --- |

E.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság függetlenségének fenntartása nemcsak teljes mértékű hatékonyságának biztosításához, hanem a Római Statútum egyetemességének előmozdításához is alapvetően fontos;

| F. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság az első állandó nemzetközi igazságszolgáltatási szerv, amely képes arra, hogy magánszemélyekkel szemben népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűntettek miatt eljárást folytasson, jelentős mértékben járulva hozzá az emberi jogok és a nemzetközi jog érvényesítéséhez a büntetlenség elleni küzdelem révén, valamint létfontosságú elrettentő szerepet játszva és egyértelmű jelzést adva arra vonatkozóan, hogy ezek a bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül; |
| --- | --- |

F.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság az első állandó nemzetközi igazságszolgáltatási szerv, amely képes arra, hogy magánszemélyekkel szemben népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűntettek miatt eljárást folytasson, jelentős mértékben járulva hozzá az emberi jogok és a nemzetközi jog érvényesítéséhez a büntetlenség elleni küzdelem révén, valamint létfontosságú elrettentő szerepet játszva és egyértelmű jelzést adva arra vonatkozóan, hogy ezek a bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül;

| G. | mivel az igazságszolgáltatás – politikai megfontolásoktól független – érdekei (a Római Statútum 53. cikke) a Bíróság egyik alapelvét képezik, mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság kulcsfontosságú szerepet játszik a nemzetközi igazságszolgáltatás előmozdításában, ekként pedig hozzájárul a biztonsághoz, az igazsághoz és a jogállamisághoz, valamint a béke fenntartásához és a nemzetközi biztonság megerősítéséhez; |
| --- | --- |

G.

mivel az igazságszolgáltatás – politikai megfontolásoktól független – érdekei (a Római Statútum 53. cikke) a Bíróság egyik alapelvét képezik, mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság kulcsfontosságú szerepet játszik a nemzetközi igazságszolgáltatás előmozdításában, ekként pedig hozzájárul a biztonsághoz, az igazsághoz és a jogállamisághoz, valamint a béke fenntartásához és a nemzetközi biztonság megerősítéséhez;

| H. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság a Római Statútum 2002. július 1-jén történt hatálybalépése után elkövetett bűncselekmények felett rendelkezik joghatósággal; |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság a Római Statútum 2002. július 1-jén történt hatálybalépése után elkövetett bűncselekmények felett rendelkezik joghatósággal;

| I. | mivel a Római Statútum preambulumával és a komplementaritás elvével összhangban a Nemzetközi Büntetőbíróság csak olyan esetekben jár el, amikor a nemzeti bíróságok nem képesek vagy nem hajlandóak hitelt érdemlő eljárásokat lefolytatni, így a háborús bűntettek, az emberiesség elleni bűntettek és a népirtás elkövetőinek felelősségre vonása elsődlegesen a részes államok feladata; mivel a Római Statútum részes államai közötti és a regionális szervezetekkel folytatott együttműködés elsődleges fontosságú, különösen az olyan helyzetekben, amikor a Bíróság joghatóságát kétségbe vonják; |
| --- | --- |

I.

mivel a Római Statútum preambulumával és a komplementaritás elvével összhangban a Nemzetközi Büntetőbíróság csak olyan esetekben jár el, amikor a nemzeti bíróságok nem képesek vagy nem hajlandóak hitelt érdemlő eljárásokat lefolytatni, így a háborús bűntettek, az emberiesség elleni bűntettek és a népirtás elkövetőinek felelősségre vonása elsődlegesen a részes államok feladata; mivel a Római Statútum részes államai közötti és a regionális szervezetekkel folytatott együttműködés elsődleges fontosságú, különösen az olyan helyzetekben, amikor a Bíróság joghatóságát kétségbe vonják;

| J. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság „pozitív komplementaritásra” vonatkozó politikája támogatja a nemzeti bíróságoknak a háborús bűntettek kivizsgálására és az azokkal kapcsolatos eljárások lefolytatására irányuló képességét; |
| --- | --- |

J.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság „pozitív komplementaritásra” vonatkozó politikája támogatja a nemzeti bíróságoknak a háborús bűntettek kivizsgálására és az azokkal kapcsolatos eljárások lefolytatására irányuló képességét;

| K. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság jelenleg hét országban (Ugandában, a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Szudán dárfúri régiójában, a Közép-Afrikai Köztársaságban, Kenyában, Líbiában és Elefántcsontparton) folytat vizsgálatokat, és nyilvánosan bejelentette, hogy számos más helyzetben elkövetett állítólagos bűncselekményekre vonatkozó információk elemzését is végzi; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa két esetet (Dárfúr és Líbia), maguk a részes államok három esetet (Uganda, Kongói Demokratikus Köztársaság és Közép-afrikai Köztársaság), az ügyész saját indítványára pedig két ügyet (Kenya és Elefántcsontpart) terjesztett a Bíróság elé; |
| --- | --- |

K.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság jelenleg hét országban (Ugandában, a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Szudán dárfúri régiójában, a Közép-Afrikai Köztársaságban, Kenyában, Líbiában és Elefántcsontparton) folytat vizsgálatokat, és nyilvánosan bejelentette, hogy számos más helyzetben elkövetett állítólagos bűncselekményekre vonatkozó információk elemzését is végzi; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa két esetet (Dárfúr és Líbia), maguk a részes államok három esetet (Uganda, Kongói Demokratikus Köztársaság és Közép-afrikai Köztársaság), az ügyész saját indítványára pedig két ügyet (Kenya és Elefántcsontpart) terjesztett a Bíróság elé;

| L. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság által kiadott 17 elfogatóparancs többségét még nem hajtották végre, ideértve az észak-ugandai helyzet tekintetében Joseph Kony és az Úr Ellenállási Hadseregének más vezetői ellen, a KDK-ban Bosco Ntaganda ellen, Szudánban Ahmed Mohamed Hárún, Ali Mohamed Ali Abdurahmán és Omar Haszan Ahmed al-Basír elnök ellen, Líbiában pedig Szejf al-Iszlám Kadhafi és Abdullah Asz-Szenúszi ellen kiadott elfogatóparancsot is; |
| --- | --- |

L.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság által kiadott 17 elfogatóparancs többségét még nem hajtották végre, ideértve az észak-ugandai helyzet tekintetében Joseph Kony és az Úr Ellenállási Hadseregének más vezetői ellen, a KDK-ban Bosco Ntaganda ellen, Szudánban Ahmed Mohamed Hárún, Ali Mohamed Ali Abdurahmán és Omar Haszan Ahmed al-Basír elnök ellen, Líbiában pedig Szejf al-Iszlám Kadhafi és Abdullah Asz-Szenúszi ellen kiadott elfogatóparancsot is;

| M. | mivel a tisztességes és szabályszerű eljárás és az áldozatok jogai a Római Statútumon alapuló rendszer alapvetői elvei; |
| --- | --- |

M.

mivel a tisztességes és szabályszerű eljárás és az áldozatok jogai a Római Statútumon alapuló rendszer alapvetői elvei;

| N. | mivel a Bíróság célja átfogó és javító jellegű igazságszolgáltatás az áldozatok és az érintett közösségek számára, többek között részvételi, védelmi, jogi képviselettel összefüggő és információs tevékenységek révén; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bíróság célja átfogó és javító jellegű igazságszolgáltatás az áldozatok és az érintett közösségek számára, többek között részvételi, védelmi, jogi képviselettel összefüggő és információs tevékenységek révén;

| O. | mivel a Bíróság az áldozatoknak részvételi jogot kínál, amelyet a tanúvédelmi mechanizmusok támogatnak; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bíróság az áldozatoknak részvételi jogot kínál, amelyet a tanúvédelmi mechanizmusok támogatnak;

| P. | mivel a Bíróság hatáskörébe tartozó bűncselekmények áldozatai számára biztosított jóvátételi rendszerek nemzetközi szinten egyedülálló igazságszolgáltatási intézménnyé teszik a Nemzetközi Büntetőbíróságot; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bíróság hatáskörébe tartozó bűncselekmények áldozatai számára biztosított jóvátételi rendszerek nemzetközi szinten egyedülálló igazságszolgáltatási intézménnyé teszik a Nemzetközi Büntetőbíróságot;

| Q. | mivel a 2011-ben induló jóvátételi eljárások sikere az adományozók általi önkéntes hozzájárulástól, valamint a bírságok beszedésétől és az elítéltek esetében kiszabott vagyonelkobzástól függ; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2011-ben induló jóvátételi eljárások sikere az adományozók általi önkéntes hozzájárulástól, valamint a bírságok beszedésétől és az elítéltek esetében kiszabott vagyonelkobzástól függ;

| R. | mivel a Bíróságot jelenleg arra kérik, hogy gyorsan emelkedő számú vizsgálattal, üggyel és előzetes vizsgálattal foglalkozzon, miközben a Római Statútum néhány részes állama arra törekszik, hogy a Bíróság azonos vagy akár csökkentett költségvetés mellett működjön; |
| --- | --- |

R.

mivel a Bíróságot jelenleg arra kérik, hogy gyorsan emelkedő számú vizsgálattal, üggyel és előzetes vizsgálattal foglalkozzon, miközben a Római Statútum néhány részes állama arra törekszik, hogy a Bíróság azonos vagy akár csökkentett költségvetés mellett működjön;

| S. | mivel az EU és tagállamai születésétől fogva a Bíróság kitartó szövetségesei, amelyek folyamatos politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást nyújtanak, ideértve az egyetemesség elősegítését és a Római Statútum egységének védelmét a Bíróság függetlenségének védelme és fokozása érdekében; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU és tagállamai születésétől fogva a Bíróság kitartó szövetségesei, amelyek folyamatos politikai, diplomáciai, pénzügyi és logisztikai támogatást nyújtanak, ideértve az egyetemesség elősegítését és a Római Statútum egységének védelmét a Bíróság függetlenségének védelme és fokozása érdekében;

| T. | mivel a büntetlenség elleni küzdelem csak akkor lehet sikeres, ha minden részes állam teljes mértékben együttműködik a Nemzetközi Büntetőbírósággal, a nem részes államok pedig szintén segítséget nyújtanak az igazságszolgáltatási intézménynek; |
| --- | --- |

T.

mivel a büntetlenség elleni küzdelem csak akkor lehet sikeres, ha minden részes állam teljes mértékben együttműködik a Nemzetközi Büntetőbírósággal, a nem részes államok pedig szintén segítséget nyújtanak az igazságszolgáltatási intézménynek;

A Bíróságnak nyújtott támogatás politikai és diplomáciai fellépés révén való bővítésének szükségessége

| 1. | ismételten teljes körű támogatásáról biztosítja a Nemzetközi Büntetőbíróságot, a Római Statútumot és a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási rendszert, amelynek elsődleges célja a népirtás, a háborús és az emberiesség ellen bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelem; |
| --- | --- |

1.

ismételten teljes körű támogatásáról biztosítja a Nemzetközi Büntetőbíróságot, a Római Statútumot és a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási rendszert, amelynek elsődleges célja a népirtás, a háborús és az emberiesség ellen bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelem;

| 2. | ismételten teljes körű támogatásáról biztosítja az ügyész hivatalát, az ügyész hivatalbóli eljárásra vonatkozó hatáskörét, valamint az új vizsgálatok megindításával kapcsolatban elért előrehaladást; |
| --- | --- |

2.

ismételten teljes körű támogatásáról biztosítja az ügyész hivatalát, az ügyész hivatalbóli eljárásra vonatkozó hatáskörét, valamint az új vizsgálatok megindításával kapcsolatban elért előrehaladást;

| 3. | sürgeti a Római Statútum részes és nem részes feleit, hogy tartózkodjanak attól, hogy politikai nyomást gyakoroljanak a Bíróságra, annak érdekében, hogy megőrizzék és garantálják pártatlanságát, valamint hogy lehetővé váljon a politikai megfontolások helyett a jogra épülő igazságszolgáltatás; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Római Statútum részes és nem részes feleit, hogy tartózkodjanak attól, hogy politikai nyomást gyakoroljanak a Bíróságra, annak érdekében, hogy megőrizzék és garantálják pártatlanságát, valamint hogy lehetővé váljon a politikai megfontolások helyett a jogra épülő igazságszolgáltatás;

| 4. | hangsúlyozza az egyetemesség elvének fontosságát, és felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is tegyenek nyomatékos erőfeszítéseket a Római Statútum és a Nemzetközi Büntetőbíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) egyetemes ratifikálásának, valamint a nemzeti végrehajtási jogszabályoknak az előmozdítására; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza az egyetemesség elvének fontosságát, és felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is tegyenek nyomatékos erőfeszítéseket a Római Statútum és a Nemzetközi Büntetőbíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) egyetemes ratifikálásának, valamint a nemzeti végrehajtási jogszabályoknak az előmozdítására;

| 5. | üdvözli, hogy az EU és a legtöbb tagállam kifejezett kötelezettségeket vállalt a kampalai konferencián, és javasolja, hogy e kötelezettségeknek időben tegyenek eleget, és erről számoljanak be a részes államok soron következő, 2011. december 12–21. között, New Yorkban megrendezendő közgyűlésén; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az EU és a legtöbb tagállam kifejezett kötelezettségeket vállalt a kampalai konferencián, és javasolja, hogy e kötelezettségeknek időben tegyenek eleget, és erről számoljanak be a részes államok soron következő, 2011. december 12–21. között, New Yorkban megrendezendő közgyűlésén;

| 6. | üdvözli a Római Statútum – többek között az agresszió bűntettével kapcsolatos – módosításainak elfogadását, és felszólítja valamennyi uniós tagállamot, hogy ezeket ratifikálja és építse be nemzeti jogszabályaiba; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Római Statútum – többek között az agresszió bűntettével kapcsolatos – módosításainak elfogadását, és felszólítja valamennyi uniós tagállamot, hogy ezeket ratifikálja és építse be nemzeti jogszabályaiba;

| 7. | üdvözli az Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló közös uniós álláspont 2011. március 21-i határozat elfogadása általi felülvizsgálatát, és megállapítja, hogy ezen új határozat figyelembe veszi a Bíróság által tapasztalt kihívásokat, továbbá hangsúlyozza, hogy a határozat megfelelő alapul szolgál az EU és tagállamai számára ahhoz, hogy segítse a Bíróságot azok leküzdésében; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló közös uniós álláspont 2011. március 21-i határozat elfogadása általi felülvizsgálatát, és megállapítja, hogy ezen új határozat figyelembe veszi a Bíróság által tapasztalt kihívásokat, továbbá hangsúlyozza, hogy a határozat megfelelő alapul szolgál az EU és tagállamai számára ahhoz, hogy segítse a Bíróságot azok leküzdésében;

| 8. | üdvözli továbbá a 2011. július 12-én elfogadott, a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló határozat nyomon követésére vonatkozó felülvizsgált uniós cselekvési tervet, amely körvonalazza az EU által meghozandó, hathatós és konkrét intézkedéseket a Bíróságnak nyújtott támogatás jövőbeli elmélyítése érdekében, és arra ösztönzi a Tanács elnökségét, hogy a Bizottsággal, az EKSZ-szel és a tagállamokkal egyetemben a cselekvési terv végrehajtását kezeljék kiemelten; |
| --- | --- |

8.

üdvözli továbbá a 2011. július 12-én elfogadott, a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló határozat nyomon követésére vonatkozó felülvizsgált uniós cselekvési tervet, amely körvonalazza az EU által meghozandó, hathatós és konkrét intézkedéseket a Bíróságnak nyújtott támogatás jövőbeli elmélyítése érdekében, és arra ösztönzi a Tanács elnökségét, hogy a Bizottsággal, az EKSZ-szel és a tagállamokkal egyetemben a cselekvési terv végrehajtását kezeljék kiemelten;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a részes államok – köztük az uniós tagállamok – és a Bíróság közötti teljes körű és azonnali együttműködés továbbra is alapvető fontosságú a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságához és sikeréhez; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a részes államok – köztük az uniós tagállamok – és a Bíróság közötti teljes körű és azonnali együttműködés továbbra is alapvető fontosságú a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságához és sikeréhez;

| 10. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek eleget a Bíróságnak az időben nyújtandó segítségre és együttműködésre irányuló valamennyi kérésének, többek között a még függőben lévő elfogatóparancsok végrehajtása és az információnyújtás – beleértve a gyanúsítottak pénzügyi eszközei azonosításának, befagyasztásának és lefoglalásának elősegítésére irányuló kéréseket is – biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek eleget a Bíróságnak az időben nyújtandó segítségre és együttműködésre irányuló valamennyi kérésének, többek között a még függőben lévő elfogatóparancsok végrehajtása és az információnyújtás – beleértve a gyanúsítottak pénzügyi eszközei azonosításának, befagyasztásának és lefoglalásának elősegítésére irányuló kéréseket is – biztosítása érdekében;

| 11. | felhívja emellett az Unió valamennyi tagállamát, hogy amennyiben még nem tették meg, fogadjanak el nemzeti jogszabályokat a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködésről, és kössenek vele keretmegállapodásokat a Bíróság ítéleteinek érvényre juttatására, valamint a vizsgálati kérdésekre, a bizonyítékok gyűjtésére, a tanúk felkutatására, védelmére és áthelyezésére, a letartóztatásokra, a kiadatásokra, az őrizetben tartásra és a megvádolt és óvadék ellenében szabadlábra helyezett személyek elhelyezésére, valamint az elítéltek bebörtönzésére vonatkozóan; felszólítja a tagállamokat, hogy kölcsönösen működjenek együtt rendőrségi, igazságszolgáltatási és más megfelelő mechanizmusaikon keresztül a Nemzetközi Büntetőbíróság számára a megfelelő támogatás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

felhívja emellett az Unió valamennyi tagállamát, hogy amennyiben még nem tették meg, fogadjanak el nemzeti jogszabályokat a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködésről, és kössenek vele keretmegállapodásokat a Bíróság ítéleteinek érvényre juttatására, valamint a vizsgálati kérdésekre, a bizonyítékok gyűjtésére, a tanúk felkutatására, védelmére és áthelyezésére, a letartóztatásokra, a kiadatásokra, az őrizetben tartásra és a megvádolt és óvadék ellenében szabadlábra helyezett személyek elhelyezésére, valamint az elítéltek bebörtönzésére vonatkozóan; felszólítja a tagállamokat, hogy kölcsönösen működjenek együtt rendőrségi, igazságszolgáltatási és más megfelelő mechanizmusaikon keresztül a Nemzetközi Büntetőbíróság számára a megfelelő támogatás biztosítása érdekében;

| 12. | ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy módosítsák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 83. cikkét annak érdekében, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményeket felvegyék azon bűncselekmények listájára, amelyek tekintetében az EU hatáskörökkel rendelkezik; konkrétabban arra sürgeti az uniós tagállamokat, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság által vád alá helyezett személyek vagyonának feltárása és elkobzása területén ruházzanak hatásköröket az EU-ra, annak ellenére, hogy a bírósági eljárásokat a Nemzetközi Büntetőbíróság indította; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy működjenek együtt a releváns információknak a már meglévő vagyon-visszaszerzési hivatalokon és a Camden Asset Recovery Inter-Agency Networkön (Camden vagyon-visszaszerzési ügynökségközi hálózat, CARIN) keresztüli cseréjében; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy módosítsák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 83. cikkét annak érdekében, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményeket felvegyék azon bűncselekmények listájára, amelyek tekintetében az EU hatáskörökkel rendelkezik; konkrétabban arra sürgeti az uniós tagállamokat, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság által vád alá helyezett személyek vagyonának feltárása és elkobzása területén ruházzanak hatásköröket az EU-ra, annak ellenére, hogy a bírósági eljárásokat a Nemzetközi Büntetőbíróság indította; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy működjenek együtt a releváns információknak a már meglévő vagyon-visszaszerzési hivatalokon és a Camden Asset Recovery Inter-Agency Networkön (Camden vagyon-visszaszerzési ügynökségközi hálózat, CARIN) keresztüli cseréjében;

| 13. | sürgeti az uniós tagállamokat, hogy teljes mértékben építsék be nemzeti jogszabályaikba a Római Statútum és a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) rendelkezéseit; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az uniós tagállamokat, hogy teljes mértékben építsék be nemzeti jogszabályaikba a Római Statútum és a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) rendelkezéseit;

| 14. | üdvözli, hogy a kampalai felülvizsgálati konferencián elfogadták a Római Statútumnak az agresszióra mint bűncselekményre vonatkozó módosítását, és felhívja valamennyi uniós tagállamot azok ratifikálására és nemzeti jogszabályaikba való beillesztésére; javasolja, hogy a Római Statútum egyetemességének biztosítása és erősítése érdekében tegyenek erőfeszítéseket az érintett bűncselekmények meghatározásának egyetértésen alapuló, további pontosítása mellett, ezzel kidolgozva a nemzetközi jogot sértő agresszió bűncselekményként való meghatározását; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a kampalai felülvizsgálati konferencián elfogadták a Római Statútumnak az agresszióra mint bűncselekményre vonatkozó módosítását, és felhívja valamennyi uniós tagállamot azok ratifikálására és nemzeti jogszabályaikba való beillesztésére; javasolja, hogy a Római Statútum egyetemességének biztosítása és erősítése érdekében tegyenek erőfeszítéseket az érintett bűncselekmények meghatározásának egyetértésen alapuló, további pontosítása mellett, ezzel kidolgozva a nemzetközi jogot sértő agresszió bűncselekményként való meghatározását;

| 15. | megállapítja, hogy a Bíróság – a kampalai konferencia eredményei értelmében – egészen 2017 januárjáig nem gyakorolhatja joghatóságát az agresszió bűntettével kapcsolatban, amikor is a részes tagállamoknak határozniuk kell e joghatóság működésbe lépéséről; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy a Bíróság – a kampalai konferencia eredményei értelmében – egészen 2017 januárjáig nem gyakorolhatja joghatóságát az agresszió bűntettével kapcsolatban, amikor is a részes tagállamoknak határozniuk kell e joghatóság működésbe lépéséről;

| 16. | üdvözli, hogy némely uniós tagállam az egyetemes joghatóság alkalmazásán keresztül hozzájárult az emberiség előtt ismert legsúlyosabb bűncselekményeket illetően a büntetlenség elleni küzdelemhez; ösztönzi, hogy minden tagállam cselekedjen ugyanígy; javasolja, hogy erősítsék tovább a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyekkel foglalkozó kapcsolattartó pontok európai hálózatának az uniós bűnüldöző hatóságok közötti, a súlyos bűncselekmények elkövetőinek bíróság elé állítását célzó együttműködés megkönnyítésében betöltött szerepét; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy némely uniós tagállam az egyetemes joghatóság alkalmazásán keresztül hozzájárult az emberiség előtt ismert legsúlyosabb bűncselekményeket illetően a büntetlenség elleni küzdelemhez; ösztönzi, hogy minden tagállam cselekedjen ugyanígy; javasolja, hogy erősítsék tovább a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyekkel foglalkozó kapcsolattartó pontok európai hálózatának az uniós bűnüldöző hatóságok közötti, a súlyos bűncselekmények elkövetőinek bíróság elé állítását célzó együttműködés megkönnyítésében betöltött szerepét;

| 17. | hangsúlyozza a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás által a büntetlenség leküzdésében és a gyermekkatonák illegális bevetésére és toborzására vonatkozó nemzetközi jog releváns megsértésének kezelésében betöltött alapvető szerepet; határozottan ellenzi a tizennyolc év alatti gyermekek fegyveres erők soraiba való behívását és besorozását, illetve a katonai fellépésekben való bárminemű részvételüket; rámutat arra, hogy meg kell védeni a nyugodt gyermekkorhoz, az oktatáshoz, a testi épséghez, a biztonsághoz és a szexuális önrendelkezéshez való jogaikat; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás által a büntetlenség leküzdésében és a gyermekkatonák illegális bevetésére és toborzására vonatkozó nemzetközi jog releváns megsértésének kezelésében betöltött alapvető szerepet; határozottan ellenzi a tizennyolc év alatti gyermekek fegyveres erők soraiba való behívását és besorozását, illetve a katonai fellépésekben való bárminemű részvételüket; rámutat arra, hogy meg kell védeni a nyugodt gyermekkorhoz, az oktatáshoz, a testi épséghez, a biztonsághoz és a szexuális önrendelkezéshez való jogaikat;

| 18. | felszólít hatékony politikák és javító mechanizmusok kidolgozására, amelyek célja annak biztosítása, hogy az áldozatok részvétele a Nemzetközi Büntetőbíróság tárgyalásain lényegi hatást gyakoroljon, ideértve a könnyebben hozzáférhető pszichológiai, orvosi és jogi tanácsadást, valamint a tanúvédelmi programok könnyű elérhetőségét; hangsúlyozza, hogy a konfliktusövezetekben a jogszabályokat ismertető programokkal, a fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi alapú bűncselekmények dokumentálásával, valamint a jogászok, a bírák és az aktivisták Római Statútumról és a nők és gyermekek elleni nemi alapú erőszakkal kapcsolatos nemzetközi ítélkezési gyakorlatról szóló képzésével fel kell hívni a figyelmet a szexuális erőszakra; |
| --- | --- |

18.

felszólít hatékony politikák és javító mechanizmusok kidolgozására, amelyek célja annak biztosítása, hogy az áldozatok részvétele a Nemzetközi Büntetőbíróság tárgyalásain lényegi hatást gyakoroljon, ideértve a könnyebben hozzáférhető pszichológiai, orvosi és jogi tanácsadást, valamint a tanúvédelmi programok könnyű elérhetőségét; hangsúlyozza, hogy a konfliktusövezetekben a jogszabályokat ismertető programokkal, a fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi alapú bűncselekmények dokumentálásával, valamint a jogászok, a bírák és az aktivisták Római Statútumról és a nők és gyermekek elleni nemi alapú erőszakkal kapcsolatos nemzetközi ítélkezési gyakorlatról szóló képzésével fel kell hívni a figyelmet a szexuális erőszakra;

| 19. | sürgeti az Európai Uniót és tagállamait, hogy biztosítsanak a többek között a rendőrnyomozókra, ügyészekre, bírákra, katonatisztekre irányuló képzési programokat, amelyek elsősorban a Római Statútum rendelkezéseire és a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekre, másodsorban pedig az ezen elvek megsértésének megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására és üldözésére összpontosítanak; |
| --- | --- |

19.

sürgeti az Európai Uniót és tagállamait, hogy biztosítsanak a többek között a rendőrnyomozókra, ügyészekre, bírákra, katonatisztekre irányuló képzési programokat, amelyek elsősorban a Római Statútum rendelkezéseire és a vonatkozó nemzeti jogi rendelkezésekre, másodsorban pedig az ezen elvek megsértésének megelőzésére, felderítésére, kivizsgálására és üldözésére összpontosítanak;

| 20. | tudomásul veszi a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodást; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy a büntetlenség elleni küzdelemben, valamint az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények esetében alkalmazzák az egyetemes joghatóság elvét, emlékeztet továbbá arra, hogy mennyire fontos ez a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás hatékonyságának és sikerének szempontjából; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a Nemzetközi Büntetőbíróság és az Európai Unió közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodást; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy a büntetlenség elleni küzdelemben, valamint az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények esetében alkalmazzák az egyetemes joghatóság elvét, emlékeztet továbbá arra, hogy mennyire fontos ez a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás hatékonyságának és sikerének szempontjából;

| 21. | határozottan arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy használjanak fel minden diplomáciai lehetőséget és eszközt arra, hogy nyomást gyakoroljanak a Nemzetközi Büntetőbírósággal való hatékony együttműködés érdekében, különösen a még érvényre nem juttatott elfogatóparancsok végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

21.

határozottan arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy használjanak fel minden diplomáciai lehetőséget és eszközt arra, hogy nyomást gyakoroljanak a Nemzetközi Büntetőbírósággal való hatékony együttműködés érdekében, különösen a még érvényre nem juttatott elfogatóparancsok végrehajtása tekintetében;

| 22. | határozottan arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy az EKSZ segítségével az ENSZ és a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatal által követett meglévő iránymutatásainak mintájára fogadjanak el szigorú belső iránymutatásokat, amelyek meghatározzák az uniós és a tagállami tisztviselők, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság által körözött – különösen a még hivatalos állást betöltő – személyek közötti kapcsolattartásra vonatkozó magatartási kódexet, függetlenül jogállásuktól és attól, hogy a Római Statútum részes vagy nem részes államainak állampolgárai-e; |
| --- | --- |

22.

határozottan arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy az EKSZ segítségével az ENSZ és a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatal által követett meglévő iránymutatásainak mintájára fogadjanak el szigorú belső iránymutatásokat, amelyek meghatározzák az uniós és a tagállami tisztviselők, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság által körözött – különösen a még hivatalos állást betöltő – személyek közötti kapcsolattartásra vonatkozó magatartási kódexet, függetlenül jogállásuktól és attól, hogy a Római Statútum részes vagy nem részes államainak állampolgárai-e;

| 23. | arra kéri az EU-t és tagállamait, hogy amennyiben valamely partnerország olyan személyt hív meg, vagy kifejezi készségét annak lehetővé tételére, hogy területére olyan személy látogasson, aki ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság elfogatóparancsot adott ki, haladéktalanul gyakoroljon erőteljes nyomást az adott országra e személy letartóztatása vagy valamely letartóztatási művelet támogatása, illetve legalábbis utazásának megakadályozása érdekében; megállapítja, hogy a közelmúltban többek között Csád, Kína, Dzsibuti, Kenya és Malajzia ilyen meghívót állított ki a szudáni elnök, Omar al-Basír részére; |
| --- | --- |

23.

arra kéri az EU-t és tagállamait, hogy amennyiben valamely partnerország olyan személyt hív meg, vagy kifejezi készségét annak lehetővé tételére, hogy területére olyan személy látogasson, aki ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság elfogatóparancsot adott ki, haladéktalanul gyakoroljon erőteljes nyomást az adott országra e személy letartóztatása vagy valamely letartóztatási művelet támogatása, illetve legalábbis utazásának megakadályozása érdekében; megállapítja, hogy a közelmúltban többek között Csád, Kína, Dzsibuti, Kenya és Malajzia ilyen meghívót állított ki a szudáni elnök, Omar al-Basír részére;

| 24. | elismeri a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze által nemrégiben hozott azon döntést, hogy elfogatóparancsokat ad ki a líbiai Szejf al-Iszlám Kahdafi és Abdullah asz-Szenúszi, a líbiai hírszerzés vezetője ellen az általuk a felkelés kezdete óta állítólagosan elkövetett emberiesség elleni bűncselekményekkel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy sikeres elfogásuk és az ellenük később a Nemzetközi Büntetőbíróság által folytatott eljárás döntően hozzájárul majd a térségben a büntetlenség elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

24.

elismeri a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze által nemrégiben hozott azon döntést, hogy elfogatóparancsokat ad ki a líbiai Szejf al-Iszlám Kahdafi és Abdullah asz-Szenúszi, a líbiai hírszerzés vezetője ellen az általuk a felkelés kezdete óta állítólagosan elkövetett emberiesség elleni bűncselekményekkel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy sikeres elfogásuk és az ellenük később a Nemzetközi Büntetőbíróság által folytatott eljárás döntően hozzájárul majd a térségben a büntetlenség elleni küzdelemhez;

| 25. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság egyes részes államai, például Csád, Dzsibuti és Kenya a közelmúltban kifejezésre juttatták, hogy szívesen fogadják területükön al-Basír szudáni elnököt – anélkül, hogy letartóztatnák és átadnák a Bíróságnak –, annak ellenére, hogy a Római Statútum értelmében jogilag egyértelműen kötelesek őt letartóztatni és átadni; |
| --- | --- |

25.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság egyes részes államai, például Csád, Dzsibuti és Kenya a közelmúltban kifejezésre juttatták, hogy szívesen fogadják területükön al-Basír szudáni elnököt – anélkül, hogy letartóztatnák és átadnák a Bíróságnak –, annak ellenére, hogy a Római Statútum értelmében jogilag egyértelműen kötelesek őt letartóztatni és átadni;

| 26. | hangsúlyozza az együttműködés hiányának előrejelzésére, valamint elkerülésére és elítélésére irányuló erőteljes uniós fellépés fontosságát; ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak (és a tagállamoknak) olyan konkrét és állandó intézkedésekkel járó belső eljárást kell kidolgoznia, amely lehetővé teszi a Bírósággal folytatott együttműködés hiányára való időbeni és következetes reagálást, adott esetben más vonatkozó intézmények – köztük a Részes Államok Közgyűlésének – mechanizmusaival összehangolva; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza az együttműködés hiányának előrejelzésére, valamint elkerülésére és elítélésére irányuló erőteljes uniós fellépés fontosságát; ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak (és a tagállamoknak) olyan konkrét és állandó intézkedésekkel járó belső eljárást kell kidolgoznia, amely lehetővé teszi a Bírósággal folytatott együttműködés hiányára való időbeni és következetes reagálást, adott esetben más vonatkozó intézmények – köztük a Részes Államok Közgyűlésének – mechanizmusaival összehangolva;

| 27. | megállapítja, hogy az afrikai államok fontos szerepet játszottak a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozásában, és úgy véli, hogy támogatásuk és aktív együttműködésük elengedhetetlen a Bíróság hatékony működéséhez és függetlenségéhez; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy az afrikai államok fontos szerepet játszottak a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozásában, és úgy véli, hogy támogatásuk és aktív együttműködésük elengedhetetlen a Bíróság hatékony működéséhez és függetlenségéhez;

| 28. | felhívja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának részes afrikai államait, hogy teljesítsék a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma szerinti kötelezettségeiket, és az Afrikai Unió alapító okiratával összhangban tevékenyen támogassák a világ legsúlyosabb bűncselekményeit elkövető személyek felelősségre vonását azáltal, hogy határozottan támogatják a Bíróságot az Afrikai Unió ülésein, továbbá arra sürgeti az Afrikai Uniót, hogy vessen véget a legsúlyosabb bűncselekmények elkövetőire vonatkozó büntetlenségnek, és segítse a rémtettek áldozatait; támogatja a Bíróságnak az Afrikai Unióval való kapcsolattartást biztosító addisz-abebai összekötő iroda megnyitására vonatkozó kérését; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának részes afrikai államait, hogy teljesítsék a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma szerinti kötelezettségeiket, és az Afrikai Unió alapító okiratával összhangban tevékenyen támogassák a világ legsúlyosabb bűncselekményeit elkövető személyek felelősségre vonását azáltal, hogy határozottan támogatják a Bíróságot az Afrikai Unió ülésein, továbbá arra sürgeti az Afrikai Uniót, hogy vessen véget a legsúlyosabb bűncselekmények elkövetőire vonatkozó büntetlenségnek, és segítse a rémtettek áldozatait; támogatja a Bíróságnak az Afrikai Unióval való kapcsolattartást biztosító addisz-abebai összekötő iroda megnyitására vonatkozó kérését;

| 29. | sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy a jogállamiság megerősítésére irányuló programjaikban érvényesítsék a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját és a Római Statútum rendelkezéseit; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsák a szükséges technikai, logisztikai és pénzügyi támogatást és szakértelmet azon fejlődő országok számára, amelyek korlátozott erőforrásokkal rendelkeznek arra, hogy nemzeti jogszabályaikat a Római Statútum elveihez igazítsák és együttműködjenek a Nemzetközi Büntetőbírósággal – függetlenül attól, hogy ezek az országok ratifikálták-e a Statútumot vagy sem; arra ösztönzi továbbá az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a fejlődő országok rendőri, igazságszolgáltatási, katonai és közigazgatási hatóságaira irányuló képzési programokat, amelyek keretében megismerkednek a Római Statútum rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

29.

sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy a jogállamiság megerősítésére irányuló programjaikban érvényesítsék a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját és a Római Statútum rendelkezéseit; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsák a szükséges technikai, logisztikai és pénzügyi támogatást és szakértelmet azon fejlődő országok számára, amelyek korlátozott erőforrásokkal rendelkeznek arra, hogy nemzeti jogszabályaikat a Római Statútum elveihez igazítsák és együttműködjenek a Nemzetközi Büntetőbírósággal – függetlenül attól, hogy ezek az országok ratifikálták-e a Statútumot vagy sem; arra ösztönzi továbbá az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a fejlődő országok rendőri, igazságszolgáltatási, katonai és közigazgatási hatóságaira irányuló képzési programokat, amelyek keretében megismerkednek a Római Statútum rendelkezéseivel;

| 30. | arra ösztönzi az AKCS–EU következő Közös Parlamenti Közgyűlését, hogy vitassa meg a büntetlenség elleni küzdelmet a nemzetközi fejlesztési együttműködés és a vonatkozó politikai párbeszéd keretében, amint azt jó néhány határozatban és a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 11. cikkének (6) bekezdésében javasolták, azzal a céllal, hogy a büntetlenség elleni küzdelem és a jogállamiság megerősítése érvényesüljön a meglévő fejlesztési együttműködési programokban és intézkedésekben; |
| --- | --- |

30.

arra ösztönzi az AKCS–EU következő Közös Parlamenti Közgyűlését, hogy vitassa meg a büntetlenség elleni küzdelmet a nemzetközi fejlesztési együttműködés és a vonatkozó politikai párbeszéd keretében, amint azt jó néhány határozatban és a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 11. cikkének (6) bekezdésében javasolták, azzal a céllal, hogy a büntetlenség elleni küzdelem és a jogállamiság megerősítése érvényesüljön a meglévő fejlesztési együttműködési programokban és intézkedésekben;

| 31. | arra bátorítja az EKSZ-t és az uniós tagállamok diplomáciai szolgálatait, hogy módszeresen és célzottan alkalmazzák az általuk a Nemzetközi Büntetőbíróság támogatásának növelésére és a Római Statútum szélesebb körű ratifikálásának és végrehajtásának elősegítésére alkalmazott diplomáciai módszereket; megállapítja, hogy ezen eszközök közé tartoznak a diplomáciai lépések, politikai nyilatkozatok, szándéknyilatkozatok és a harmadik országokkal kötött megállapodásokba foglalt, a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékok, valamint a politikai és emberi jogi párbeszédek; javasolja, hogy az eredmények értékelése alapján megfelelő lépésekre kerüljön sor; |
| --- | --- |

31.

arra bátorítja az EKSZ-t és az uniós tagállamok diplomáciai szolgálatait, hogy módszeresen és célzottan alkalmazzák az általuk a Nemzetközi Büntetőbíróság támogatásának növelésére és a Római Statútum szélesebb körű ratifikálásának és végrehajtásának elősegítésére alkalmazott diplomáciai módszereket; megállapítja, hogy ezen eszközök közé tartoznak a diplomáciai lépések, politikai nyilatkozatok, szándéknyilatkozatok és a harmadik országokkal kötött megállapodásokba foglalt, a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékok, valamint a politikai és emberi jogi párbeszédek; javasolja, hogy az eredmények értékelése alapján megfelelő lépésekre kerüljön sor;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságnak a fegyveres konfliktusokon túlra is ki kell terjesztenie látókörét, és proaktívabban kell kivizsgálnia azokat az emberi jogi szempontból sürgős helyzeteket, amelyek az emberiesség elleni bűncselekmények szintjéig fokozódnak, és azon helyzeteket, amelyekben ahol a belföldi hatóságok nyilvánvalóan nem hajlandóak vizsgálatot folytatni az állítólagos bűnelkövetőkkel szemben, valamint nem hajlandók üldözni és megbüntetni őket; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságnak a fegyveres konfliktusokon túlra is ki kell terjesztenie látókörét, és proaktívabban kell kivizsgálnia azokat az emberi jogi szempontból sürgős helyzeteket, amelyek az emberiesség elleni bűncselekmények szintjéig fokozódnak, és azon helyzeteket, amelyekben ahol a belföldi hatóságok nyilvánvalóan nem hajlandóak vizsgálatot folytatni az állítólagos bűnelkövetőkkel szemben, valamint nem hajlandók üldözni és megbüntetni őket;

| 33. | sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek diplomáciai erőfeszítéseket az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjainak arra való ösztönzésére, hogy továbbra is terjesszenek ügyeket a Nemzetközi Büntetőbíróság elé, és kezdjék el az olyan ügyek kivizsgálását, amelyekben a Statútumot alá nem író államok tisztviselői állítólagosan emberiesség elleni bűncselekményekben vettek részt, de továbbra is folyamatos büntetlenséget élveznek, ideértve a közelmúltbeli iráni, szíriai, bahreini és jemeni helyzeteket; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek diplomáciai erőfeszítéseket az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjainak arra való ösztönzésére, hogy továbbra is terjesszenek ügyeket a Nemzetközi Büntetőbíróság elé, és kezdjék el az olyan ügyek kivizsgálását, amelyekben a Statútumot alá nem író államok tisztviselői állítólagosan emberiesség elleni bűncselekményekben vettek részt, de továbbra is folyamatos büntetlenséget élveznek, ideértve a közelmúltbeli iráni, szíriai, bahreini és jemeni helyzeteket;

| 34. | elismeri az EU-nak a Római Statútum, valamint a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) globális ratifikálásának elősegítésében betöltött szerepét, és üdvözli, hogy a közelmúltban Tunézia, a Fülöp-szigetek, a Maldív-szigetek, Grenada, Moldova, St. Lucia és a Seychelle-szigetek is csatlakozott a Római Statútumhoz/ratifikálta azt, amelynek révén a részes államok száma 118-re nőtt; kéri, hogy további ázsiai, észak-afrikai, közel-keleti és fekete-afrikai országok is váljanak a Római Statútum részes államává; |
| --- | --- |

34.

elismeri az EU-nak a Római Statútum, valamint a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) globális ratifikálásának elősegítésében betöltött szerepét, és üdvözli, hogy a közelmúltban Tunézia, a Fülöp-szigetek, a Maldív-szigetek, Grenada, Moldova, St. Lucia és a Seychelle-szigetek is csatlakozott a Római Statútumhoz/ratifikálta azt, amelynek révén a részes államok száma 118-re nőtt; kéri, hogy további ázsiai, észak-afrikai, közel-keleti és fekete-afrikai országok is váljanak a Római Statútum részes államává;

| 35. | sürgeti az EU-t, különösen az EKSZ-t, hogy továbbra is mozdítsa elő a Római Statútum és az APIC egyetemességét és a büntetlenség elleni küzdelmet, valamint a Bíróság elismerését, harmadik országokkal meglévő kapcsolataiban a vele való együttműködést és a részére történő segítségnyújtást, többek között a Cotonoui Megállapodás, valamint az EU és regionális szervezetek – mint például az Afrikai Unió, az Arab Liga, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) – közötti párbeszéd keretében; hangsúlyozza továbbá a Bíróság számára annak fontosságát, hogy az Unió a harmadik országokkal az emberi jogokról folytatott kétoldalú párbeszédei során mozdítsa elő a Római Statútum ratifikációját és alkalmazását; |
| --- | --- |

35.

sürgeti az EU-t, különösen az EKSZ-t, hogy továbbra is mozdítsa elő a Római Statútum és az APIC egyetemességét és a büntetlenség elleni küzdelmet, valamint a Bíróság elismerését, harmadik országokkal meglévő kapcsolataiban a vele való együttműködést és a részére történő segítségnyújtást, többek között a Cotonoui Megállapodás, valamint az EU és regionális szervezetek – mint például az Afrikai Unió, az Arab Liga, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) – közötti párbeszéd keretében; hangsúlyozza továbbá a Bíróság számára annak fontosságát, hogy az Unió a harmadik országokkal az emberi jogokról folytatott kétoldalú párbeszédei során mozdítsa elő a Római Statútum ratifikációját és alkalmazását;

| 36. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy módszeresebben törekedjen arra, hogy a tárgyalási mandátumokba és a harmadik országokkal kötött megállapodásokba vegyenek fel egy, a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos záradékot; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy módszeresebben törekedjen arra, hogy a tárgyalási mandátumokba és a harmadik országokkal kötött megállapodásokba vegyenek fel egy, a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos záradékot;

| 37. | felhívja az Unió vezetőit, hogy ösztönözzék valamennyi, a Római Statútumhoz eddig még nem csatlakozó államot, hogy váljon részes állammá; ennek során a hangsúlyt különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó és nem állandó tagjaira kell helyezni; |
| --- | --- |

37.

felhívja az Unió vezetőit, hogy ösztönözzék valamennyi, a Római Statútumhoz eddig még nem csatlakozó államot, hogy váljon részes állammá; ennek során a hangsúlyt különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó és nem állandó tagjaira kell helyezni;

| 38. | üdvözli, hogy az Egyesült Államok megfigyelőként vesz részt a Nemzetközi Büntetőbíróság részes államainak közgyűlésén, és abbéli reményét fejezi ki, hogy az ország hamarosan részes állammá válik; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy az Egyesült Államok megfigyelőként vesz részt a Nemzetközi Büntetőbíróság részes államainak közgyűlésén, és abbéli reményét fejezi ki, hogy az ország hamarosan részes állammá válik;

| 39. | üdvözli, hogy Tunézia a közelmúltban csatlakozott a Római Statútumhoz, és reméli, hogy ez pozitív jelzés a többi észak-afrikai és közel-keleti ország számára, amelyek követhetik a példáját; üdvözli továbbá a Római Statútumnak a Fülöp-szigetek általi, nemrégiben történt ratifikálását, amelynek révén nőtt a Bíróság rendszerében részt vevő ázsiai államok száma, és amely fontos jelzés arra nézve, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság ázsiai tagjainak száma emelkedik, valamint üdvözli a Római Statútum Maldív-szigetek általi, közelmúltbeli ratifikálását és a Zöldfoki-szigetek nemzetgyűlésének legutóbbi törvénytervezetét, amely engedélyezi a Római Statútum ratifikálását, valamint reméli, hogy az ország kormánya haladéktalanul ennek megfelelően jár el; abbéli reményét fejezi ki, hogy valamennyi latin-amerikai ország csatlakozik a Nemzetközi Büntetőbírósághoz; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy Tunézia a közelmúltban csatlakozott a Római Statútumhoz, és reméli, hogy ez pozitív jelzés a többi észak-afrikai és közel-keleti ország számára, amelyek követhetik a példáját; üdvözli továbbá a Római Statútumnak a Fülöp-szigetek általi, nemrégiben történt ratifikálását, amelynek révén nőtt a Bíróság rendszerében részt vevő ázsiai államok száma, és amely fontos jelzés arra nézve, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság ázsiai tagjainak száma emelkedik, valamint üdvözli a Római Statútum Maldív-szigetek általi, közelmúltbeli ratifikálását és a Zöldfoki-szigetek nemzetgyűlésének legutóbbi törvénytervezetét, amely engedélyezi a Római Statútum ratifikálását, valamint reméli, hogy az ország kormánya haladéktalanul ennek megfelelően jár el; abbéli reményét fejezi ki, hogy valamennyi latin-amerikai ország csatlakozik a Nemzetközi Büntetőbírósághoz;

| 40. | felhívja Törökországot, hogy mihamarabb váljon a Római Statútum és a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) részes államává, mint az egyetlen olyan uniós tagjelölt ország, amely eddig ezt nem tette meg, továbbá hangsúlyozza, hogy ezt valamennyi jövőbeli tagjelölt országnak és potenciális tagjelölt országnak, valamint az Európai Szomszédságpolitika alá tartozó partnerországoknak is meg kell tennie; |
| --- | --- |

40.

felhívja Törökországot, hogy mihamarabb váljon a Római Statútum és a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) részes államává, mint az egyetlen olyan uniós tagjelölt ország, amely eddig ezt nem tette meg, továbbá hangsúlyozza, hogy ezt valamennyi jövőbeli tagjelölt országnak és potenciális tagjelölt országnak, valamint az Európai Szomszédságpolitika alá tartozó partnerországoknak is meg kell tennie;

| 41. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák harmadik országok – különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság által kezelt „helyzetek” szerinti, illetve a Nemzetközi Büntetőbíróság ideiglenes vizsgálata alatt álló országok – képességeit és politikai hajlandóságát az iránt, hogy folytassanak nemzeti eljárást a népirtással, háborús bűntettekkel és emberiesség elleni bűncselekményekkel kapcsolatban; ezzel összefüggésben felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a független bírói kar, bűnüldözési szektor és a büntetés-végrehajtási rendszer megerősítésére irányuló reformfolyamatokat és nemzeti kapacitásépítési erőfeszítéseket a súlyos nemzetközi bűncselekmények állítólagos elkövetésében közvetlenül érintett valamennyi országban; |
| --- | --- |

41.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák harmadik országok – különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság által kezelt „helyzetek” szerinti, illetve a Nemzetközi Büntetőbíróság ideiglenes vizsgálata alatt álló országok – képességeit és politikai hajlandóságát az iránt, hogy folytassanak nemzeti eljárást a népirtással, háborús bűntettekkel és emberiesség elleni bűncselekményekkel kapcsolatban; ezzel összefüggésben felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a független bírói kar, bűnüldözési szektor és a büntetés-végrehajtási rendszer megerősítésére irányuló reformfolyamatokat és nemzeti kapacitásépítési erőfeszítéseket a súlyos nemzetközi bűncselekmények állítólagos elkövetésében közvetlenül érintett valamennyi országban;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a Bíróság komplementaritása elvének hatékonysága a részes tagállamok azon elsődleges kötelezettségében rejlik, hogy vizsgálják ki a háborús bűntetteket, népirtást és emberiesség elleni bűncselekményeket, és folytassanak eljárást azokkal kapcsolatban; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem minden uniós tagállam rendelkezik olyan jogszabályokkal, amelyek tartalmaznák e bűncselekmények azon nemzeti jog szerinti fogalommeghatározását, amely jog alapján bíróságaik gyakorolhatnák joghatóságukat; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a Bíróság komplementaritása elvének hatékonysága a részes tagállamok azon elsődleges kötelezettségében rejlik, hogy vizsgálják ki a háborús bűntetteket, népirtást és emberiesség elleni bűncselekményeket, és folytassanak eljárást azokkal kapcsolatban; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem minden uniós tagállam rendelkezik olyan jogszabályokkal, amelyek tartalmaznák e bűncselekmények azon nemzeti jog szerinti fogalommeghatározását, amely jog alapján bíróságaik gyakorolhatnák joghatóságukat;

| 43. | sürgeti azokat az államokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy – a civil társadalommal folytatott átlátható konzultáció mellett – léptessenek életbe teljes körű és hatékony végrehajtási jogszabályokat, valamint biztosítsák nemzeti bírói karuk számára az e bűncselekmények kivizsgálásához és az azzal kapcsolatos eljárások lefolytatásához szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

43.

sürgeti azokat az államokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy – a civil társadalommal folytatott átlátható konzultáció mellett – léptessenek életbe teljes körű és hatékony végrehajtási jogszabályokat, valamint biztosítsák nemzeti bírói karuk számára az e bűncselekmények kivizsgálásához és az azzal kapcsolatos eljárások lefolytatásához szükséges eszközöket;

| 44. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak fokozniuk kell diplomáciai erőfeszítéseiket a Római Statútumnak nem részes államai és a regionális szervezetek (pl. az Afrikai Unió, az ASEAN és az Arab Liga) körében annak érdekében, hogy elősegítsék a Nemzetközi Büntetőbíróság megbízatásának – azaz a háborús és emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások elkövetőinek bíróság elé állításának – jobb megértését, többek között az erre irányuló különleges kommunikációs stratégia kidolgozása révén, továbbá hogy előmozdítsák a nagyobb mértékű támogatást a Bíróság és annak megbízatása számára, különösen az ENSZ fórumain, így például az ENSZ Biztonsági Tanácsában is; |
| --- | --- |

44.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak fokozniuk kell diplomáciai erőfeszítéseiket a Római Statútumnak nem részes államai és a regionális szervezetek (pl. az Afrikai Unió, az ASEAN és az Arab Liga) körében annak érdekében, hogy elősegítsék a Nemzetközi Büntetőbíróság megbízatásának – azaz a háborús és emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások elkövetőinek bíróság elé állításának – jobb megértését, többek között az erre irányuló különleges kommunikációs stratégia kidolgozása révén, továbbá hogy előmozdítsák a nagyobb mértékű támogatást a Bíróság és annak megbízatása számára, különösen az ENSZ fórumain, így például az ENSZ Biztonsági Tanácsában is;

| 45. | megerősíti, hogy az uniós tagállamok által a Nemzetközi Büntetőbíróság megbízatásához és az ENSZ-fórumokon – többek között az ENSZ Közgyűlésében és az ENSZ Biztonsági Tanácsában – kifejtett tevékenységeihez nyújtott diplomáciai támogatás döntő fontosságú; |
| --- | --- |

45.

megerősíti, hogy az uniós tagállamok által a Nemzetközi Büntetőbíróság megbízatásához és az ENSZ-fórumokon – többek között az ENSZ Közgyűlésében és az ENSZ Biztonsági Tanácsában – kifejtett tevékenységeihez nyújtott diplomáciai támogatás döntő fontosságú;

| 46. | hangsúlyozza, hogy további diplomáciai erőfeszítések szükségesek annak biztosításához, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjai az ügyeket időben a Bírósághoz utalják – amint azt a Római Statútum 13. cikkének b) pontja kimondja –, mint ahogy legutóbb az ENSZ Biztonsági Tanácsa a líbiai helyzet kapcsán egyhangúlag a Nemzetközi Büntetőbírósághoz fordult; kifejezi továbbá abbéli reményét, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa tartózkodni fog attól, hogy felfüggessze a Bíróság nyomozásait és büntetőeljárásait, amint az a Római Statútum 16. cikkében szerepel; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy további diplomáciai erőfeszítések szükségesek annak biztosításához, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjai az ügyeket időben a Bírósághoz utalják – amint azt a Római Statútum 13. cikkének b) pontja kimondja –, mint ahogy legutóbb az ENSZ Biztonsági Tanácsa a líbiai helyzet kapcsán egyhangúlag a Nemzetközi Büntetőbírósághoz fordult; kifejezi továbbá abbéli reményét, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa tartózkodni fog attól, hogy felfüggessze a Bíróság nyomozásait és büntetőeljárásait, amint az a Római Statútum 16. cikkében szerepel;

| 47. | felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait és az ENSZ Közgyűlésének tagjait, hogy találjanak megfelelő módokat és eszközöket arra, hogy az ENSZ pénzügyi forrásokat biztosítson a Bíróság számára, az ENSZ Biztonsági Tanácsa által a Római Statútum 115. cikkében foglaltaknak megfelelően a Bírósághoz utalt ügyekben indult vizsgálatok és eljárások költségeinek fedezése céljából; |
| --- | --- |

47.

felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait és az ENSZ Közgyűlésének tagjait, hogy találjanak megfelelő módokat és eszközöket arra, hogy az ENSZ pénzügyi forrásokat biztosítson a Bíróság számára, az ENSZ Biztonsági Tanácsa által a Római Statútum 115. cikkében foglaltaknak megfelelően a Bírósághoz utalt ügyekben indult vizsgálatok és eljárások költségeinek fedezése céljából;

| 48. | felhívja az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy a Nemzetközi Büntetőbírósággal való koordináció és együttműködés szerepeljen az EU érintett regionális különleges képviselőinek megbízásában, felszólítja a főképviselőt, hogy nevezzen ki egy „nemzetközi humanitárius jogért és nemzetközi igazságszolgáltatásért felelős uniós különleges képviselőt”, azzal a feladattal, hogy az EU valamennyi külpolitikájában előmozdítsa, érvényesítse és képviselje az EU-nak a büntetlenség elleni küzdelem és a Nemzetközi Büntetőbíróság iránti kötelezettségvállalását; |
| --- | --- |

48.

felhívja az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy a Nemzetközi Büntetőbírósággal való koordináció és együttműködés szerepeljen az EU érintett regionális különleges képviselőinek megbízásában, felszólítja a főképviselőt, hogy nevezzen ki egy „nemzetközi humanitárius jogért és nemzetközi igazságszolgáltatásért felelős uniós különleges képviselőt”, azzal a feladattal, hogy az EU valamennyi külpolitikájában előmozdítsa, érvényesítse és képviselje az EU-nak a büntetlenség elleni küzdelem és a Nemzetközi Büntetőbíróság iránti kötelezettségvállalását;

| 49. | felszólítja az EKSZ-t, hogy biztosítsa a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyének a valamennyi uniós külpolitikai prioritás körében történő érvényre juttatását, és különösen hogy módszeresen vegye figyelembe a büntetlenség elleni küzdelmet és a komplementaritás elvét a fejlesztéssel és a jogállamisággal kapcsolatos segítségnyújtás tágabb összefüggésében, valamint hogy ösztönözze a földközi-tengeri térség átalakulóban lévő déli államait, hogy írják alá és ratifikálják a Római Statútumot; |
| --- | --- |

49.

felszólítja az EKSZ-t, hogy biztosítsa a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyének a valamennyi uniós külpolitikai prioritás körében történő érvényre juttatását, és különösen hogy módszeresen vegye figyelembe a büntetlenség elleni küzdelmet és a komplementaritás elvét a fejlesztéssel és a jogállamisággal kapcsolatos segítségnyújtás tágabb összefüggésében, valamint hogy ösztönözze a földközi-tengeri térség átalakulóban lévő déli államait, hogy írják alá és ratifikálják a Római Statútumot;

| 50. | megerősíti, hogy az EU-nak biztosítania kell, hogy az EKSZ rendelkezzen az ahhoz szükséges szakértelemmel és tényleges magas szintű kapacitással, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságot valódi prioritássá tegye; ajánlja, hogy az EKSZ mind a nemzetközi büntetőügyekkel foglalkozó tisztviselők tekintetében mind Brüsszelben, mind a küldöttségeken biztosítsa a megfelelő személyzeti létszámot, valamint hogy az EKSZ és az Európai Bizottság fejlessze tovább a nemzetközi igazságszolgáltatás és a Nemzetközi Büntetőbíróság kérdésével foglalkozó személyzeti képzéseket, az NBB-vel közös személyzeti csereprogram kialakítása révén az intézményekkel kapcsolatos ismeretek kölcsönös fejlesztése és a további együttműködés megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

50.

megerősíti, hogy az EU-nak biztosítania kell, hogy az EKSZ rendelkezzen az ahhoz szükséges szakértelemmel és tényleges magas szintű kapacitással, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságot valódi prioritássá tegye; ajánlja, hogy az EKSZ mind a nemzetközi büntetőügyekkel foglalkozó tisztviselők tekintetében mind Brüsszelben, mind a küldöttségeken biztosítsa a megfelelő személyzeti létszámot, valamint hogy az EKSZ és az Európai Bizottság fejlessze tovább a nemzetközi igazságszolgáltatás és a Nemzetközi Büntetőbíróság kérdésével foglalkozó személyzeti képzéseket, az NBB-vel közös személyzeti csereprogram kialakítása révén az intézményekkel kapcsolatos ismeretek kölcsönös fejlesztése és a további együttműködés megkönnyítése érdekében;

| 51. | sürgeti a Nemzetközi Büntetőbíróság valamennyi részes államát, az EU-t és magát a Nemzetközi Büntetőbíróságot – ideértve az ügyész hivatalát is –, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az emberiesség elleni bűntettek különös kategóriáját képező és a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó (a Római Statútum 7. cikke), az emberiesség elleni szexuális bűntettek – köztük a erőszakos közösülés, nemi rabszolgaságban tartás, prostitúcióra kényszerítés, kényszerterhesség, kényszer-sterilizálás, vagy a nemi erőszak bármely más, hasonlóan súlyos formája – elkövetőinek üldözéséért és megbüntetéséért; megállapítja, hogy az ilyen jellegű szexuális bűncselekmények különösen elítélendők, amennyiben azokat gyakran nagy léptékben követik el, valamint háborús bűntetteket és emberiesség elleni bűntetteket is képeznek (a Római Statútum 8. cikke), és amelyek a legkiszolgáltatottabb csoportokra – nők, gyermekek és polgári lakosság – irányulnak olyan országokban, amelyeket a konfliktusok és/vagy az élelmiszerhiány vagy az éhínség már meggyengített; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a Nemzetközi Büntetőbíróság valamennyi részes államát, az EU-t és magát a Nemzetközi Büntetőbíróságot – ideértve az ügyész hivatalát is –, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az emberiesség elleni bűntettek különös kategóriáját képező és a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó (a Római Statútum 7. cikke), az emberiesség elleni szexuális bűntettek – köztük a erőszakos közösülés, nemi rabszolgaságban tartás, prostitúcióra kényszerítés, kényszerterhesség, kényszer-sterilizálás, vagy a nemi erőszak bármely más, hasonlóan súlyos formája – elkövetőinek üldözéséért és megbüntetéséért; megállapítja, hogy az ilyen jellegű szexuális bűncselekmények különösen elítélendők, amennyiben azokat gyakran nagy léptékben követik el, valamint háborús bűntetteket és emberiesség elleni bűntetteket is képeznek (a Római Statútum 8. cikke), és amelyek a legkiszolgáltatottabb csoportokra – nők, gyermekek és polgári lakosság – irányulnak olyan országokban, amelyeket a konfliktusok és/vagy az élelmiszerhiány vagy az éhínség már meggyengített;

| 52. | a hat új bíró és egy új ügyész közelgő, a részes államok 2011. decemberi közgyűlésén esedékes megválasztása kapcsán arra sürgeti az Unió tagállamait, hogy tisztességes, átlátható és az érdemeken alapuló eljárás nyomán válasszák meg a legmagasabban képzett jelölteket, biztosítva a földrajzi és nemi egyensúlyt, továbbá hogy ösztönözzék a minimális szavazati követelményekkel felruházott régiók államait (mint amilyen például a latin-amerikai és karibi-térségi országok csoportja [GRULAC]) arra, hogy ezt használják ki és jelöljenek elegendő számú jelöltet, ekként biztosítva a Bíróságban a kiegyensúlyozott képviseletet; megállapítja, hogy az új ügyész megválasztása rendkívüli jelentőséggel bír a Bíróság hatékonysága és legitimitása szempontjából, és elismerését fejezi ki a Részes Államok Közgyűlésének elnöksége által létrehozott keresőbizottság munkája iránt; |
| --- | --- |

52.

a hat új bíró és egy új ügyész közelgő, a részes államok 2011. decemberi közgyűlésén esedékes megválasztása kapcsán arra sürgeti az Unió tagállamait, hogy tisztességes, átlátható és az érdemeken alapuló eljárás nyomán válasszák meg a legmagasabban képzett jelölteket, biztosítva a földrajzi és nemi egyensúlyt, továbbá hogy ösztönözzék a minimális szavazati követelményekkel felruházott régiók államait (mint amilyen például a latin-amerikai és karibi-térségi országok csoportja [GRULAC]) arra, hogy ezt használják ki és jelöljenek elegendő számú jelöltet, ekként biztosítva a Bíróságban a kiegyensúlyozott képviseletet; megállapítja, hogy az új ügyész megválasztása rendkívüli jelentőséggel bír a Bíróság hatékonysága és legitimitása szempontjából, és elismerését fejezi ki a Részes Államok Közgyűlésének elnöksége által létrehozott keresőbizottság munkája iránt;

| 53. | üdvözli az új bírák valamennyi kijelölését fogadó és felülvizsgáló, a Római Statútum 36. cikk (4) bekezdésének c) pontja szerinti tanácsadó bizottság, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészét segítő keresőbizottság létrehozására irányuló javaslatokat, kifejti továbbá abbéli véleményét, hogy a keresőbizottság munkáját nem befolyásolhatják politikai megfontolások; |
| --- | --- |

53.

üdvözli az új bírák valamennyi kijelölését fogadó és felülvizsgáló, a Római Statútum 36. cikk (4) bekezdésének c) pontja szerinti tanácsadó bizottság, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészét segítő keresőbizottság létrehozására irányuló javaslatokat, kifejti továbbá abbéli véleményét, hogy a keresőbizottság munkáját nem befolyásolhatják politikai megfontolások;

A Bíróságnak nyújtandó további pénzügyi és logisztikai támogatás biztosításának szükségessége

| 54. | üdvözli az EU és annak egyes tagállamai által ez idáig a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott pénzügyi és logisztikai támogatást, és javasolja, hogy tartsák fenn és bővítsék a támogatás jelenlegi formáit – akár a Nemzetközi Büntetőbíróságnak a részes államok hozzájárulásai által finanszírozott rendes költségvetésén keresztül, akár az uniós költségvetésből finanszírozott európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR) keretében –, különösen az alábbi területeken: az áldozatok és az érintett közösségek megsegítését célzó információs tevékenységek; jogi képviselet; tanúáttelepítés; áldozatok/tanúk részvétele és védelme, a nők és fiatalkorú/gyermek áldozatok szükségleteinek különös figyelembevételével; támogatás nyújtása a Bíróság új vizsgálatokból eredő sürgős operatív szükségleteinek kielégítése érdekében; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a Bíróság helyszíni jelenlétének fokozására irányuló erőfeszítéseit, elismerve, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság helyszíni jelenlétének fontosságát megbízatása megértésének és támogatásának előmozdítása, valamint a Bíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények által érintett közösségek bevonása és segítése szempontjából; abbéli aggodalmának ad hangot, hogy a források hiánya továbbra is akadályozza a Bíróság megfelelő működését; |
| --- | --- |

54.

üdvözli az EU és annak egyes tagállamai által ez idáig a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott pénzügyi és logisztikai támogatást, és javasolja, hogy tartsák fenn és bővítsék a támogatás jelenlegi formáit – akár a Nemzetközi Büntetőbíróságnak a részes államok hozzájárulásai által finanszírozott rendes költségvetésén keresztül, akár az uniós költségvetésből finanszírozott európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR) keretében –, különösen az alábbi területeken: az áldozatok és az érintett közösségek megsegítését célzó információs tevékenységek; jogi képviselet; tanúáttelepítés; áldozatok/tanúk részvétele és védelme, a nők és fiatalkorú/gyermek áldozatok szükségleteinek különös figyelembevételével; támogatás nyújtása a Bíróság új vizsgálatokból eredő sürgős operatív szükségleteinek kielégítése érdekében; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a Bíróság helyszíni jelenlétének fokozására irányuló erőfeszítéseit, elismerve, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság helyszíni jelenlétének fontosságát megbízatása megértésének és támogatásának előmozdítása, valamint a Bíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények által érintett közösségek bevonása és segítése szempontjából; abbéli aggodalmának ad hangot, hogy a források hiánya továbbra is akadályozza a Bíróság megfelelő működését;

| 55. | hangsúlyozza a Római Statútum rendszere által az áldozatokra, valamint a Bíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményekkel érintett magánszemélyekre és közösségekre gyakorolt jelentős hatást; úgy véli, hogy a Bíróság információs erőfeszítései kulcsfontosságúak megbízatása megértésének és támogatásának előmozdításához, az elvárások kezeléséhez, valamint az áldozatok és más érintett közösségek számára annak lehetővé tételéhez, hogy betartsák és megértsék a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási folyamatot és a Bíróság munkáját; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza a Római Statútum rendszere által az áldozatokra, valamint a Bíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményekkel érintett magánszemélyekre és közösségekre gyakorolt jelentős hatást; úgy véli, hogy a Bíróság információs erőfeszítései kulcsfontosságúak megbízatása megértésének és támogatásának előmozdításához, az elvárások kezeléséhez, valamint az áldozatok és más érintett közösségek számára annak lehetővé tételéhez, hogy betartsák és megértsék a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási folyamatot és a Bíróság munkáját;

| 56. | javasolja, hogy az EU tagállamai továbbra is biztosítsanak megfelelő finanszírozást a Nemzetközi Büntetőbíróság áldozatok megsegítését szolgáló segélyalapjához (annak érdekében, hogy kiegészítsék a potenciális jövőbeli jóvátétel odaítélését, miközben továbbra is folytatják a jelenlegi támogatási tevékenységeket), valamint hogy járuljanak hozzá a Nemzetközi Büntetőbíróság nemrégiben létrehozott áttelepítési különalapjához és a Bíróság hágai székhelyén fogva tartott személyek családi látogatásainak alapjához, a jogsegélyprogramhoz és a Nemzetközi Büntetőbíróság helyszíni jelenlétének fenntartásával és fokozásával járó költségekhez; |
| --- | --- |

56.

javasolja, hogy az EU tagállamai továbbra is biztosítsanak megfelelő finanszírozást a Nemzetközi Büntetőbíróság áldozatok megsegítését szolgáló segélyalapjához (annak érdekében, hogy kiegészítsék a potenciális jövőbeli jóvátétel odaítélését, miközben továbbra is folytatják a jelenlegi támogatási tevékenységeket), valamint hogy járuljanak hozzá a Nemzetközi Büntetőbíróság nemrégiben létrehozott áttelepítési különalapjához és a Bíróság hágai székhelyén fogva tartott személyek családi látogatásainak alapjához, a jogsegélyprogramhoz és a Nemzetközi Büntetőbíróság helyszíni jelenlétének fenntartásával és fokozásával járó költségekhez;

| 57. | határozottan támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság helyszíni jelenlétének kiterjesztésére és megerősítésére irányuló erőfeszítéseit, mivel ez kulcsfontosságú funkcióinak – köztük a vizsgálatok, az áldozatok és az érintett közösségek informálása, a tanúvédelem, az áldozatok részvételhez és jogorvoslathoz való jogainak elősegítése – ellátásához, mindemellett pedig ahhoz, hogy a Bíróság által gyakorolt hatás és a szilárd és pozitív örökség hátrahagyására irányuló képessége fokozódjon; |
| --- | --- |

57.

határozottan támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság helyszíni jelenlétének kiterjesztésére és megerősítésére irányuló erőfeszítéseit, mivel ez kulcsfontosságú funkcióinak – köztük a vizsgálatok, az áldozatok és az érintett közösségek informálása, a tanúvédelem, az áldozatok részvételhez és jogorvoslathoz való jogainak elősegítése – ellátásához, mindemellett pedig ahhoz, hogy a Bíróság által gyakorolt hatás és a szilárd és pozitív örökség hátrahagyására irányuló képessége fokozódjon;

| 58. | arra ösztönzi az EU-t, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén belül (EIDHR) biztosítson megfelelő és állandó finanszírozást a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos ügyekkel foglalkozó civil társadalmi szereplők számára, és arra ösztönzi az uniós tagállamokat és a meglévő európai alapítványokat, hogy tartsák fenn az e szereplőknek juttatott támogatást; |
| --- | --- |

58.

arra ösztönzi az EU-t, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén belül (EIDHR) biztosítson megfelelő és állandó finanszírozást a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos ügyekkel foglalkozó civil társadalmi szereplők számára, és arra ösztönzi az uniós tagállamokat és a meglévő európai alapítványokat, hogy tartsák fenn az e szereplőknek juttatott támogatást;

| 59. | arra ösztönzi az EU tagállamait és az EKSZ-t, hogy kezdjenek tárgyalásokat a jelenlegi uniós pénzügyi eszközök – különösen az Európai Fejlesztési Alap – felülvizsgálatáról annak felmérése érdekében, hogy a továbbiakban miként járulhatnak hozzá a kedvezményezett országokban folytatott kiegészítő tevékenységek támogatásához annak érdekében, hogy fokozzák ezekben az országokban a büntetlenség elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

59.

arra ösztönzi az EU tagállamait és az EKSZ-t, hogy kezdjenek tárgyalásokat a jelenlegi uniós pénzügyi eszközök – különösen az Európai Fejlesztési Alap – felülvizsgálatáról annak felmérése érdekében, hogy a továbbiakban miként járulhatnak hozzá a kedvezményezett országokban folytatott kiegészítő tevékenységek támogatásához annak érdekében, hogy fokozzák ezekben az országokban a büntetlenség elleni küzdelmet;

| 60. | elismeri a Bizottságnak egy „kiegészítő uniós eszköztár” létrehozására irányuló jelenlegi erőfeszítéseit, amelynek célja az állítólagos nemzetközi bűncselekmények kivizsgálására és az elkövetők bíróság elé állítására szolgáló nemzeti képességek fejlesztése, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítsa annak végrehajtását a kiegészítő jelleggel kapcsolatos tevékenységek segélyprogramokba való beépítése, valamint a különböző uniós eszközök közötti összhang javítása érdekében; |
| --- | --- |

60.

elismeri a Bizottságnak egy „kiegészítő uniós eszköztár” létrehozására irányuló jelenlegi erőfeszítéseit, amelynek célja az állítólagos nemzetközi bűncselekmények kivizsgálására és az elkövetők bíróság elé állítására szolgáló nemzeti képességek fejlesztése, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítsa annak végrehajtását a kiegészítő jelleggel kapcsolatos tevékenységek segélyprogramokba való beépítése, valamint a különböző uniós eszközök közötti összhang javítása érdekében;

| 61. | felhívja a Nemzetközi Büntetőbíróság részes államait, hogy támogassák a legsúlyosabb bűncselekményekkel, többek között a háborús és emberiesség elleni bűncselekményekkel, valamint a népirtásokkal kapcsolatos nemzeti szintű eljárások javítását célzó közös erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

61.

felhívja a Nemzetközi Büntetőbíróság részes államait, hogy támogassák a legsúlyosabb bűncselekményekkel, többek között a háborús és emberiesség elleni bűncselekményekkel, valamint a népirtásokkal kapcsolatos nemzeti szintű eljárások javítását célzó közös erőfeszítéseket;

| 62. | üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy az európai és afrikai civil társadalom számára 2011 áprilisában Pretoriában szemináriumot szervez azzal a céllal, hogy megvitassák a nemzetközi igazságszolgáltatást; tudomásul veszi az erről a találkozón született ajánlásokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a hasonló alkalmakat; |
| --- | --- |

62.

üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy az európai és afrikai civil társadalom számára 2011 áprilisában Pretoriában szemináriumot szervez azzal a céllal, hogy megvitassák a nemzetközi igazságszolgáltatást; tudomásul veszi az erről a találkozón született ajánlásokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a hasonló alkalmakat;

| 63. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament az elsők között támogatta szavakban a Bíróságot, és megállapítja, hogy alapvető szerepet játszik az e kérdésben tett uniós fellépés nyomon követésében; kéri, hogy az EP emberi jogokról szóló éves jelentésébe foglaljanak bele egy, a büntetlenség elleni küzdelemről és a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló szakaszt, továbbá javasolja, hogy az Európai Parlament vállaljon proaktívabb szerepet azáltal, hogy a büntetlenség elleni küzdelmet és a Nemzetközi Büntetőbíróságot valamennyi uniós politikában és intézményben – köztük a bizottságokban, munkacsoportokban és harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokkal foglalkozó küldöttségekben – előmozdítja és érvényesíti; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament az elsők között támogatta szavakban a Bíróságot, és megállapítja, hogy alapvető szerepet játszik az e kérdésben tett uniós fellépés nyomon követésében; kéri, hogy az EP emberi jogokról szóló éves jelentésébe foglaljanak bele egy, a büntetlenség elleni küzdelemről és a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló szakaszt, továbbá javasolja, hogy az Európai Parlament vállaljon proaktívabb szerepet azáltal, hogy a büntetlenség elleni küzdelmet és a Nemzetközi Büntetőbíróságot valamennyi uniós politikában és intézményben – köztük a bizottságokban, munkacsoportokban és harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokkal foglalkozó küldöttségekben – előmozdítja és érvényesíti;

*

* *

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 379., 1998.12.7., 265. o.

(2)  HL C 262., 2001.9.18., 262. o.

(3)  HL C 293. E, 2002.11.28, 88. o.

(4)  HL C 273. E, 2003.11.14, 291. o.

(5)  HL C 161. E, 2011.5.31., 78. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0489.

(7)  HL L 150., 2003.6.18., 67. o.

(8)  HL L 76., 2011.3.22., 56. o.

(9)  HL L 115., 2006.4.28., 1. o.

(10)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

(11)  HL L 167., 2002.6.26., 1. o.

(12)  HL L 118., 2003.5.14., 12. o.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/124

---

2011. november 17., csütörtökA 2011. november 28-i EU-USA csúcstalálkozó

P7_TA(2011)0510

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a 2011. november 28-én rendezendő EU–USA csúcstalálkozóról

2013/C 153 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a transzatlanti kapcsolatokról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzatlanti kapcsolatokról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel ugyan számos külpolitikai, biztonsági, fejlesztési és környezetvédelmi kihívás terén van szükség közös fellépésre és transzatlanti együttműködésre, mára az első helyre a jelenlegi gazdasági válság támasztotta kihívás leküzdése került; |
| --- | --- |

A.

mivel ugyan számos külpolitikai, biztonsági, fejlesztési és környezetvédelmi kihívás terén van szükség közös fellépésre és transzatlanti együttműködésre, mára az első helyre a jelenlegi gazdasági válság támasztotta kihívás leküzdése került;

| B. | mivel az EU és az USA együtt a világgazdaság felét teszi ki, és 4,28 billió dolláros partnerségükkel a világon a legnagyobb, legintegráltabb és legrégebb óta fennálló gazdasági kapcsolatokat és a globális gazdasági fejlődés fő mozgatórugóját testesítik meg; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és az USA együtt a világgazdaság felét teszi ki, és 4,28 billió dolláros partnerségükkel a világon a legnagyobb, legintegráltabb és legrégebb óta fennálló gazdasági kapcsolatokat és a globális gazdasági fejlődés fő mozgatórugóját testesítik meg;

| C. | mivel az Európában és az Egyesült Államokban is tartó pénzügyi és gazdasági válságok veszélyeztetik gazdaságaink stabilitását és virágzását, illetve polgáraink jólétét, és mivel e válságok leküzdéséhez minden eddiginél sürgetőbb az Európa és az Egyesült Államok közötti szorosabb gazdasági együttműködés; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európában és az Egyesült Államokban is tartó pénzügyi és gazdasági válságok veszélyeztetik gazdaságaink stabilitását és virágzását, illetve polgáraink jólétét, és mivel e válságok leküzdéséhez minden eddiginél sürgetőbb az Európa és az Egyesült Államok közötti szorosabb gazdasági együttműködés;

| D. | mivel a belföldi szabadság és biztonság feltétlenül szükséges megőrzése nem történhet a polgári szabadságjogokkal kapcsolatos alapvető elvek és az emberi jogi normák fenntartása iránti igény feláldozása árán; |
| --- | --- |

D.

mivel a belföldi szabadság és biztonság feltétlenül szükséges megőrzése nem történhet a polgári szabadságjogokkal kapcsolatos alapvető elvek és az emberi jogi normák fenntartása iránti igény feláldozása árán;

| E. | mivel a transzatlanti partnerség olyan közös alapértékeken nyugszik, mint a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint olyan közös célokon, mint a társadalmi fejlődés és befogadás, a nyitott és integrált gazdaság, a fenntartható fejlődés és a konfliktusok békés megoldása, és mivel alapköve az euro-atlanti térség biztonságának és stabilitásának; |
| --- | --- |

E.

mivel a transzatlanti partnerség olyan közös alapértékeken nyugszik, mint a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint olyan közös célokon, mint a társadalmi fejlődés és befogadás, a nyitott és integrált gazdaság, a fenntartható fejlődés és a konfliktusok békés megoldása, és mivel alapköve az euro-atlanti térség biztonságának és stabilitásának;

Foglalkoztatás és növekedés

| 1. | üdvözli a 2011. november 3–4-én Cannes-ban tartott G20 csúcstalálkozó eredményeit, különös tekintettel a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó cselekvési tervre, a nemzetközi monetáris rendszer megerősítésére irányuló reformra, a pénzügyi szabályozás javítása és a többoldalú kereskedelem ösztönzésére irányuló elkötelezettségek és a protekcionizmus megakadályozása terén végzett további erőfeszítésekre; szükségesnek tartja, hogy az EU–USA csúcstalálkozón mindkét partner vállaljon vezető szerepet a G20-ak kötelezettségvállalásainak végrehajtásában; tudomásul veszi a G20-ak eszmecseréjét az innovatív finanszírozás lehetőségeiről, és hogy az EU továbbra foglalkozik egy pénzügyi tranzakciós adó ötletének kidolgozásával; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a 2011. november 3–4-én Cannes-ban tartott G20 csúcstalálkozó eredményeit, különös tekintettel a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó cselekvési tervre, a nemzetközi monetáris rendszer megerősítésére irányuló reformra, a pénzügyi szabályozás javítása és a többoldalú kereskedelem ösztönzésére irányuló elkötelezettségek és a protekcionizmus megakadályozása terén végzett további erőfeszítésekre; szükségesnek tartja, hogy az EU–USA csúcstalálkozón mindkét partner vállaljon vezető szerepet a G20-ak kötelezettségvállalásainak végrehajtásában; tudomásul veszi a G20-ak eszmecseréjét az innovatív finanszírozás lehetőségeiről, és hogy az EU továbbra foglalkozik egy pénzügyi tranzakciós adó ötletének kidolgozásával;

| 2. | felhívja az EU és az USA vezetését, hogy dolgozzanak ki és indítsanak el egy, a munkahelyteremtést és növekedést célzó közös transzatlanti kezdeményezést, amely a kereskedelem és a befektetések ösztönzésére vonatkozó ütemtervet is magában foglal; |
| --- | --- |

2.

felhívja az EU és az USA vezetését, hogy dolgozzanak ki és indítsanak el egy, a munkahelyteremtést és növekedést célzó közös transzatlanti kezdeményezést, amely a kereskedelem és a befektetések ösztönzésére vonatkozó ütemtervet is magában foglal;

| 3. | kéri az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy léptessenek életbe egy korai előrejelző mechanizmust a kétoldalú kapcsolatokban megjelenő protekcionizmus feltárására és megakadályozására; emlékeztet arra, hogy a nyitott közbeszerzési piacok – amelyek a szolgáltatók, különösen a kis- év középvállalkozások számára egyenlő hozzáférést biztosítanak – jelentős szerepet töltenek be a transzatlanti kereskedelem szempontjából, ezért felszólítja az USA-t, hogy tartózkodjon az amerikai termékek vásárlására felszólító („Buy American”) követelmények bevezetésétől; hangsúlyozza a WTO Kormányzati Közbeszerzési Megállapodásának fontosságát a mindkét piachoz való nyitott és kiegyensúlyozott hozzáférés vonatkozásában; |
| --- | --- |

3.

kéri az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy léptessenek életbe egy korai előrejelző mechanizmust a kétoldalú kapcsolatokban megjelenő protekcionizmus feltárására és megakadályozására; emlékeztet arra, hogy a nyitott közbeszerzési piacok – amelyek a szolgáltatók, különösen a kis- év középvállalkozások számára egyenlő hozzáférést biztosítanak – jelentős szerepet töltenek be a transzatlanti kereskedelem szempontjából, ezért felszólítja az USA-t, hogy tartózkodjon az amerikai termékek vásárlására felszólító („Buy American”) követelmények bevezetésétől; hangsúlyozza a WTO Kormányzati Közbeszerzési Megállapodásának fontosságát a mindkét piachoz való nyitott és kiegyensúlyozott hozzáférés vonatkozásában;

| 4. | hangsúlyozza, hogy ezen célok elérése – különösen a szabályozást igénylő új területeken, így a nanotechnológiában, illetve a kibontakozó gazdasági ágazatokban, például az elektromos járműtechnológia területén közös szabványok kidolgozása – érdekében meg kell erősíteni a Transzatlanti Gazdasági Tanács (TGT) folyamatát; sürgeti az EU-t és az USA-t, hogy szorosan vonják be a transzatlanti jogalkotói párbeszéd képviselőit a TGT tevékenységébe, mivel a jogalkotók végrehajtó szerveikkel közösen felelősek a TGT számos határozatának végrehajtásáért és felügyeletéért; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy ezen célok elérése – különösen a szabályozást igénylő új területeken, így a nanotechnológiában, illetve a kibontakozó gazdasági ágazatokban, például az elektromos járműtechnológia területén közös szabványok kidolgozása – érdekében meg kell erősíteni a Transzatlanti Gazdasági Tanács (TGT) folyamatát; sürgeti az EU-t és az USA-t, hogy szorosan vonják be a transzatlanti jogalkotói párbeszéd képviselőit a TGT tevékenységébe, mivel a jogalkotók végrehajtó szerveikkel közösen felelősek a TGT számos határozatának végrehajtásáért és felügyeletéért;

| 5. | ösztönzi az EU és az USA közötti tapasztalatcserét és a bevált gyakorlatok megosztását arra vonatkozóan, hogy miként ösztönözhető a vállalkozási kedv, többek között az induló vállalkozások támogatása és a csődök kezelése révén; |
| --- | --- |

5.

ösztönzi az EU és az USA közötti tapasztalatcserét és a bevált gyakorlatok megosztását arra vonatkozóan, hogy miként ösztönözhető a vállalkozási kedv, többek között az induló vállalkozások támogatása és a csődök kezelése révén;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kutatási és innovációs partnerség keretében fokozni kell az együttműködésre irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kutatási és innovációs partnerség keretében fokozni kell az együttműködésre irányuló erőfeszítéseket;

| 7. | hangsúlyozza, hogy szükség van egy 2020-ig szóló EU–USA nyersanyag-politikai útiterv elfogadására és végrehajtására, különös hangsúlyt helyezve a ritka földfémekre, ami elősegíti az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos együttműködést, a nyersanyagok kinyerésére és újrahasznosítására szolgáló technológiákkal kapcsolatos innovációt és a helyettesíthető anyagok területén végzett kutatást; a nyersanyagokra vonatkozó globális irányítás megerősítésére transzatlanti stratégiát szorgalmaz olyan együttműködési törekvések révén, mint amilyen a Nemzetközi Energiafórumhoz hasonló Nemzetközi Nyersanyagfórum; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy szükség van egy 2020-ig szóló EU–USA nyersanyag-politikai útiterv elfogadására és végrehajtására, különös hangsúlyt helyezve a ritka földfémekre, ami elősegíti az erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos együttműködést, a nyersanyagok kinyerésére és újrahasznosítására szolgáló technológiákkal kapcsolatos innovációt és a helyettesíthető anyagok területén végzett kutatást; a nyersanyagokra vonatkozó globális irányítás megerősítésére transzatlanti stratégiát szorgalmaz olyan együttműködési törekvések révén, mint amilyen a Nemzetközi Energiafórumhoz hasonló Nemzetközi Nyersanyagfórum;

| 8. | hangsúlyozza az együttműködés fontosságát az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és a magas szintű nukleáris biztonsági normák előmozdítása terén, továbbá üdvözli az irodafelszerelésekre vonatkozó energiahatékonysági címkézési programok összehangolásának folytatását és az energiatechnológiák fejlesztése területén való együttműködést; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza az együttműködés fontosságát az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és a magas szintű nukleáris biztonsági normák előmozdítása terén, továbbá üdvözli az irodafelszerelésekre vonatkozó energiahatékonysági címkézési programok összehangolásának folytatását és az energiatechnológiák fejlesztése területén való együttműködést;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az Egyesült Államokkal a termékbiztonság területén folytatott tárgyalásokat, továbbá üdvözli egy olyan jogalapot bevezetését, amely lehetővé teszi az Egyesült Államok Fogyasztóitermék-biztonsági Bizottsága számára, hogy az EU-val tárgyalásokat folytasson egy, a veszélyes termékekkel, sérülésekkel, illetve az uniós tagállamok és az Egyesült Államok által meghozott korrekciós intézkedésekkel kapcsolatos információk cseréjének javítására irányuló megállapodás megkötéséről; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az Egyesült Államokkal a termékbiztonság területén folytatott tárgyalásokat, továbbá üdvözli egy olyan jogalapot bevezetését, amely lehetővé teszi az Egyesült Államok Fogyasztóitermék-biztonsági Bizottsága számára, hogy az EU-val tárgyalásokat folytasson egy, a veszélyes termékekkel, sérülésekkel, illetve az uniós tagállamok és az Egyesült Államok által meghozott korrekciós intézkedésekkel kapcsolatos információk cseréjének javítására irányuló megállapodás megkötéséről;

Globális irányítás, külpolitika és fejlesztés

| 10. | emlékeztet arra, hogy a szabad és nyitott demokráciák elősegítik a békét és stabilitást, illetve a globális biztonság legjobb garanciái, és ezért felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy fokozzák az együttműködésüket a – különösen a közel-keleti – béke előmozdítása, és a kialakulóban lévő észak-afrikai demokráciák támogatása érdekében; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a szabad és nyitott demokráciák elősegítik a békét és stabilitást, illetve a globális biztonság legjobb garanciái, és ezért felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy fokozzák az együttműködésüket a – különösen a közel-keleti – béke előmozdítása, és a kialakulóban lévő észak-afrikai demokráciák támogatása érdekében;

| 11. | sürgeti az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy szorgalmazzák az Izrael és a palesztinok közötti közvetlen tárgyalások újrafelvételét a nemzetközi joggal teljes összhangban, hogy azok elvezessenek a két állam elvén alapuló megoldáshoz, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint a biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett; felszólítja a tagállamokat és az Egyesült Államokat, hogy foglalkozzanak a palesztin nép ama jogos törekvésével, hogy az ENSZ keretében folyó tárgyalások eredményeképpen az ENSZ-ben államként képviseltethesse magát; |
| --- | --- |

11.

sürgeti az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy szorgalmazzák az Izrael és a palesztinok közötti közvetlen tárgyalások újrafelvételét a nemzetközi joggal teljes összhangban, hogy azok elvezessenek a két állam elvén alapuló megoldáshoz, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint a biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett; felszólítja a tagállamokat és az Egyesült Államokat, hogy foglalkozzanak a palesztin nép ama jogos törekvésével, hogy az ENSZ keretében folyó tárgyalások eredményeképpen az ENSZ-ben államként képviseltethesse magát;

| 12. | különösen kéri, hogy hozzanak létre egy közös EU–USA kezdeményezést annak érdekében, hogy meggyőzzék az izraeli kormányt, hogy vonja vissza döntését, miszerint Ciszjordániában felgyorsítja 2 000 egység telepítését, valamint hogy visszatartja a Palesztin Nemzeti Hatóságot megillető vámbevételeket, mintegy válaszként Palesztina UNESCO-ba való felvételére; |
| --- | --- |

12.

különösen kéri, hogy hozzanak létre egy közös EU–USA kezdeményezést annak érdekében, hogy meggyőzzék az izraeli kormányt, hogy vonja vissza döntését, miszerint Ciszjordániában felgyorsítja 2 000 egység telepítését, valamint hogy visszatartja a Palesztin Nemzeti Hatóságot megillető vámbevételeket, mintegy válaszként Palesztina UNESCO-ba való felvételére;

| 13. | határozottan elítéli, hogy Szíriában egyre inkább elharapózik az erőszak, és támogatja az Egyesült Államok és az uniós tagállamok ENSZ Biztonsági Tanácsán belüli azon törekvését, hogy határozatban ítéljék el, hogy a szíriai rezsim gyilkos erőszakot alkalmaz, és követeljék ennek azonnali beszüntetését, ennek elmaradása esetén pedig szankciókat vezessenek be; üdvözli, hogy az Arab Liga felfüggesztette Szíria tagságát, illetve hogy Abdullah jordániai király lemondásra szólította fel Bassár el-Aszad elnököt; |
| --- | --- |

13.

határozottan elítéli, hogy Szíriában egyre inkább elharapózik az erőszak, és támogatja az Egyesült Államok és az uniós tagállamok ENSZ Biztonsági Tanácsán belüli azon törekvését, hogy határozatban ítéljék el, hogy a szíriai rezsim gyilkos erőszakot alkalmaz, és követeljék ennek azonnali beszüntetését, ennek elmaradása esetén pedig szankciókat vezessenek be; üdvözli, hogy az Arab Liga felfüggesztette Szíria tagságát, illetve hogy Abdullah jordániai király lemondásra szólította fel Bassár el-Aszad elnököt;

| 14. | felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy továbbra is támogassák a líbiai átmeneti hatóságokat minden olyan törekvésükben, amelynek célja egy befogadó és demokratikus társadalom kiépítése; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e támogatást az emberi jogok, a jogállamiság és valamennyi polgár, különösen a nők politikai részvételének tiszteletben tartásától kell függővé tenni; |
| --- | --- |

14.

felhívja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy továbbra is támogassák a líbiai átmeneti hatóságokat minden olyan törekvésükben, amelynek célja egy befogadó és demokratikus társadalom kiépítése; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy e támogatást az emberi jogok, a jogállamiság és valamennyi polgár, különösen a nők politikai részvételének tiszteletben tartásától kell függővé tenni;

| 15. | komoly aggodalmát fejezi ki a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) legutóbbi jelentésében szereplő állítások miatt, miszerint Irán előrelépéseket tett azon a téren, hogy megszerezze az atomfegyver megtervezéséhez és megépítéséhez szükséges know-how-t;sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Irán – annak dacára, hogy rendre azt állítja, hogy atomprogramja kizárólag békés, polgári, energiatermelés célú felhasználást szolgál – nem működik teljes mértékben együtt a NAÜ-vel; úgy véli, hogy az EU-nak és az Egyesült Államoknak továbbra is szorosan együtt kell működnie, és a P5+1 keretében minden politikai és diplomáciai eszközt – köztük szankciókat is – bevetve továbbra is erőteljes nyomást kell gyakorolnia Iránra, hogy meggyőzze a fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó nemzetközi kötelezettségeinek betartásáról, illetve elrettentse és visszatartsa a nemzetközi biztonság veszélyeztetésétől; |
| --- | --- |

15.

komoly aggodalmát fejezi ki a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) legutóbbi jelentésében szereplő állítások miatt, miszerint Irán előrelépéseket tett azon a téren, hogy megszerezze az atomfegyver megtervezéséhez és megépítéséhez szükséges know-how-t;sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Irán – annak dacára, hogy rendre azt állítja, hogy atomprogramja kizárólag békés, polgári, energiatermelés célú felhasználást szolgál – nem működik teljes mértékben együtt a NAÜ-vel; úgy véli, hogy az EU-nak és az Egyesült Államoknak továbbra is szorosan együtt kell működnie, és a P5+1 keretében minden politikai és diplomáciai eszközt – köztük szankciókat is – bevetve továbbra is erőteljes nyomást kell gyakorolnia Iránra, hogy meggyőzze a fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó nemzetközi kötelezettségeinek betartásáról, illetve elrettentse és visszatartsa a nemzetközi biztonság veszélyeztetésétől;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Államok együttesen az egészségügyi területre vonatkozó globális fejlesztési segélyek 90 %-át, az összes segélynek pedig 80 %-át igazgatják; üdvözli az EU–USA fejlesztési párbeszéd 2011. szeptemberi újraindítását, mivel a millenniumi fejlesztési célok elérésére már csak öt év maradt hátra; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Államok együttesen az egészségügyi területre vonatkozó globális fejlesztési segélyek 90 %-át, az összes segélynek pedig 80 %-át igazgatják; üdvözli az EU–USA fejlesztési párbeszéd 2011. szeptemberi újraindítását, mivel a millenniumi fejlesztési célok elérésére már csak öt év maradt hátra;

| 17. | felszólítja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy fokozzák a tisztességtelen élelmiszerár-spekulációval és a globális élelmiszerárak túlzott ingadozásával foglalkozó globális együttműködést; hangsúlyozza, hogy a G20-aknak a G20-on kívüli országokat is be kell vonniuk a globális együttműködés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

felszólítja az EU-t és az Egyesült Államokat, hogy fokozzák a tisztességtelen élelmiszerár-spekulációval és a globális élelmiszerárak túlzott ingadozásával foglalkozó globális együttműködést; hangsúlyozza, hogy a G20-aknak a G20-on kívüli országokat is be kell vonniuk a globális együttműködés biztosítása érdekében;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a csúcstalálkozó alkalmat szolgálhat harmadik országokkal, különösen a BRIC-országokkal folytatott eszmecserékre és a koordináció megerősítésére is; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a csúcstalálkozó alkalmat szolgálhat harmadik országokkal, különösen a BRIC-országokkal folytatott eszmecserékre és a koordináció megerősítésére is;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás globális probléma, és felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy az Egyesült Államok komoly kötelezettséget vállaljon a soron következő durbani konferencia eredményessége mellett a tekintetben, hogy részletes megbízatást dolgozzanak ki az átfogó éghajlat-változási megállapodásról szóló tárgyalások 2015-ig történő lezárása érdekében; ezzel kapcsolatosan aggodalmának ad hangot az USA képviselőháza által nemrégiben elfogadott 2594. számú törvény miatt, amely felszólít az egyesült államokbeli légitársaságok uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerben való részvételének megtiltására; felkéri az Egyesült Államok szenátusát, hogy ne fogadja el ezt a törvényt, és kéri, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet erről a kérdésről; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás globális probléma, és felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy az Egyesült Államok komoly kötelezettséget vállaljon a soron következő durbani konferencia eredményessége mellett a tekintetben, hogy részletes megbízatást dolgozzanak ki az átfogó éghajlat-változási megállapodásról szóló tárgyalások 2015-ig történő lezárása érdekében; ezzel kapcsolatosan aggodalmának ad hangot az USA képviselőháza által nemrégiben elfogadott 2594. számú törvény miatt, amely felszólít az egyesült államokbeli légitársaságok uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerben való részvételének megtiltására; felkéri az Egyesült Államok szenátusát, hogy ne fogadja el ezt a törvényt, és kéri, hogy folytassanak konstruktív párbeszédet erről a kérdésről;

| 20. | felhívja az EU-USA csúcstalálkozó résztvevőit, hogy a gazdaságról folytatott viták során fordítsanak figyelmet olyan kérdésekre, mint az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és hatékonysága, az energiabiztonság, az innováció és a versenyképesség; megismétli, hogy a nemzetközi szinten összehangolt fellépés elősegíti az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatoknak a szénátszivárogtatás miatti aggodalmai megválaszolását; |
| --- | --- |

20.

felhívja az EU-USA csúcstalálkozó résztvevőit, hogy a gazdaságról folytatott viták során fordítsanak figyelmet olyan kérdésekre, mint az éghajlatvédelem, az erőforrások szűkössége és hatékonysága, az energiabiztonság, az innováció és a versenyképesség; megismétli, hogy a nemzetközi szinten összehangolt fellépés elősegíti az érintett – elsősorban a nagy energiaigényű – ágazatoknak a szénátszivárogtatás miatti aggodalmai megválaszolását;

Szabadság és biztonság

| 21. | elismeri, hogy a transzatlanti térségben valamennyi utas- és árumozgást megfelelő és arányos biztonsági intézkedéssel kell biztosítani; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy a transzatlanti térségben valamennyi utas- és árumozgást megfelelő és arányos biztonsági intézkedéssel kell biztosítani;

| 22. | ebben a tekintetben felhívja az Egyesült Államokat, hogy az általános korlátozások – mint például a konténerek 100 %-ának átvilágítása és a folyadékok repülőgépek fedélzetére való felvitelének tilalma – helyett az olyan célzottabb és kockázatalapú megközelítések alkalmazására térjen át, mint például a „megbízható vállalatok” rendszere és a folyadékok átvilágítása; |
| --- | --- |

22.

ebben a tekintetben felhívja az Egyesült Államokat, hogy az általános korlátozások – mint például a konténerek 100 %-ának átvilágítása és a folyadékok repülőgépek fedélzetére való felvitelének tilalma – helyett az olyan célzottabb és kockázatalapú megközelítések alkalmazására térjen át, mint például a „megbízható vállalatok” rendszere és a folyadékok átvilágítása;

| 23. | ebben az összefüggésben üdvözli, hogy 2011 márciusában megkezdődtek a tárgyalások a személyes adatok védelméről szóló EU–USA megállapodásról; tudomásul veszi a Bizottság bejelentését az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló EU–USA megállapodásról szóló tárgyalások lezárásáról, amely megállapodást az Európai Parlament a 2010. május 5-i (1) és 2010. november 11-i (2) állásfoglalásában meghatározott követelmények fényében meg fog vizsgálni; |
| --- | --- |

23.

ebben az összefüggésben üdvözli, hogy 2011 márciusában megkezdődtek a tárgyalások a személyes adatok védelméről szóló EU–USA megállapodásról; tudomásul veszi a Bizottság bejelentését az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló EU–USA megállapodásról szóló tárgyalások lezárásáról, amely megállapodást az Európai Parlament a 2010. május 5-i (1) és 2010. november 11-i (2) állásfoglalásában meghatározott követelmények fényében meg fog vizsgálni;

| 24. | hangsúlyozza a kiadatásról és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló EU–USA megállapodások és a vonatkozó kétoldalú eszközök megfelelő végrehajtásának jelentőségét; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a kiadatásról és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló EU–USA megállapodások és a vonatkozó kétoldalú eszközök megfelelő végrehajtásának jelentőségét;

| 25. | megismétli azon álláspontját, hogy az Európai Uniónak politikai és technikai szinten egyaránt továbbra is hangsúlyoznia kell az Egyesült Államok számára, hogy az EU igen fontosnak tartja, hogy a kimaradt négy tagállamra a lehető leghamarabb kiterjesszék a vízummentességi programot; |
| --- | --- |

25.

megismétli azon álláspontját, hogy az Európai Uniónak politikai és technikai szinten egyaránt továbbra is hangsúlyoznia kell az Egyesült Államok számára, hogy az EU igen fontosnak tartja, hogy a kimaradt négy tagállamra a lehető leghamarabb kiterjesszék a vízummentességi programot;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az IP-címek vagy domainnevek visszavonására irányuló egyoldalú intézkedések elkerülése révén biztosítani kell a globális internet és a kommunikációs szabadság integritásának védelmét; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az IP-címek vagy domainnevek visszavonására irányuló egyoldalú intézkedések elkerülése révén biztosítani kell a globális internet és a kommunikációs szabadság integritásának védelmét;

| 27. | Figyelembe veszi a különböző európai parlamenti bizottságok konkrét javaslatait, és kéri az Európai Parlament transzatlanti jogalkotói párbeszédben résztvevő küldöttségét, hogy hasznosítsa az általuk nyújtott információkat; |
| --- | --- |

27.

Figyelembe veszi a különböző európai parlamenti bizottságok konkrét javaslatait, és kéri az Európai Parlament transzatlanti jogalkotói párbeszédben résztvevő küldöttségét, hogy hasznosítsa az általuk nyújtott információkat;

*

* *

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Egyesült Államok kongresszusának, a Transzatlanti Jogalkotók Párbeszéde társelnökeinek, továbbá a Transzatlanti Gazdasági Tanács társelnökeinek és titkárságának. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Egyesült Államok kongresszusának, a Transzatlanti Jogalkotók Párbeszéde társelnökeinek, továbbá a Transzatlanti Gazdasági Tanács társelnökeinek és titkárságának.

---

(1)  HL C 81 E., 2011.3.15., 70. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0397.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/128 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/128

---

2011. november 17., csütörtökA nyílt internet és a hálózatsemlegesség Európában

P7_TA(2011)0511

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a nyílt internetről és a hálózatsemlegességről Európában

2013/C 153 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában című, 2011. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2011)0222), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában című, 2011. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2011)0222),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett 2011. október 12-i és október 14-i kérdésekre az Európai Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, „Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában” című közleményéről (O-000243/2011 – B7-0641/2011 és O-000261/2011 - B7-0653/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett 2011. október 12-i és október 14-i kérdésekre az Európai Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló, „Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában” című közleményéről (O-000243/2011 – B7-0641/2011 és O-000261/2011 - B7-0653/2011),

| — | tekintettel a hálózatsemlegességről szóló, 2009. december 18-i bizottsági nyilatkozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózatsemlegességről szóló, 2009. december 18-i bizottsági nyilatkozatra (1),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1 cikke (8) bekezdésének g) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1 cikke (8) bekezdésének g) pontjára,

| — | tekintettel a 2009/136/EK irányelvvel módosított, az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, 21. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontjára, valamint 22. cikke (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009/136/EK irányelvvel módosított, az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 20. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, 21. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontjára, valamint 22. cikke (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és Hivatalának létrehozásáról szóló, 2009. november 25-i 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és Hivatalának létrehozásáról szóló, 2009. november 25-i 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel „A széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című 2011. július 6-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A széles sávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című 2011. július 6-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 31-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai digitális menetrendről szóló, 2010. május 31-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag. Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez. Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag. Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez. Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a „Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában” címmel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közös szervezésében 2010. november 11-én, Brüsszelben tartott csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában” címmel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közös szervezésében 2010. november 11-én, Brüsszelben tartott csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság „Hálózatsemlegesség: kihívások és megoldások az EU-ban és az USA-ban” című, 2011. májusi tanulmányára (IP/A/IMCO/ST/2011-02), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság „Hálózatsemlegesség: kihívások és megoldások az EU-ban és az USA-ban” című, 2011. májusi tanulmányára (IP/A/IMCO/ST/2011-02),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. október 7-i véleményére a hálózatsemlegességéről, az adatforgalom irányításáról és a magánélet és a személyes adatok védelméről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. október 7-i véleményére a hálózatsemlegességéről, az adatforgalom irányításáról és a magánélet és a személyes adatok védelméről,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Tanács a „Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában” témában következtetések elfogadását tervezi a 2011. december 13-i Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanácson, |
| --- | --- |

A.

mivel a Tanács a „Nyílt internet és hálózatsemlegesség Európában” témában következtetések elfogadását tervezi a 2011. december 13-i Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanácson,

| B. | mivel az uniós tagállamoknak 2011. május 25-re teljesíteniük kellett volna a 2009-es uniós távközlési reformcsomagot, és a Bizottság már megtette a szükséges lépéseket az EU-szerződésben és a közösségi vívmányokban szereplő elvek betartásának biztosítására, |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós tagállamoknak 2011. május 25-re teljesíteniük kellett volna a 2009-es uniós távközlési reformcsomagot, és a Bizottság már megtette a szükséges lépéseket az EU-szerződésben és a közösségi vívmányokban szereplő elvek betartásának biztosítására,

| C. | mivel az Európai Parlament felszólította a Bizottságot, hogy óvja az internet semlegességének és nyitottságának elvét, valamint hogy mozdítsa elő a végfelhasználók azon képességét, hogy információkhoz férjenek hozzá és információt terjesszenek, valamint saját választásuk szerinti alkalmazásokat futtassanak és szolgáltatásokat vegyenek igénybe; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament felszólította a Bizottságot, hogy óvja az internet semlegességének és nyitottságának elvét, valamint hogy mozdítsa elő a végfelhasználók azon képességét, hogy információkhoz férjenek hozzá és információt terjesszenek, valamint saját választásuk szerinti alkalmazásokat futtassanak és szolgáltatásokat vegyenek igénybe;

| D. | mivel a Bizottság kérte az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét (BEREC), hogy vizsgálja meg a szolgáltatóváltást akadályozó tényezőket, az internetes adatforgalom blokkolásával vagy akadályozásával kapcsolatos problémákat, valamint a tagállamokban nyújtott szolgáltatások átláthatóságát és minőségét, |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság kérte az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét (BEREC), hogy vizsgálja meg a szolgáltatóváltást akadályozó tényezőket, az internetes adatforgalom blokkolásával vagy akadályozásával kapcsolatos problémákat, valamint a tagállamokban nyújtott szolgáltatások átláthatóságát és minőségét,

| E. | mivel az internet nyitott jellege a versenyképesség, a gazdasági növekedés, a társadalmi fejlődés és az innováció kulcsfontosságú mozgatójává vált, amely az online alkalmazások, tartalmak és szolgáltatások látványos fejlődését, és ezáltal az alkalmazások, tartalmak és szolgáltatások kínálata és az irántuk megnyilvánuló kereslet számottevő növekedését eredményezte; és mivel az internet így az ismeretek, ötletek és információk szabad áramlásának létfontosságú katalizátorává vált olyan országokban is, ahol a független híradás hozzáférhetősége korlátozott; |
| --- | --- |

E.

mivel az internet nyitott jellege a versenyképesség, a gazdasági növekedés, a társadalmi fejlődés és az innováció kulcsfontosságú mozgatójává vált, amely az online alkalmazások, tartalmak és szolgáltatások látványos fejlődését, és ezáltal az alkalmazások, tartalmak és szolgáltatások kínálata és az irántuk megnyilvánuló kereslet számottevő növekedését eredményezte; és mivel az internet így az ismeretek, ötletek és információk szabad áramlásának létfontosságú katalizátorává vált olyan országokban is, ahol a független híradás hozzáférhetősége korlátozott;

| F. | mivel egyes harmadik országok megakadályozták, hogy mobil szélessávú szolgáltatást nyújtó vállalkozások letiltsanak olyan jogszerű webhelyeket és internetprotokoll-alapú (VoIP) vagy videotelefonos alkalmazásokat, melyek a saját beszédalapú vagy videotelefonos szolgáltatásaikkal állnak versenyhelyzetben, |
| --- | --- |

F.

mivel egyes harmadik országok megakadályozták, hogy mobil szélessávú szolgáltatást nyújtó vállalkozások letiltsanak olyan jogszerű webhelyeket és internetprotokoll-alapú (VoIP) vagy videotelefonos alkalmazásokat, melyek a saját beszédalapú vagy videotelefonos szolgáltatásaikkal állnak versenyhelyzetben,

| G. | mivel az internetes szolgáltatásokat határokon átnyúló jelleggel nyújtják és az internet a világgazdaság egyik központi tényezője, |
| --- | --- |

G.

mivel az internetes szolgáltatásokat határokon átnyúló jelleggel nyújtják és az internet a világgazdaság egyik központi tényezője,

| H. | mivel, amint azt az európai digitális menetrend is hangsúlyozza, a széles sávú szolgáltatások és az internet különösen előmozdítják a növekedést és Európa világszintű versenyképességét, |
| --- | --- |

H.

mivel, amint azt az európai digitális menetrend is hangsúlyozza, a széles sávú szolgáltatások és az internet különösen előmozdítják a növekedést és Európa világszintű versenyképességét,

| I. | mivel Európa csak akkor tudja teljes mértékben kiaknázni a digitális gazdaság adta lehetőségeket, ha ösztönzi egy jól működő belső digitális piac kiépülését; |
| --- | --- |

I.

mivel Európa csak akkor tudja teljes mértékben kiaknázni a digitális gazdaság adta lehetőségeket, ha ösztönzi egy jól működő belső digitális piac kiépülését;

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét, és egyetért az abban nyújtott elemzéssel, különösen ami az internet nyitott és semleges jellegének megőrzését illeti, mivel ez az innováció és a fogyasztói kereslet alapvető mozgatója, ugyanakkor biztosítani kell, hogy az internet az alapvető jogokat előmozdító és tiszteletben tartó keretben továbbra is magas színvonalú szolgáltatásokat tudjon nyújtani; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét, és egyetért az abban nyújtott elemzéssel, különösen ami az internet nyitott és semleges jellegének megőrzését illeti, mivel ez az innováció és a fogyasztói kereslet alapvető mozgatója, ugyanakkor biztosítani kell, hogy az internet az alapvető jogokat előmozdító és tiszteletben tartó keretben továbbra is magas színvonalú szolgáltatásokat tudjon nyújtani;

| 2. | megjegyzi, hogy a Bizottság közleményének következtetései azt jelzik, hogy a hálózatsemlegesség biztosítása érdekében egyelőre nincs egyértelmű szükség további európai szintű szabályozási intézkedésekre; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a Bizottság közleményének következtetései azt jelzik, hogy a hálózatsemlegesség biztosítása érdekében egyelőre nincs egyértelmű szükség további európai szintű szabályozási intézkedésekre;

| 3. | ugyanakkor rámutat, hogy az adatforgalom irányítása – különösen a vertikálisan integrált vállalatok esetében – felveti a versenyellenes és diszkriminatív magatartás lehetőségét; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy közzéteszi a BEREC vizsgálatai során a tagállamokban a hálózatsemlegességet potenciálisan befolyásoló gyakorlatokról felszínre került bizonyítékokat; |
| --- | --- |

3.

ugyanakkor rámutat, hogy az adatforgalom irányítása – különösen a vertikálisan integrált vállalatok esetében – felveti a versenyellenes és diszkriminatív magatartás lehetőségét; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy közzéteszi a BEREC vizsgálatai során a tagállamokban a hálózatsemlegességet potenciálisan befolyásoló gyakorlatokról felszínre került bizonyítékokat;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az uniós távközlési szabályozási keret következetes alkalmazását és végrehajtását, és a BEREC vizsgálati eredményeinek közzétételétől számított hat hónapon belül mérje fel, hogy szükség van-e további szabályozási intézkedésekre a véleménynyilvánítás szabadsága, az információkhoz való hozzáférés szabadsága, a fogyasztók szabad választása és a médiapluralizmus biztosítása, a tényleges verseny és az innováció elérése és a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatás általi internethasználat nyújtotta széles körű előnyök előmozdítása érdekében, és hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegesség területét érintő valamennyi európai szabályozási javaslatot hatásvizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az uniós távközlési szabályozási keret következetes alkalmazását és végrehajtását, és a BEREC vizsgálati eredményeinek közzétételétől számított hat hónapon belül mérje fel, hogy szükség van-e további szabályozási intézkedésekre a véleménynyilvánítás szabadsága, az információkhoz való hozzáférés szabadsága, a fogyasztók szabad választása és a médiapluralizmus biztosítása, a tényleges verseny és az innováció elérése és a polgárok, a vállalkozások és a közigazgatás általi internethasználat nyújtotta széles körű előnyök előmozdítása érdekében, és hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegesség területét érintő valamennyi európai szabályozási javaslatot hatásvizsgálatnak kell alávetni;

| 5. | üdvözli a BEREC e területen végzett munkáját, és kéri a tagállamokat, és különösen a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt e testülettel; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a BEREC e területen végzett munkáját, és kéri a tagállamokat, és különösen a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt e testülettel;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét és a tagállamokat, hogy az EU távközlés-szabályozási keretének megfelelően egymással együttműködve szorosan kövessék nyomon az internetes szolgáltatók forgalomirányítási gyakorlatainak fejlődését és az összekapcsolódási megállapodásokat, különösen a fájlmegosztási és VoIP-szolgáltatások letiltása és akadályozása, valamint túlzott áron történő nyújtása tekintetében, továbbá a versenyellenes magatartást és a minőség túlzott romlását, és ennek megfelelően kéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy az internetes szolgáltatók letiltás, diszkrimináció, akadályozás vagy minőségrontás révén ne korlátozzanak senkit abban, hogy a szolgáltatást igénybe véve, a forrástól vagy a céltól függetlenül hozzáférjen valamely tartalomhoz, alkalmazáshoz vagy szolgáltatáshoz, illetve ilyet küldjön, feltöltsön, kapjon vagy kínáljon; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületét és a tagállamokat, hogy az EU távközlés-szabályozási keretének megfelelően egymással együttműködve szorosan kövessék nyomon az internetes szolgáltatók forgalomirányítási gyakorlatainak fejlődését és az összekapcsolódási megállapodásokat, különösen a fájlmegosztási és VoIP-szolgáltatások letiltása és akadályozása, valamint túlzott áron történő nyújtása tekintetében, továbbá a versenyellenes magatartást és a minőség túlzott romlását, és ennek megfelelően kéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy az internetes szolgáltatók letiltás, diszkrimináció, akadályozás vagy minőségrontás révén ne korlátozzanak senkit abban, hogy a szolgáltatást igénybe véve, a forrástól vagy a céltól függetlenül hozzáférjen valamely tartalomhoz, alkalmazáshoz vagy szolgáltatáshoz, illetve ilyet küldjön, feltöltsön, kapjon vagy kínáljon;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet a jelenlegi adatforgalom-irányítási gyakorlatokról, az összekapcsolási piacról és a hálózati telítettségről, továbbá a beruházások hiányából adódó összefüggésekről; felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a „készüléksemlegesség” elemzését; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet a jelenlegi adatforgalom-irányítási gyakorlatokról, az összekapcsolási piacról és a hálózati telítettségről, továbbá a beruházások hiányából adódó összefüggésekről; felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a „készüléksemlegesség” elemzését;

| 8. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a BEREC-et, hogy biztosítsák az internet semlegességével kapcsolatos stratégiáik összhangját, valamint az EU távközlés-szabályozási keretének hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a BEREC-et, hogy biztosítsák az internet semlegességével kapcsolatos stratégiáik összhangját, valamint az EU távközlés-szabályozási keretének hatékony végrehajtását;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegességgel kapcsolatos megoldási javaslatok csak egy következetes európai megközelítés révén hozhatnak eredményt; ennélfogva kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a hálózatsemlegességhez kapcsolódó nemzeti szabályozásokat azoknak az adott nemzeti piacra és az uniós belső piacra gyakorolt hatása tekintetében; véleménye szerint valamennyi érintettre jótékony hatással volna, ha a Bizottság uniós szintű iránymutatásokat adna ki – a mobilpiacra vonatkozóan is – a távközlési csomag hálózatsemlegességre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő, valamint következetesen alkalmazott és érvényesített végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a hálózatsemlegességgel kapcsolatos megoldási javaslatok csak egy következetes európai megközelítés révén hozhatnak eredményt; ennélfogva kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a hálózatsemlegességhez kapcsolódó nemzeti szabályozásokat azoknak az adott nemzeti piacra és az uniós belső piacra gyakorolt hatása tekintetében; véleménye szerint valamennyi érintettre jótékony hatással volna, ha a Bizottság uniós szintű iránymutatásokat adna ki – a mobilpiacra vonatkozóan is – a távközlési csomag hálózatsemlegességre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő, valamint következetesen alkalmazott és érvényesített végrehajtásának biztosítása érdekében;

| 10. | hangsúlyozza a tagállamok, és különösen a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint a Bizottság közötti együttműködés és koordináció fontosságát, hogy az EU teljes mértékben kiaknázhassa az internet adta lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a tagállamok, és különösen a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint a Bizottság közötti együttműködés és koordináció fontosságát, hogy az EU teljes mértékben kiaknázhassa az internet adta lehetőségeket;

| 11. | felhívja a figyelmet a hálózatsemlegesség feladásával járó súlyos kockázatokra, ideértve a versenyellenes magatartást, az innováció akadályozását, a véleményszabadság és a médiapluralizmus korlátozását, a fogyasztók tájékoztatásának hiányát és a magánszféra megsértését, melyek hátrányosan érintik a vállalkozásokat, a fogyasztókat és a demokratikus társadalom egészét, és emlékeztet az európai adatvédelmi biztosnak az adatforgalom-irányítási gyakorlatoknak a kommunikáció titkosságára gyakorolt hatásairól szóló véleményére; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet a hálózatsemlegesség feladásával járó súlyos kockázatokra, ideértve a versenyellenes magatartást, az innováció akadályozását, a véleményszabadság és a médiapluralizmus korlátozását, a fogyasztók tájékoztatásának hiányát és a magánszféra megsértését, melyek hátrányosan érintik a vállalkozásokat, a fogyasztókat és a demokratikus társadalom egészét, és emlékeztet az európai adatvédelmi biztosnak az adatforgalom-irányítási gyakorlatoknak a kommunikáció titkosságára gyakorolt hatásairól szóló véleményére;

| 12. | emlékeztet rá, hogy az uniós távközlés-szabályozási keret célja a véleménynyilvánítás szabadsága, a tartalmakhoz, alkalmazásokhoz és szolgáltatásokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és a tényleges verseny előmozdítása, ezért a hálózat semlegességével kapcsolatos intézkedéseknek – a versenyjogi rendelkezéseken túl – az esetlegesen megjelenő versenyellenes gyakorlatok kezelését kell célozniuk és az online gazdaság innovatív üzleti modelljeinek elősegítéséhez és az ezekbe való beruházásokhoz kell vezetniük; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet rá, hogy az uniós távközlés-szabályozási keret célja a véleménynyilvánítás szabadsága, a tartalmakhoz, alkalmazásokhoz és szolgáltatásokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférés és a tényleges verseny előmozdítása, ezért a hálózat semlegességével kapcsolatos intézkedéseknek – a versenyjogi rendelkezéseken túl – az esetlegesen megjelenő versenyellenes gyakorlatok kezelését kell célozniuk és az online gazdaság innovatív üzleti modelljeinek elősegítéséhez és az ezekbe való beruházásokhoz kell vezetniük;

| 13. | úgy véli, hogy a hálózatsemlegesség jelentős előfeltétele az innovatív internetes ökoszisztéma megvalósulásának, valamint az európai polgárokat és vállalkozókat szolgáló egyenlő versenyfeltételek biztosításának; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a hálózatsemlegesség jelentős előfeltétele az innovatív internetes ökoszisztéma megvalósulásának, valamint az európai polgárokat és vállalkozókat szolgáló egyenlő versenyfeltételek biztosításának;

| 14. | véleménye szerint az elektronikus hírközlési szolgáltatások terén való tényleges verseny, az adatforgalom-irányítás és a szolgáltatás minőségének átláthatósága és a szolgáltatók közötti könnyű váltás – egyebek mellett – a hálózatsemlegesség minimális feltételei, mivel a szabad választás jogát biztosítják a végfelhasználóknak; |
| --- | --- |

14.

véleménye szerint az elektronikus hírközlési szolgáltatások terén való tényleges verseny, az adatforgalom-irányítás és a szolgáltatás minőségének átláthatósága és a szolgáltatók közötti könnyű váltás – egyebek mellett – a hálózatsemlegesség minimális feltételei, mivel a szabad választás jogát biztosítják a végfelhasználóknak;

| 15. | elismeri, hogy ésszerű mértékű forgalomirányításra szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a hálózat telítettsége ne idézhessen elő zavart a végfelhasználó internetkapcsolatában; ebben az összefüggésben az üzemeltetők a nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrzése mellett eljárásokat alkalmazhatnak az internetes forgalom mérésére és alakítására, hogy fenntartsák a hálózatok működőképességét és stabilitását, továbbá teljesítsék a szolgáltatás minőségével kapcsolatos követelményeket; sürgeti az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy teljes körűen használják fel az egyetemes szolgáltatási irányelv alapján rájuk ruházott hatáskört annak érdekében, hogy a szolgáltatások minőségére vonatkozó minimumkövetelményeket írjanak elő, és úgy véli, hogy az időzítés szempontjából kritikus szolgáltatások nyújtása során a minőségbiztonság nem szolgálhat érvként a „best effort” elvének megkerüléséhez; |
| --- | --- |

15.

elismeri, hogy ésszerű mértékű forgalomirányításra szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a hálózat telítettsége ne idézhessen elő zavart a végfelhasználó internetkapcsolatában; ebben az összefüggésben az üzemeltetők a nemzeti szabályozó hatóságok ellenőrzése mellett eljárásokat alkalmazhatnak az internetes forgalom mérésére és alakítására, hogy fenntartsák a hálózatok működőképességét és stabilitását, továbbá teljesítsék a szolgáltatás minőségével kapcsolatos követelményeket; sürgeti az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy teljes körűen használják fel az egyetemes szolgáltatási irányelv alapján rájuk ruházott hatáskört annak érdekében, hogy a szolgáltatások minőségére vonatkozó minimumkövetelményeket írjanak elő, és úgy véli, hogy az időzítés szempontjából kritikus szolgáltatások nyújtása során a minőségbiztonság nem szolgálhat érvként a „best effort” elvének megkerüléséhez;

| 16. | sürgeti az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy biztosítsák, hogy a forgalomirányítási műveletek során ne történjen versenyellenes vagy káros diszkrimináció; véleménye szerint a szakosított [vagy kihelyezett] szolgáltatások nem érinthetik hátrányosan az interneteléréshez kapcsolódó legnagyobb erőfeszítés biztosítását, így ösztönözve az innovációt és a véleménynyilvánítás szabadságát, biztosítva a versenyt és elkerülve az újabb digitális szakadékot; |
| --- | --- |

16.

sürgeti az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy biztosítsák, hogy a forgalomirányítási műveletek során ne történjen versenyellenes vagy káros diszkrimináció; véleménye szerint a szakosított [vagy kihelyezett] szolgáltatások nem érinthetik hátrányosan az interneteléréshez kapcsolódó legnagyobb erőfeszítés biztosítását, így ösztönözve az innovációt és a véleménynyilvánítás szabadságát, biztosítva a versenyt és elkerülve az újabb digitális szakadékot;

Fogyasztóvédelem

| 17. | felszólít a forgalomirányítás átláthatóságának biztosítására, ideértve a végfelhasználók hatékonyabb tájékoztatását, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fogyasztók számára lehetővé váljon a tájékoztatás alapján történő választás, és hogy ténylegesen olyan új szolgáltatóra tudjanak váltani, amely legjobban kielégíti igényeiket és preferenciáikat, ideértve a letöltés sebességét, mennyiségét és a szolgáltatásokat is, és e tekintetben emlékeztet annak fontosságára, hogy a fogyasztókat egyértelműen, hatékonyan és értelemszerűen összehasonlítható információkkal lássák el valamennyi egyenértékű érintett kereskedelmi gyakorlatról, különösen a mobil internet tekintetében; |
| --- | --- |

17.

felszólít a forgalomirányítás átláthatóságának biztosítására, ideértve a végfelhasználók hatékonyabb tájékoztatását, és hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fogyasztók számára lehetővé váljon a tájékoztatás alapján történő választás, és hogy ténylegesen olyan új szolgáltatóra tudjanak váltani, amely legjobban kielégíti igényeiket és preferenciáikat, ideértve a letöltés sebességét, mennyiségét és a szolgáltatásokat is, és e tekintetben emlékeztet annak fontosságára, hogy a fogyasztókat egyértelműen, hatékonyan és értelemszerűen összehasonlítható információkkal lássák el valamennyi egyenértékű érintett kereskedelmi gyakorlatról, különösen a mobil internet tekintetében;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé további iránymutatást a szolgáltatóváltás jogáról, hogy eleget tegyen az átláthatóság követelményeinek és előmozdítsa a fogyasztók Európai Unión belüli egyenlő jogait; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen közzé további iránymutatást a szolgáltatóváltás jogáról, hogy eleget tegyen az átláthatóság követelményeinek és előmozdítsa a fogyasztók Európai Unión belüli egyenlő jogait;

| 19. | megjegyzi, hogy a fogyasztók részéről aggodalmak merülnek fel az internetkapcsolat meghirdetett és valós sebessége közötti eltérés miatt; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy következetesen érvényesítsék a félrevezető reklámozás tilalmát; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a fogyasztók részéről aggodalmak merülnek fel az internetkapcsolat meghirdetett és valós sebessége közötti eltérés miatt; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy következetesen érvényesítsék a félrevezető reklámozás tilalmát;

| 20. | elismeri, hogy módot kell találni a polgárok online környezet iránti bizalmának fokozására; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki olyan oktatási programokat, amelyek célja a fogyasztók ikt-ismereteinek növelése és a digitális kirekesztés csökkentése; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy módot kell találni a polgárok online környezet iránti bizalmának fokozására; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki olyan oktatási programokat, amelyek célja a fogyasztók ikt-ismereteinek növelése és a digitális kirekesztés csökkentése;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a fogyasztók képviselőit és a civil társadalmat, hogy az ipar képviselőivel egyenlő mértékben és aktívan vegyenek részt az internet európai unióbeli jövőjéről szóló vitákban; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a fogyasztók képviselőit és a civil társadalmat, hogy az ipar képviselőivel egyenlő mértékben és aktívan vegyenek részt az internet európai unióbeli jövőjéről szóló vitákban;

*

* *

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 308., 2009.12.18., 2. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0322.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/132 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/132

---

2011. november 17., csütörtökA kazettás lőszerek tilalma

P7_TA(2011)0512

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a kazettás lőszerek betiltásáról

2013/C 153 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2010. augusztus 1-jén hatályba lépett és 2011. november 8-án 111 ország (108 aláíró ország, köztük 3 uniós tagállam és 63 ratifikáló ország, köztük 19 uniós tagállam és 3 tagjelölt ország) által jóváhagyott, kazettás lőszerekről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. augusztus 1-jén hatályba lépett és 2011. november 8-án 111 ország (108 aláíró ország, köztük 3 uniós tagállam és 63 ratifikáló ország, köztük 19 uniós tagállam és 3 tagjelölt ország) által jóváhagyott, kazettás lőszerekről szóló egyezményre,

| — | tekintettel a mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról szóló egyezményhez (CCW-egyezmény) csatolandó, a kazettás lőszerekről szóló 2011. augusztus 26-i VI. jegyzőkönyvtervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról szóló egyezményhez (CCW-egyezmény) csatolandó, a kazettás lőszerekről szóló 2011. augusztus 26-i VI. jegyzőkönyvtervezetre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 2-án elfogadott határozatra a kazettás lőszerekről szóló egyezményről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 2-án elfogadott határozatra a kazettás lőszerekről szóló egyezményről,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a kazettás lőszerekről szóló egyezmény részes államainak második találkozójához intézett és Sergio Duarte, leszerelési ügyekért felelős főképviselő által 2011. szeptember 13-án Bejrútban átadott üzenetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a kazettás lőszerekről szóló egyezmény részes államainak második találkozójához intézett és Sergio Duarte, leszerelési ügyekért felelős főképviselő által 2011. szeptember 13-án Bejrútban átadott üzenetére,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének nyilatkozataira, különösen a kazettás lőszerekről szóló egyezményről szóló 2010. augusztus 1-jei és a kazettás lőszerek – jelentések szerinti – líbiai bevetéséről szóló 2011. április 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének nyilatkozataira, különösen a kazettás lőszerekről szóló egyezményről szóló 2010. augusztus 1-jei és a kazettás lőszerek – jelentések szerinti – líbiai bevetéséről szóló 2011. április 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a kazettás bombákról szóló, 2008. november 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kazettás bombákról szóló, 2008. november 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) hatálybalépéséről és az EU szerepéről szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM) hatálybalépéséről és az EU szerepéről szóló 2010. július 8-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az aknamentesítés terén történő előrehaladásról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az aknamentesítés terén történő előrehaladásról szóló 2011. július 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a kazettás lőszerek – minthogy nagy számban szednek halálos áldozatokat – súlyos kockázatot jelentenek a polgári lakosság számára, és mivel a konfliktusokat követő helyzetekben e lőszerek számos tragikus civil sérülést és halálesetet okoztak, mert a fel nem robbant robbanótölteteket gyakran gyermekek vagy más gyanútlan, ártatlan személyek találják meg; |
| --- | --- |

A.

mivel a kazettás lőszerek – minthogy nagy számban szednek halálos áldozatokat – súlyos kockázatot jelentenek a polgári lakosság számára, és mivel a konfliktusokat követő helyzetekben e lőszerek számos tragikus civil sérülést és halálesetet okoztak, mert a fel nem robbant robbanótölteteket gyakran gyermekek vagy más gyanútlan, ártatlan személyek találják meg;

| B. | mivel a legtöbb európai uniós tagállam és parlamenti kezdeményezés támogatása és a civil társadalmi szervezetek munkája döntő jelentőségűnek bizonyult a kazettás lőszerekről szóló egyezmény (CCM) hatálybalépéséhez vezető oslói folyamat sikeres lezárásában; mivel a kazettás lőszerekről szóló egyezménynek 22 EU-tagállam részes állama, öt uniós tagállam pedig nem írta alá és nem is ratifikálta; |
| --- | --- |

B.

mivel a legtöbb európai uniós tagállam és parlamenti kezdeményezés támogatása és a civil társadalmi szervezetek munkája döntő jelentőségűnek bizonyult a kazettás lőszerekről szóló egyezmény (CCM) hatálybalépéséhez vezető oslói folyamat sikeres lezárásában; mivel a kazettás lőszerekről szóló egyezménynek 22 EU-tagállam részes állama, öt uniós tagállam pedig nem írta alá és nem is ratifikálta;

| C. | mivel az egyezmény a részes államoknak megtiltja a kazettás lőszerek alkalmazását, fejlesztését, gyártását, egyéb módon történő beszerzését, tartalékolását, megtartását vagy bárkinek történő közvetlen vagy közvetett módon történő átadását, továbbá az egyezmény által a részes államok számára tiltott bármilyen tevékenység támogatását, ösztönzését vagy bárki számára abban történő részvételre buzdítást; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyezmény a részes államoknak megtiltja a kazettás lőszerek alkalmazását, fejlesztését, gyártását, egyéb módon történő beszerzését, tartalékolását, megtartását vagy bárkinek történő közvetlen vagy közvetett módon történő átadását, továbbá az egyezmény által a részes államok számára tiltott bármilyen tevékenység támogatását, ösztönzését vagy bárki számára abban történő részvételre buzdítást;

| D. | mivel a CCM-egyezmény új humanitárius normákat állapít meg az áldozatok – úgymint a kazettás lőszerek által közvetlenül érintett személyek, illetve érintett családtagjaik és közösségeik – támogatására; |
| --- | --- |

D.

mivel a CCM-egyezmény új humanitárius normákat állapít meg az áldozatok – úgymint a kazettás lőszerek által közvetlenül érintett személyek, illetve érintett családtagjaik és közösségeik – támogatására;

| E. | mivel a CCW-egyezmény negyedik felülvizsgálati konferenciáján megvitatandó VI. jegyzőkönyv tervezett szövege jogi szempontból összeegyeztethetetlen a kazettás lőszerekről szóló egyezménnyel, és nem is egészíti ki azt; mivel a kazettás lőszerekről szóló egyezmény részes államainak jogi kötelezettsége valamennyi lőszer megsemmisítése, a jegyzőkönyvtervezet viszont csak az 1980 előtti kazettás lőszereket tiltaná be, hosszú átmeneti időszakot állapít meg, ami lehetővé tenné a teljesítés elhalasztását legalább 12 évvel, engedélyezné a csak önmegsemmisítő mechanizmussal rendelkező kazettás lőszerek használatát, és megengedné az államoknak az 1 %-os vagy kisebb úgynevezett hibaszázalékkal rendelkező kazettás lőszerek használatát; |
| --- | --- |

E.

mivel a CCW-egyezmény negyedik felülvizsgálati konferenciáján megvitatandó VI. jegyzőkönyv tervezett szövege jogi szempontból összeegyeztethetetlen a kazettás lőszerekről szóló egyezménnyel, és nem is egészíti ki azt; mivel a kazettás lőszerekről szóló egyezmény részes államainak jogi kötelezettsége valamennyi lőszer megsemmisítése, a jegyzőkönyvtervezet viszont csak az 1980 előtti kazettás lőszereket tiltaná be, hosszú átmeneti időszakot állapít meg, ami lehetővé tenné a teljesítés elhalasztását legalább 12 évvel, engedélyezné a csak önmegsemmisítő mechanizmussal rendelkező kazettás lőszerek használatát, és megengedné az államoknak az 1 %-os vagy kisebb úgynevezett hibaszázalékkal rendelkező kazettás lőszerek használatát;

| F. | mivel beszámolók szerint Kambodzsában, Thaiföldön és Líbiában a közelmúltban kazettás lőszereket vetettek be a polgári lakosság ellen a CCM aláírása óta, és mivel most sürgős lépésekre van szükség a fel nem robbant kazettás robbanótöltetek eltakarítása a további halálesetek és sérülések megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel beszámolók szerint Kambodzsában, Thaiföldön és Líbiában a közelmúltban kazettás lőszereket vetettek be a polgári lakosság ellen a CCM aláírása óta, és mivel most sürgős lépésekre van szükség a fel nem robbant kazettás robbanótöltetek eltakarítása a további halálesetek és sérülések megelőzése érdekében;

| 1. | felhívja a tagállamokat, hogy ne fogadják el, ne támogassák és következésképpen ne ratifikálják a CCW-egyezmény bármely olyan jegyzőkönyvét, amely engedélyezi a CCM-egyezmény által tiltott kazettás lőszerek használatát, és felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy ennek megfelelően lépjenek fel a CCW negyedik felülvizsgálatáról szóló, 2011. november 14. és 25. között Genfben megrendezésre kerülő konferencián; |
| --- | --- |

1.

felhívja a tagállamokat, hogy ne fogadják el, ne támogassák és következésképpen ne ratifikálják a CCW-egyezmény bármely olyan jegyzőkönyvét, amely engedélyezi a CCM-egyezmény által tiltott kazettás lőszerek használatát, és felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy ennek megfelelően lépjenek fel a CCW negyedik felülvizsgálatáról szóló, 2011. november 14. és 25. között Genfben megrendezésre kerülő konferencián;

| 2. | mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a konferencián megvitatandó VI. jegyzőkönyv tervezett szövege a kazettás lőszereket átfogóan betiltó CCM által meghatározott világos és erőteljes humanitárius jogi normák aláásásával fenyeget, valamint a civilek védelmét is gyengítené; |
| --- | --- |

2.

mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a konferencián megvitatandó VI. jegyzőkönyv tervezett szövege a kazettás lőszereket átfogóan betiltó CCM által meghatározott világos és erőteljes humanitárius jogi normák aláásásával fenyeget, valamint a civilek védelmét is gyengítené;

| 3. | sürgeti az államokat, hogy ismerjék el e javasolt, kivételekkel és joghézagokkal teli, a kazettás lőszerek használatát lehetővé tévő szövegtervezet támogatásának emberekre gyakorolt következményeit és nagy politikai árát; |
| --- | --- |

3.

sürgeti az államokat, hogy ismerjék el e javasolt, kivételekkel és joghézagokkal teli, a kazettás lőszerek használatát lehetővé tévő szövegtervezet támogatásának emberekre gyakorolt következményeit és nagy politikai árát;

| 4. | felhívja azon tagállamokat és tagjelölt országokat, amelyek még nem részes felei a CCM-egyezménynek, hogy csatlakozzanak ahhoz, a CCM aláírói országait pedig sürgeti, hogy mihamarabb ratifikálják azt; |
| --- | --- |

4.

felhívja azon tagállamokat és tagjelölt országokat, amelyek még nem részes felei a CCM-egyezménynek, hogy csatlakozzanak ahhoz, a CCM aláírói országait pedig sürgeti, hogy mihamarabb ratifikálják azt;

| 5. | véleménye szerint a CCW VI. jegyzőkönyve összeegyeztethetetlen a CCM-egyezménnyel, és a CCM-et aláíró tagállamok jogi kötelezettsége, hogy határozottan ellenezzék és elutasítsák a jegyzőkönyv bevezetését; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint a CCW VI. jegyzőkönyve összeegyeztethetetlen a CCM-egyezménnyel, és a CCM-et aláíró tagállamok jogi kötelezettsége, hogy határozottan ellenezzék és elutasítsák a jegyzőkönyv bevezetését;

| 6. | határozottan sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy emlékeztesse a tagállamokat a kazettás lőszerekről szóló egyezmény értelmében fennálló jogi kötelezettségükre; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy fektessen külön hangsúlyt a kazettás lőszerek jelentette fenyegetés mérséklésének tematikus célkitűzésére, és valósítsa meg az Európai Uniónak a CCM-egyezményhez való csatlakozását, amire a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően ma már lehetőség van; |
| --- | --- |

6.

határozottan sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy emlékeztesse a tagállamokat a kazettás lőszerekről szóló egyezmény értelmében fennálló jogi kötelezettségükre; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy fektessen külön hangsúlyt a kazettás lőszerek jelentette fenyegetés mérséklésének tematikus célkitűzésére, és valósítsa meg az Európai Uniónak a CCM-egyezményhez való csatlakozását, amire a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően ma már lehetőség van;

| 7. | üdvözli, hogy 15 részes állam és aláíró fél már végrehajtotta és további 12 határidőre befejezi a készletek megsemmisítését, valamint azt, hogy a lőszer-mentesítési műveletek pedig 18 országban és három másik területen folyamatban vannak; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy 15 részes állam és aláíró fél már végrehajtotta és további 12 határidőre befejezi a készletek megsemmisítését, valamint azt, hogy a lőszer-mentesítési műveletek pedig 18 országban és három másik területen folyamatban vannak;

| 8. | felhívja azon tagállamokat, amelyek még nem részes felei a CCM-nek, ám csökkenteni kívánják a kazettás lőszerek emberre gyakorolt negatív hatásait, hogy az egyezményhez való csatlakozásig hozzanak határozott és átlátható nemzeti intézkedéseket, többek között vezessenek be moratóriumot a kazettás lőszerek használatára, gyártására és átadására vonatkozóan, továbbá sürgősen kezdjék meg kazettáslőszer-készleteik megsemmisítését; |
| --- | --- |

8.

felhívja azon tagállamokat, amelyek még nem részes felei a CCM-nek, ám csökkenteni kívánják a kazettás lőszerek emberre gyakorolt negatív hatásait, hogy az egyezményhez való csatlakozásig hozzanak határozott és átlátható nemzeti intézkedéseket, többek között vezessenek be moratóriumot a kazettás lőszerek használatára, gyártására és átadására vonatkozóan, továbbá sürgősen kezdjék meg kazettáslőszer-készleteik megsemmisítését;

| 9. | felhívja a CCM-egyezményt aláíró tagállamokat, hogy fogadjanak el az annak végrehajtását célzó nemzeti szintű jogszabályokat; sürgeti a tagállamokat, hogy az ezen állásfoglalás keretében vállalt erőfeszítések tekintetében átláthatóan járjanak el, és a CCM szerinti tevékenységeikről rendszeresen tegyenek jelentést, például parlamentjeiknek; |
| --- | --- |

9.

felhívja a CCM-egyezményt aláíró tagállamokat, hogy fogadjanak el az annak végrehajtását célzó nemzeti szintű jogszabályokat; sürgeti a tagállamokat, hogy az ezen állásfoglalás keretében vállalt erőfeszítések tekintetében átláthatóan járjanak el, és a CCM szerinti tevékenységeikről rendszeresen tegyenek jelentést, például parlamentjeiknek;

| 10. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal – különösen az EU szomszédjaival fennálló kapcsolataival összefüggésben – kötött megállapodásokba a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó egységes záradék mellett egységes záradékként illesszék be a kazettás lőszerek tilalmára vonatkozó hivatkozást is; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a harmadik országokkal – különösen az EU szomszédjaival fennálló kapcsolataival összefüggésben – kötött megállapodásokba a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó egységes záradék mellett egységes záradékként illesszék be a kazettás lőszerek tilalmára vonatkozó hivatkozást is;

| 11. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kazettás lőszerek elleni küzdelmet tegyék a közösségi külső segítségnyújtási programok szerves elemévé annak érdekében, hogy a harmadik országokat támogassák a készletek megsemmisítésében és a humanitárius segítségnyújtásban; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kazettás lőszerek elleni küzdelmet tegyék a közösségi külső segítségnyújtási programok szerves elemévé annak érdekében, hogy a harmadik országokat támogassák a készletek megsemmisítésében és a humanitárius segítségnyújtásban;

| 12. | felhívja a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy eltérítsék az államokat attól, hogy nem állami szereplőket kazettás lőszerekkel lássanak el; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy eltérítsék az államokat attól, hogy nem állami szereplőket kazettás lőszerekkel lássanak el;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának és a Kazettáslőszer-ellenes Koalíciónak. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának és a Kazettáslőszer-ellenes Koalíciónak.

---

(1)  HL C 16 E., 2010.1.22., 61. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0285.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0339.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/135 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/135

---

2011. november 17., csütörtökA héa-jogszabályok korszerűsítése az egységes digitális piac fellendítése érdekében

P7_TA(2011)0513

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a héa-jogszabályoknak az egységes digitális piac fellendítése érdekében történő korszerűsítéséről

2013/C 153 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a héajogszabályoknak az egységes digitális piac fellendítése érdekében történő korszerűsítéséről a Bizottsághoz intézett 2011. szeptember 30-i kérdésre (O–000226/2011 – B7–0648/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a héajogszabályoknak az egységes digitális piac fellendítése érdekében történő korszerűsítéséről a Bizottsághoz intézett 2011. szeptember 30-i kérdésre (O–000226/2011 – B7–0648/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. és 167. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. és 167. cikkére,

| — | tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság „Az európai digitális menetrend” című közleményére (COM (2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az európai digitális menetrend” című közleményére (COM (2010)0245),

| — | tekintettel a Bizottságnak a héa jövőjéről szóló zöld könyvére (COM(2010)0695), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a héa jövőjéről szóló zöld könyvére (COM(2010)0695),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló 2011. május 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a héa jövőjéről szóló 2011. október 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a héa jövőjéről szóló 2011. október 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a héa semlegességéről szóló OECD-iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a héa semlegességéről szóló OECD-iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének része az egységes digitális piac megteremtése; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének része az egységes digitális piac megteremtése;

| B. | mivel az egységes uniós digitális piac továbbra is széttöredezett; |
| --- | --- |

B.

mivel az egységes uniós digitális piac továbbra is széttöredezett;

| C. | mivel a gazdasági válság súlyos károkat okozott a gazdasági növekedés kilátásait tekintve, és mivel a digitális gazdaság az elkövetkező években jelentős mértékben hozzá tudna járulni Európa jólétéhez; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdasági válság súlyos károkat okozott a gazdasági növekedés kilátásait tekintve, és mivel a digitális gazdaság az elkövetkező években jelentős mértékben hozzá tudna járulni Európa jólétéhez;

| D. | mivel az internet adómentességéről szóló, 1998-ban hatályba lépett és azóta kiterjesztett egyesült államokbeli törvény („Internet Tax Freedom Act”), amely megtiltja a szövetségi és helyi kormányoknak, hogy megkülönböztető forgalmiadókulcsot alkalmazzanak az online értékesítésekre, jelentős hatással volt az e-kereskedelemre, és hozzájárult a piacot világszerte uraló vállalatok létrejöttéhez; |
| --- | --- |

D.

mivel az internet adómentességéről szóló, 1998-ban hatályba lépett és azóta kiterjesztett egyesült államokbeli törvény („Internet Tax Freedom Act”), amely megtiltja a szövetségi és helyi kormányoknak, hogy megkülönböztető forgalmiadókulcsot alkalmazzanak az online értékesítésekre, jelentős hatással volt az e-kereskedelemre, és hozzájárult a piacot világszerte uraló vállalatok létrejöttéhez;

| E. | mivel az Európai Uniónak a tagállamok közötti online és határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítése révén érvényre kell juttatnia az egységes piacban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Uniónak a tagállamok közötti online és határokon átnyúló kereskedelem megkönnyítése révén érvényre kell juttatnia az egységes piacban rejlő lehetőségeket;

| F. | mivel a Bizottságban jelenleg zajlik a héa jövőjének áttekintése, és mivel ezzel kapcsolatban figyelembe kell venni az Európa 2020 stratégiát; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottságban jelenleg zajlik a héa jövőjének áttekintése, és mivel ezzel kapcsolatban figyelembe kell venni az Európa 2020 stratégiát;

| 1. | rámutat, hogy a jelenlegi jogi keret és különösen a 2006/112/EK irányelv 3. melléklete akadályozza az új digitális szolgáltatások fejlődését, és következésképpen nem áll összhangban a digitális menetrendben kitűzött célokkal; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy a jelenlegi jogi keret és különösen a 2006/112/EK irányelv 3. melléklete akadályozza az új digitális szolgáltatások fejlődését, és következésképpen nem áll összhangban a digitális menetrendben kitűzött célokkal;

| 2. | úgy véli, hogy a könyvekre alkalmazandó héakulcsok jól mutatják a jelenlegi jogi szabályozás hiányosságait, tekintettel arra, hogy miközben a tagállamok a könyvek bármiféle fizikai eszközön történő forgalmazására csökkentett kulcsokat alkalmazhatnak, az e-könyvek legalább 15 %-os normál adókulcs alá esnek; úgy véli, hogy ez a megkülönböztetés tarthatatlan, tekintettel az e piaci szegmensben rejlő növekedési lehetőségekre; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a könyvekre alkalmazandó héakulcsok jól mutatják a jelenlegi jogi szabályozás hiányosságait, tekintettel arra, hogy miközben a tagállamok a könyvek bármiféle fizikai eszközön történő forgalmazására csökkentett kulcsokat alkalmazhatnak, az e-könyvek legalább 15 %-os normál adókulcs alá esnek; úgy véli, hogy ez a megkülönböztetés tarthatatlan, tekintettel az e piaci szegmensben rejlő növekedési lehetőségekre;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak ambiciózusan túl kell mennie a jelenlegi jogi keret következetlenségeinek egyszerű orvoslásán; úgy véli, hogy a héaszabályok felülvizsgálatakor prioritásként kell kezelni a vállalatok arra való ösztönzését, hogy új páneurópai online szolgáltatásokat fejlesszenek ki és biztosítsanak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak ambiciózusan túl kell mennie a jelenlegi jogi keret következetlenségeinek egyszerű orvoslásán; úgy véli, hogy a héaszabályok felülvizsgálatakor prioritásként kell kezelni a vállalatok arra való ösztönzését, hogy új páneurópai online szolgáltatásokat fejlesszenek ki és biztosítsanak;

| 4. | rámutat ugyanakkor arra, hogy az Uniónak saját szükségleteinek megfelelő, testreszabott megoldásokat kell kidolgoznia; úgy véli, hogy a valóban egységes piac kialakítása érdekében az uniós jogi szabályozás lehetővé tehetné a tagállamok számára, hogy átmeneti jelleggel csökkentett héakulcsot alkalmazzanak az elektronikus úton forgalmazott kulturális tartalmakra; |
| --- | --- |

4.

rámutat ugyanakkor arra, hogy az Uniónak saját szükségleteinek megfelelő, testreszabott megoldásokat kell kidolgoznia; úgy véli, hogy a valóban egységes piac kialakítása érdekében az uniós jogi szabályozás lehetővé tehetné a tagállamok számára, hogy átmeneti jelleggel csökkentett héakulcsot alkalmazzanak az elektronikus úton forgalmazott kulturális tartalmakra;

| 5. | úgy véli, hogy ez az új kategória – amely bekerülne a 2006/112/EK irányelv jelenlegi 3. mellékletébe – magában foglalhatná az EU-ban székhellyel rendelkező szolgáltató által az Unió területén lakóhellyel rendelkező fogyasztók számára nyújtott olyan online szolgáltatásokat, mint a televízió, a zene, a könyv vagy a napilapok és magazinok; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy ez az új kategória – amely bekerülne a 2006/112/EK irányelv jelenlegi 3. mellékletébe – magában foglalhatná az EU-ban székhellyel rendelkező szolgáltató által az Unió területén lakóhellyel rendelkező fogyasztók számára nyújtott olyan online szolgáltatásokat, mint a televízió, a zene, a könyv vagy a napilapok és magazinok;

| 6. | rámutat arra, hogy a kulturális, média- és kreatív tartalmak digitális terjesztése lehetővé teszi, hogy a szerzők és a tartalomszolgáltatók új, szélesebb közönséget érjenek el; úgy véli, hogy az Uniónak elő kell mozdítani a digitális tartalmak (minden platformon történő) létrehozását, előállítását és terjesztését, valamint hogy amennyiben az online kulturális tartalmakra csökkentett héakulcsot alkalmaznak, az minden bizonnyal fellendíti a növekedést; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy a kulturális, média- és kreatív tartalmak digitális terjesztése lehetővé teszi, hogy a szerzők és a tartalomszolgáltatók új, szélesebb közönséget érjenek el; úgy véli, hogy az Uniónak elő kell mozdítani a digitális tartalmak (minden platformon történő) létrehozását, előállítását és terjesztését, valamint hogy amennyiben az online kulturális tartalmakra csökkentett héakulcsot alkalmaznak, az minden bizonnyal fellendíti a növekedést;

| 7. | felhívja a figyelmet az OECD által az e-kereskedelem adóztatására vonatkozóan az 1998. évi ottawai konferencián megállapított alapelvekre, amelyek értelmében a fogyasztási adókra – köztük a héára – vonatkozó szabályok alapján a fogyasztás helye szerinti joghatóság területén való adózást kell bevezetni; rámutat arra, hogy a 2008/8/EK irányelv szerint az OECD alapelveit 2015. január 1-jétől alkalmazzák az Európai Unióra; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet az OECD által az e-kereskedelem adóztatására vonatkozóan az 1998. évi ottawai konferencián megállapított alapelvekre, amelyek értelmében a fogyasztási adókra – köztük a héára – vonatkozó szabályok alapján a fogyasztás helye szerinti joghatóság területén való adózást kell bevezetni; rámutat arra, hogy a 2008/8/EK irányelv szerint az OECD alapelveit 2015. január 1-jétől alkalmazzák az Európai Unióra;

| 8. | úgy véli, hogy a héajogszabályok felülvizsgálatának – amely nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a csökkentett héakulcsok tekintetében – együtt kell járnia a 2008/8/EK irányelvben rögzített elvek alkalmazásával; ugyanakkor rámutat arra, hogy ahhoz, hogy az összes tagállam egyenlően élvezhesse az egységes digitális piac előnyeit, a lehető leghamarabb alkalmazni kell a fogyasztás helyszínéül szolgáló tagállam szerinti adóztatás elvét; hangsúlyozza, hogy bármely felülvizsgálatnak a héarendszer egyszerűsödéséhez – például egyablakos héarendszerhez és a kettős adóztatás megszüntetéséhez – kell vezetnie; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a héajogszabályok felülvizsgálatának – amely nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a csökkentett héakulcsok tekintetében – együtt kell járnia a 2008/8/EK irányelvben rögzített elvek alkalmazásával; ugyanakkor rámutat arra, hogy ahhoz, hogy az összes tagállam egyenlően élvezhesse az egységes digitális piac előnyeit, a lehető leghamarabb alkalmazni kell a fogyasztás helyszínéül szolgáló tagállam szerinti adóztatás elvét; hangsúlyozza, hogy bármely felülvizsgálatnak a héarendszer egyszerűsödéséhez – például egyablakos héarendszerhez és a kettős adóztatás megszüntetéséhez – kell vezetnie;

| 9. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a 2008/8/EK irányelv felülvizsgálatának lehetőségét annak biztosítása érdekében, hogy a héa már 2015. január 1-je előtt a rendeltetési hely elve szerint kerüljön megfizetésre; |
| --- | --- |

9.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a 2008/8/EK irányelv felülvizsgálatának lehetőségét annak biztosítása érdekében, hogy a héa már 2015. január 1-je előtt a rendeltetési hely elve szerint kerüljön megfizetésre;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

(2)  HL L 44., 2008.2.20., 11. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0240.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0436.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/137 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/137

---

2011. november 17., csütörtökAz EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalások

P7_TA(2011)0514

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásaival az EU és Grúzia közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2133(INI))

2013/C 153 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU és Grúzia közötti társulási megállapodás megkötéséről szóló jelenlegi tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Grúzia közötti társulási megállapodás megkötéséről szóló jelenlegi tárgyalásokra,

| — | tekintettel a 2008. szeptember 1-jei rendkívüli európai tanácsi ülés következtetéseire és az Európai Unió Külkapcsolatok Tanácsa 2008. szeptember 15-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. szeptember 1-jei rendkívüli európai tanácsi ülés következtetéseire és az Európai Unió Külkapcsolatok Tanácsa 2008. szeptember 15-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács Grúziáról szóló, a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2010. május 10-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Grúziáról szóló, a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2010. május 10-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Grúzia és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Grúzia és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodásra, mely az EU közvetítésével jött létre Grúzia és az Orosz Föderáció között, és tekintettel a 2008. szeptember 8-i végrehajtási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodásra, mely az EU közvetítésével jött létre Grúzia és az Orosz Föderáció között, és tekintettel a 2008. szeptember 8-i végrehajtási megállapodásra,

| — | tekintettel a grúz elnök, Miheil Szaakasvili Európai Parlamenthez intézett, 2010. november 23-i beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a grúz elnök, Miheil Szaakasvili Európai Parlamenthez intézett, 2010. november 23-i beszédére,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2010. október 25-i, a keleti partnerségről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2010. október 25-i, a keleti partnerségről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, 2011. május 25-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, 2011. május 25-i közös közleményre,

| — | tekintettel a 2006. november 14-én az EU–Grúzia Együttműködési Tanács által támogatott, az EU és Grúzia közötti, az európai szomszédságpolitika részét képező közös cselekvési tervre, amely a közös értékek és a politikai, gazdasági és intézményi reformok hatékony megvalósítása melletti elkötelezettség alapján jelöli ki a stratégiai és egyedi célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. november 14-én az EU–Grúzia Együttműködési Tanács által támogatott, az EU és Grúzia közötti, az európai szomszédságpolitika részét képező közös cselekvési tervre, amely a közös értékek és a politikai, gazdasági és intézményi reformok hatékony megvalósítása melletti elkötelezettség alapján jelöli ki a stratégiai és egyedi célokat,

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak a Grúzia által elért eredményekről szóló, 2011. május 25-én elfogadott jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak a Grúzia által elért eredményekről szóló, 2011. május 25-én elfogadott jelentésére,

| — | tekintettel az EU és Grúzia között 2011. március 1-jén hatályba lépett vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Grúzia között 2011. március 1-jén hatályba lépett vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió és Grúzia közötti, 2009. november 30-i mobilitási partnerségről szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Grúzia közötti, 2009. november 30-i mobilitási partnerségről szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság által 2009-ben kiadott, Grúziának a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról (DCFTA) szóló tárgyalások megnyitására való felkészültségére vonatkozó kulcsfontosságú ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2009-ben kiadott, Grúziának a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról (DCFTA) szóló tárgyalások megnyitására való felkészültségére vonatkozó kulcsfontosságú ajánlásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió és Grúzia közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás 2011. július 14-i aláírására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Grúzia közötti, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló megállapodás 2011. július 14-i aláírására,

| — | tekintettel az EU és tagállamai, valamint Grúzia közötti, az Európai Közös Légtérre vonatkozó, 2010. december 2-i megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és tagállamai, valamint Grúzia közötti, az Európai Közös Légtérre vonatkozó, 2010. december 2-i megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 13/2010. sz. különjelentésére az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében a dél-kaukázusi térségben elért eredményekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 13/2010. sz. különjelentésére az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében a dél-kaukázusi térségben elért eredményekről,

| — | tekintettel Grúziáról szóló, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (1), a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (2) és az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel Grúziáról szóló, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (1), a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (2) és az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0374/2011),

| A. | mivel a politikai és társadalmi-gazdasági reformok támogatása és az EU-hoz való közeledés megkönnyítése révén a keleti partnerség fontos politikai keretet teremtett a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulások ösztönzéséhez és az EU és Grúzia közötti gazdasági integráció fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a politikai és társadalmi-gazdasági reformok támogatása és az EU-hoz való közeledés megkönnyítése révén a keleti partnerség fontos politikai keretet teremtett a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulások ösztönzéséhez és az EU és Grúzia közötti gazdasági integráció fejlesztéséhez;

| B. | mivel a keleti partnerség a kétoldalú kapcsolatok erősítése céljából új társulási megállapodásokat hoz létre, tekintetbe véve az egyes partnerországok sajátos helyzetét és törekvéseit, valamint arra való képességét, hogy eleget tegyen az ezekből eredő kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség a kétoldalú kapcsolatok erősítése céljából új társulási megállapodásokat hoz létre, tekintetbe véve az egyes partnerországok sajátos helyzetét és törekvéseit, valamint arra való képességét, hogy eleget tegyen az ezekből eredő kötelezettségeknek;

| C. | mivel Grúzia aktív kötelezettségvállalása és a közös értékek és alapelvek – így a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása – melletti elkötelezettsége elengedhetetlen feltétele a folyamat továbbvitelének, valamint a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások és a jövőbeni végrehajtás sikerességének, amelynek tartós hatása lesz az ország fejlődésére; |
| --- | --- |

C.

mivel Grúzia aktív kötelezettségvállalása és a közös értékek és alapelvek – így a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása – melletti elkötelezettsége elengedhetetlen feltétele a folyamat továbbvitelének, valamint a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások és a jövőbeni végrehajtás sikerességének, amelynek tartós hatása lesz az ország fejlődésére;

| D. | mivel a jogszabályok közelítése az EU és Grúzia közötti együttműködés elősegítésének fontos eszköze; |
| --- | --- |

D.

mivel a jogszabályok közelítése az EU és Grúzia közötti együttműködés elősegítésének fontos eszköze;

| E. | mivel Grúzia a keleti partnerség egyik legjobban teljesítő partnere a reformok elfogadása tekintetében, noha még problémák mutatkoznak azok végrehajtása terén; mivel az igazságszolgáltatás, a munkajog, a nők jogai és a kisebbségek integrálása terén további reformok szükségesek; |
| --- | --- |

E.

mivel Grúzia a keleti partnerség egyik legjobban teljesítő partnere a reformok elfogadása tekintetében, noha még problémák mutatkoznak azok végrehajtása terén; mivel az igazságszolgáltatás, a munkajog, a nők jogai és a kisebbségek integrálása terén további reformok szükségesek;

| F. | mivel a megoldatlan orosz–grúz ellentét akadályozza Grúzia stabilitását és fejlődését; mivel Oroszország továbbra is megszállás alatt tartja Grúzia Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia régióját, megsértve ezzel a nemzetközi jog alapvető normáit és elveit; mivel a megszálló erők tényleges ellenőrzése alatt álló területeken etnikai tisztogatásokra és erőszakkal foganatosított demográfiai változásokra került sor, és mivel a megszálló erők tehetők felelőssé az emberi jogok e területeken történő megsértéséért; |
| --- | --- |

F.

mivel a megoldatlan orosz–grúz ellentét akadályozza Grúzia stabilitását és fejlődését; mivel Oroszország továbbra is megszállás alatt tartja Grúzia Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia régióját, megsértve ezzel a nemzetközi jog alapvető normáit és elveit; mivel a megszálló erők tényleges ellenőrzése alatt álló területeken etnikai tisztogatásokra és erőszakkal foganatosított demográfiai változásokra került sor, és mivel a megszálló erők tehetők felelőssé az emberi jogok e területeken történő megsértéséért;

| G. | mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleményben az EU kinyilvánította, hogy proaktívabban kíván fellépni a konfliktusok megoldásában; mivel az európai uniós megfigyelő misszió jelentős szerepet tölt be a helyszínen, és az Európai Unió dél-kaukázusi, valamint a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője a genfi tárgyalások társelnöke; mivel a tárgyalások eddig kevés eredménnyel jártak; |
| --- | --- |

G.

mivel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleményben az EU kinyilvánította, hogy proaktívabban kíván fellépni a konfliktusok megoldásában; mivel az európai uniós megfigyelő misszió jelentős szerepet tölt be a helyszínen, és az Európai Unió dél-kaukázusi, valamint a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője a genfi tárgyalások társelnöke; mivel a tárgyalások eddig kevés eredménnyel jártak;

| H. | mivel az EU hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog tiszteletben tartása mellett Grúziának jogában áll bármilyen nemzetközi szervezethez vagy szövetséghez csatlakozni, és megismételve, hogy szilárdan hisz abban az elvben, miszerint egyetlen harmadik ország sem vétózhatja meg egy másik ország azon szuverén döntését, hogy csatlakozik egy nemzetközi szervezethez vagy szövetséghez, illetve nem áll jogában destabilizálni egy demokratikus úton megválasztott kormányt; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog tiszteletben tartása mellett Grúziának jogában áll bármilyen nemzetközi szervezethez vagy szövetséghez csatlakozni, és megismételve, hogy szilárdan hisz abban az elvben, miszerint egyetlen harmadik ország sem vétózhatja meg egy másik ország azon szuverén döntését, hogy csatlakozik egy nemzetközi szervezethez vagy szövetséghez, illetve nem áll jogában destabilizálni egy demokratikus úton megválasztott kormányt;

| I. | mivel a társulási megállapodásról Grúziával folytatott tárgyalások akadálytalanul haladnak, azonban a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról (DCFTA) szóló tárgyalások még nem kezdődtek el; |
| --- | --- |

I.

mivel a társulási megállapodásról Grúziával folytatott tárgyalások akadálytalanul haladnak, azonban a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról (DCFTA) szóló tárgyalások még nem kezdődtek el;

1.   a társulási megállapodásról jelenleg folytatott tárgyalások összefüggésében a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez:

| a) | el kell érni, hogy a Grúziával folytatott tárgyalások továbbra is egyenletes ütemben folytatódjanak; |
| --- | --- |

a)

el kell érni, hogy a Grúziával folytatott tárgyalások továbbra is egyenletes ütemben folytatódjanak;

| b) | egyúttal el kell érni, hogy a társulási megállapodás átfogó és előremutató keretet jelentsen az elkövetkező évek során a Grúziával fenntartott kapcsolatok alakulása szempontjából; |
| --- | --- |

b)

egyúttal el kell érni, hogy a társulási megállapodás átfogó és előremutató keretet jelentsen az elkövetkező évek során a Grúziával fenntartott kapcsolatok alakulása szempontjából;

Politikai párbeszéd és együttműködés

| c) | el kell ismerni Grúziát európai államként, el kell ismerni Grúzia uniós, többek között az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkén alapuló törekvéseit, és az EU kötelezettségvállalását és a Grúziával folyamatban lévő tárgyalásokat európai perspektívába kell helyezni mint a reformok végrehajtásának értékes támaszát és e reformok nyilvánosság általi támogatásának szükséges katalizátorát, melyek tovább erősíthetik Grúzia elkötelezettségét a közös értékek és a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás elvei mellett; |
| --- | --- |

c)

el kell ismerni Grúziát európai államként, el kell ismerni Grúzia uniós, többek között az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkén alapuló törekvéseit, és az EU kötelezettségvállalását és a Grúziával folyamatban lévő tárgyalásokat európai perspektívába kell helyezni mint a reformok végrehajtásának értékes támaszát és e reformok nyilvánosság általi támogatásának szükséges katalizátorát, melyek tovább erősíthetik Grúzia elkötelezettségét a közös értékek és a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a felelősségteljes kormányzás elvei mellett;

| d) | meg kell erősíteni Grúzia szuverenitásának és területi integritásának uniós támogatását, és a megállapodás megkötése után biztosítani kell annak Grúzia egész területére történő alkalmazhatóságát; ennek érdekében továbbra is aktív szerepet kell vállalni a konfliktusok megoldásában, többek között az európai uniós megfigyelő misszió révén, amelynek megbízatását a közelmúltban 2012. szeptember 15-ig meghosszabbították; |
| --- | --- |

d)

meg kell erősíteni Grúzia szuverenitásának és területi integritásának uniós támogatását, és a megállapodás megkötése után biztosítani kell annak Grúzia egész területére történő alkalmazhatóságát; ennek érdekében továbbra is aktív szerepet kell vállalni a konfliktusok megoldásában, többek között az európai uniós megfigyelő misszió révén, amelynek megbízatását a közelmúltban 2012. szeptember 15-ig meghosszabbították;

| e) | ki kell emelni az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek és menekültek állandó lakóhelyükre való biztonságos és méltóságteljes visszatérésének szükségességét és az erőltetett demográfiai változások elfogadhatatlanságát; |
| --- | --- |

e)

ki kell emelni az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek és menekültek állandó lakóhelyükre való biztonságos és méltóságteljes visszatérésének szükségességét és az erőltetett demográfiai változások elfogadhatatlanságát;

| f) | hangsúlyozni kell az etnikai csoportok közötti és a vallási tolerancia fontosságát; üdvözölni kell a grúz parlament által a vallási szervezetek nyilvántartásba vételéről a közelmúltban elfogadott jogszabályt és a nemzeti kisebbségek jobb integrálását célzó, a grúz kormány által az oktatás területén elfogadott pozitív intézkedéseket; |
| --- | --- |

f)

hangsúlyozni kell az etnikai csoportok közötti és a vallási tolerancia fontosságát; üdvözölni kell a grúz parlament által a vallási szervezetek nyilvántartásba vételéről a közelmúltban elfogadott jogszabályt és a nemzeti kisebbségek jobb integrálását célzó, a grúz kormány által az oktatás területén elfogadott pozitív intézkedéseket;

| g) | megszállt területekként kell elismerni Grúzia Abházia és Csinvali régióját/Dél-Oszétiát; |
| --- | --- |

g)

megszállt területekként kell elismerni Grúzia Abházia és Csinvali régióját/Dél-Oszétiát;

| h) | fokozni kell a megbeszéléseket az Orosz Föderációval annak biztosítása érdekében, hogy az feltétel nélkül teljesítse az Oroszország és Grúzia közötti 2008. augusztus 12-i fegyverszünet valamennyi rendelkezését, különösen azokat, melyek arra kötelezik Oroszországot, hogy biztosítson korlátlan hozzáférést az európai uniós megfigyelő misszió számára a megszállt Abháziában és Csinvali régióban/Dél-Oszétiában; ki kell hangsúlyozni a stabilitás megteremtésének szükségességét Grúzia fent említett régióiban; |
| --- | --- |

h)

fokozni kell a megbeszéléseket az Orosz Föderációval annak biztosítása érdekében, hogy az feltétel nélkül teljesítse az Oroszország és Grúzia közötti 2008. augusztus 12-i fegyverszünet valamennyi rendelkezését, különösen azokat, melyek arra kötelezik Oroszországot, hogy biztosítson korlátlan hozzáférést az európai uniós megfigyelő misszió számára a megszállt Abháziában és Csinvali régióban/Dél-Oszétiában; ki kell hangsúlyozni a stabilitás megteremtésének szükségességét Grúzia fent említett régióiban;

| i) | fel kell szólítani Oroszországot, hogy vonja vissza Abházia és a Csinvali/Dél-Oszétia grúz régiók elszakadásának elismerését, szüntesse meg a grúz területek megszállását és teljes mértékben tartsa tiszteletben Grúzia szuverenitását és területi függetlenségét, továbbá a nemzetközi jog, az ENSZ Alapokmánya, a Helsinkiben megtartott Európai Biztonsági és Együttműködési Konferencia Záróokmánya és az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatai által nemzetközileg elismert határok sérthetetlenségét; |
| --- | --- |

i)

fel kell szólítani Oroszországot, hogy vonja vissza Abházia és a Csinvali/Dél-Oszétia grúz régiók elszakadásának elismerését, szüntesse meg a grúz területek megszállását és teljes mértékben tartsa tiszteletben Grúzia szuverenitását és területi függetlenségét, továbbá a nemzetközi jog, az ENSZ Alapokmánya, a Helsinkiben megtartott Európai Biztonsági és Együttműködési Konferencia Záróokmánya és az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatai által nemzetközileg elismert határok sérthetetlenségét;

| j) | üdvözlendő Grúzia egyoldalú kötelezettségvállalása, hogy nem folyamodik erőszakhoz Abházia és Dél-Oszétia fölötti ellenőrzésének visszaállítása érdekében, amint azt Szaakasvili elnök az Európai Parlament előtt elhangzott, 2010. november 23-i beszédében kinyilvánította, és fel kell szólítani Oroszországot, hogy hasonlóképpen vállalja, hogy nem alkalmaz erőszakot Grúziával szemben; a megbékélés fontos eszközeként üdvözlendő Grúzia megszállott területekre vonatkozó stratégiája és kapcsolatfelvételre irányuló cselekvési terve, és egyúttal hangsúlyozni kell az Abházia és Dél-Oszétia helyi lakosságával folytatott párbeszéd és az emberek közötti kapcsolatok elmélyítésének szükségességét annak érdekében, hogy lehetővé váljon a megbékélés; |
| --- | --- |

j)

üdvözlendő Grúzia egyoldalú kötelezettségvállalása, hogy nem folyamodik erőszakhoz Abházia és Dél-Oszétia fölötti ellenőrzésének visszaállítása érdekében, amint azt Szaakasvili elnök az Európai Parlament előtt elhangzott, 2010. november 23-i beszédében kinyilvánította, és fel kell szólítani Oroszországot, hogy hasonlóképpen vállalja, hogy nem alkalmaz erőszakot Grúziával szemben; a megbékélés fontos eszközeként üdvözlendő Grúzia megszállott területekre vonatkozó stratégiája és kapcsolatfelvételre irányuló cselekvési terve, és egyúttal hangsúlyozni kell az Abházia és Dél-Oszétia helyi lakosságával folytatott párbeszéd és az emberek közötti kapcsolatok elmélyítésének szükségességét annak érdekében, hogy lehetővé váljon a megbékélés;

| k) | üdvözölni kell a Grúzia és Oroszország kormányai közötti, Oroszországnak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő csatlakozására vonatkozó megállapodást abban a reményben, hogy ez a megállapodás Grúzia szerves részeként kezeli Abháziát és Dél-Oszétiát; |
| --- | --- |

k)

üdvözölni kell a Grúzia és Oroszország kormányai közötti, Oroszországnak a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő csatlakozására vonatkozó megállapodást abban a reményben, hogy ez a megállapodás Grúzia szerves részeként kezeli Abháziát és Dél-Oszétiát;

| l) | fel kell szólítani Grúziát és Oroszországot, hogy különféle kérdésekben előfeltételek nélkül folytassanak közvetlen megbeszéléseket, adott esetben egy mindkét fél által elfogadott harmadik fél közvetítésével, aminek célja, hogy kiegészítse, nem pedig hogy helyettesítse a meglévő genfi folyamatot; |
| --- | --- |

l)

fel kell szólítani Grúziát és Oroszországot, hogy különféle kérdésekben előfeltételek nélkül folytassanak közvetlen megbeszéléseket, adott esetben egy mindkét fél által elfogadott harmadik fél közvetítésével, aminek célja, hogy kiegészítse, nem pedig hogy helyettesítse a meglévő genfi folyamatot;

| m) | hangot kell adni azon terrortámadások miatti aggodalmaknak, amelyek tavaly óta történtek Grúziában, és felhívást kell intézni Grúziához, hogy működjön együtt a fent említett terrortámadások kivizsgálásában; arra kell ösztönözni Grúziát és Oroszországot, hogy mérsékeljék a robbantásokkal és a terrorizmus támogatásával kapcsolatos nyilatkozatok hangnemét, hogy e vizsgálatokat bizalmi légkör jellemezze; |
| --- | --- |

m)

hangot kell adni azon terrortámadások miatti aggodalmaknak, amelyek tavaly óta történtek Grúziában, és felhívást kell intézni Grúziához, hogy működjön együtt a fent említett terrortámadások kivizsgálásában; arra kell ösztönözni Grúziát és Oroszországot, hogy mérsékeljék a robbantásokkal és a terrorizmus támogatásával kapcsolatos nyilatkozatok hangnemét, hogy e vizsgálatokat bizalmi légkör jellemezze;

| n) | üdvözölni kell a Grúzia és az Oroszországi Föderáció közötti, Oroszország WTO-hoz történő csatlakozására vonatkozó megállapodást, amely a két ország közötti kereskedelem ellenőrzését célzó intézkedést is tartalmaz; |
| --- | --- |

n)

üdvözölni kell a Grúzia és az Oroszországi Föderáció közötti, Oroszország WTO-hoz történő csatlakozására vonatkozó megállapodást, amely a két ország közötti kereskedelem ellenőrzését célzó intézkedést is tartalmaz;

A jog érvényesülésén, a szabadságon és a biztonságon alapuló térség

| o) | üdvözlendő a Grúzia által a demokratikus reformok terén elért jelentős fejlődés, ideértve a demokratikus intézmények megerősítését, különösen az ombudsmani hivatal megerősítését, a korrupció elleni küzdelmet, az igazságszolgáltatási rendszer reformját, továbbá a gazdasági reformokat és a liberalizációt; gratulálni kell Grúziának, amiért sikerült csökkentenie a bűnözés általános és kifejezetten súlyos arányát az országban; |
| --- | --- |

o)

üdvözlendő a Grúzia által a demokratikus reformok terén elért jelentős fejlődés, ideértve a demokratikus intézmények megerősítését, különösen az ombudsmani hivatal megerősítését, a korrupció elleni küzdelmet, az igazságszolgáltatási rendszer reformját, továbbá a gazdasági reformokat és a liberalizációt; gratulálni kell Grúziának, amiért sikerült csökkentenie a bűnözés általános és kifejezetten súlyos arányát az országban;

| p) | fel kell szólítani a grúz kormányt, hogy fokozottabb mértékben folytasson konstruktív politikai párbeszédet az ellenzéki erőkkel, és folytassa olyan demokratikus környezet kialakítását, ahol van tere a szólásszabadságnak, különös tekintettel az összes politikai párt közmédiához való hozzáférésére; |
| --- | --- |

p)

fel kell szólítani a grúz kormányt, hogy fokozottabb mértékben folytasson konstruktív politikai párbeszédet az ellenzéki erőkkel, és folytassa olyan demokratikus környezet kialakítását, ahol van tere a szólásszabadságnak, különös tekintettel az összes politikai párt közmédiához való hozzáférésére;

| q) | fel kell szólítani a grúz kormányt, hogy a börtönökben és fogvatartási központokban uralkodó fizikai körülményeket javítsa tovább, a továbbiakban is teljes körű támogatást kell nyújtani az emberi jogok megsértésének nyomon követéséért felelős grúz ombudsman számára, és fontolóra kell venni annak elősegítését, hogy a civil társadalmi és az emberi jogi nem kormányzati szervezetek meglátogathassák a börtönökben és fogvatartási központokban őrzött személyeket; |
| --- | --- |

q)

fel kell szólítani a grúz kormányt, hogy a börtönökben és fogvatartási központokban uralkodó fizikai körülményeket javítsa tovább, a továbbiakban is teljes körű támogatást kell nyújtani az emberi jogok megsértésének nyomon követéséért felelős grúz ombudsman számára, és fontolóra kell venni annak elősegítését, hogy a civil társadalmi és az emberi jogi nem kormányzati szervezetek meglátogathassák a börtönökben és fogvatartási központokban őrzött személyeket;

| r) | értékelni kell a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások, továbbá az EU és Grúzia közötti mobilitási partnerség végrehajtását; ezután fontolóra kell venni az EU és Grúzia közötti vízumpárbeszéd megfelelő időben történő elindítását a vízumliberalizáció céljával; biztosítani kell, hogy a megállapodás tükrözze a vízumliberalizáció megvalósítása felé tett fejlődést a megállapodásról szóló tárgyalások lezárásakor; |
| --- | --- |

r)

értékelni kell a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások, továbbá az EU és Grúzia közötti mobilitási partnerség végrehajtását; ezután fontolóra kell venni az EU és Grúzia közötti vízumpárbeszéd megfelelő időben történő elindítását a vízumliberalizáció céljával; biztosítani kell, hogy a megállapodás tükrözze a vízumliberalizáció megvalósítása felé tett fejlődést a megállapodásról szóló tárgyalások lezárásakor;

| s) | a legmagasabb nemzetközi és európai standardokat tükröző, az emberi jogok védelméről és előmozdításáról szóló záradékokat kell beépíteni a megállapodásba, maradéktalanul kihasználva az Európa Tanács és az EBESZ nyújtotta keretet, és ragaszkodva különösen a lakóhelyüket országon belül elhagyni kényszerülő, és a nemzeti vagy egyéb kisebbségekhez tartozó személyek jogaihoz; |
| --- | --- |

s)

a legmagasabb nemzetközi és európai standardokat tükröző, az emberi jogok védelméről és előmozdításáról szóló záradékokat kell beépíteni a megállapodásba, maradéktalanul kihasználva az Európa Tanács és az EBESZ nyújtotta keretet, és ragaszkodva különösen a lakóhelyüket országon belül elhagyni kényszerülő, és a nemzeti vagy egyéb kisebbségekhez tartozó személyek jogaihoz;

| t) | méltatni kell a Grúzia által a belső menekültekkel kapcsolatos cselekvési terv végrehajtása terén végzett munkát, különös tekintettel a lakásokhoz való hozzájutásra; |
| --- | --- |

t)

méltatni kell a Grúzia által a belső menekültekkel kapcsolatos cselekvési terv végrehajtása terén végzett munkát, különös tekintettel a lakásokhoz való hozzájutásra;

| u) | a grúz hatóságokat mind az uniós jogszabályok, mind az EU Alapjogi Chartája tartalmát és szellemét tükröző, átfogó és hatékony megkülönböztetés elleni jogszabályok elfogadására és végrehajtására kell ösztönözni, melyeknek – egyebek mellett – rendelkezéseket kell tartalmazniuk a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

u)

a grúz hatóságokat mind az uniós jogszabályok, mind az EU Alapjogi Chartája tartalmát és szellemét tükröző, átfogó és hatékony megkülönböztetés elleni jogszabályok elfogadására és végrehajtására kell ösztönözni, melyeknek – egyebek mellett – rendelkezéseket kell tartalmazniuk a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés ellen;

| v) | a megállapodásban hangsúlyt kell fektetni az alapvető szabadságok biztosítása, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a korrupció elleni küzdelem fontosságára, valamint továbbra is támogatni kell az igazságügyi rendszer – a prioritások egyikének tekintett – reformját annak érdekében, hogy az emberek jobban bízzanak az igazságszolgáltatásban; egyúttal szükség van egy teljes mértékben független igazságszolgáltatási rendszer kialakítására, ideértve az annak biztosítására szolgáló lépések megtételét is, hogy tisztességesen felülvizsgálják a kiemelt jelentőségű politikai, emberi jogi és ingatlanbitorlási ügyeket; |
| --- | --- |

v)

a megállapodásban hangsúlyt kell fektetni az alapvető szabadságok biztosítása, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és a korrupció elleni küzdelem fontosságára, valamint továbbra is támogatni kell az igazságügyi rendszer – a prioritások egyikének tekintett – reformját annak érdekében, hogy az emberek jobban bízzanak az igazságszolgáltatásban; egyúttal szükség van egy teljes mértékben független igazságszolgáltatási rendszer kialakítására, ideértve az annak biztosítására szolgáló lépések megtételét is, hogy tisztességesen felülvizsgálják a kiemelt jelentőségű politikai, emberi jogi és ingatlanbitorlási ügyeket;

| w) | felkell szólítani a grúz kormányt, hogy mozdítsa elő a média és a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a médiapluralizmust; lehetővé kell tenni a média számára a független és pártatlan, politikai és gazdasági nyomástól mentes tudósítást; biztosítani kell az újságírók védelmére irányuló intézkedések hiteles és hatékony végrehajtását; biztosítani kell a média-tulajdonjogok átláthatóságát, különös tekintettel a műsorszolgáltató médiumokra és a nyilvános információkhoz való szabad hozzáférésre; |
| --- | --- |

w)

felkell szólítani a grúz kormányt, hogy mozdítsa elő a média és a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a médiapluralizmust; lehetővé kell tenni a média számára a független és pártatlan, politikai és gazdasági nyomástól mentes tudósítást; biztosítani kell az újságírók védelmére irányuló intézkedések hiteles és hatékony végrehajtását; biztosítani kell a média-tulajdonjogok átláthatóságát, különös tekintettel a műsorszolgáltató médiumokra és a nyilvános információkhoz való szabad hozzáférésre;

| x) | a megállapodásba bele kell foglalni egy szakaszt a gyermekek jogainak védelméről, ideértve a vonatkozó grúz jogszabályoknak a gyermek jogairól szóló egyezménnyel történő összehangolását is; |
| --- | --- |

x)

a megállapodásba bele kell foglalni egy szakaszt a gyermekek jogainak védelméről, ideértve a vonatkozó grúz jogszabályoknak a gyermek jogairól szóló egyezménnyel történő összehangolását is;

| y) | hangsúlyozni kell a nemek közötti teljes körű egyenlőség elérésének fontosságát, különösen ami a nemek közötti súlyos bérszakadékot illeti; |
| --- | --- |

y)

hangsúlyozni kell a nemek közötti teljes körű egyenlőség elérésének fontosságát, különösen ami a nemek közötti súlyos bérszakadékot illeti;

Gazdaság és ágazati együttműködés

| z) | minél előbb meg kell kezdeni a tárgyalásokat a DCFTA-ról, és ebben az összefüggésben meg kell adni a szükséges támogatást a grúz partnereknek a tárgyalások levezetéséhez, majd a DCFTA későbbi végrehajtásához annak társadalmi és környezeti hatásainak pontos és alapos felmérését követően; |
| --- | --- |

z)

minél előbb meg kell kezdeni a tárgyalásokat a DCFTA-ról, és ebben az összefüggésben meg kell adni a szükséges támogatást a grúz partnereknek a tárgyalások levezetéséhez, majd a DCFTA későbbi végrehajtásához annak társadalmi és környezeti hatásainak pontos és alapos felmérését követően;

| aa) | támogatni kell a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) szóló tárgyalások mihamarabbi, a Bizottság által megfogalmazott és az uniós tagállamok által támogatott fő ajánlások Grúzia általi teljesítését követő megkezdését abból a célból, hogy szorosabb kereskedelmi kapcsolatok alakulhassanak ki Grúzia és legnagyobb kereskedelmi partnere között, amire Grúzia gazdasági növekedésének fenntartása, a gazdasági válságból való kilábalás, illetve az Oroszországgal 2008-ban folytatott háború által okozott károk helyrehozatala érdekében van szükség; |
| --- | --- |

aa)

támogatni kell a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) szóló tárgyalások mihamarabbi, a Bizottság által megfogalmazott és az uniós tagállamok által támogatott fő ajánlások Grúzia általi teljesítését követő megkezdését abból a célból, hogy szorosabb kereskedelmi kapcsolatok alakulhassanak ki Grúzia és legnagyobb kereskedelmi partnere között, amire Grúzia gazdasági növekedésének fenntartása, a gazdasági válságból való kilábalás, illetve az Oroszországgal 2008-ban folytatott háború által okozott károk helyrehozatala érdekében van szükség;

| ab) | ösztönözni kell Grúzia jogszabályai tökéletesítése, intézményei hatékonyságának javítása és a termékei minőségének ellenőrzésére vonatkozó standardok biztosítása terén tett, az Európai Bizottság által megállapított követelmények teljesítését célzó előrelépést; |
| --- | --- |

ab)

ösztönözni kell Grúzia jogszabályai tökéletesítése, intézményei hatékonyságának javítása és a termékei minőségének ellenőrzésére vonatkozó standardok biztosítása terén tett, az Európai Bizottság által megállapított követelmények teljesítését célzó előrelépést;

| ac) | uniós pénzügyi és műszaki segítségnyújtást kell biztosítani Grúziának a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséghez való igazodást célzó jogi és intézményi reformok folytatásának biztosítása érdekében, valamint az EU–Grúzia cselekvési tervben megfogalmazott fő ajánlások végrehajtási folyamatának felgyorsítására; |
| --- | --- |

ac)

uniós pénzügyi és műszaki segítségnyújtást kell biztosítani Grúziának a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséghez való igazodást célzó jogi és intézményi reformok folytatásának biztosítása érdekében, valamint az EU–Grúzia cselekvési tervben megfogalmazott fő ajánlások végrehajtási folyamatának felgyorsítására;

| ad) | hangsúlyozni kell, hogy milyen fontos az EU számára, hogy Grúzia a kereskedelem megkönnyítésének előfeltételeként garantálja a területén található mérgező és radioaktív hulladék megfelelő ártalmatlanítását, különös tekintettel a mezőgazdaságra, az élelmiszer-biztonság védelme érdekében; |
| --- | --- |

ad)

hangsúlyozni kell, hogy milyen fontos az EU számára, hogy Grúzia a kereskedelem megkönnyítésének előfeltételeként garantálja a területén található mérgező és radioaktív hulladék megfelelő ártalmatlanítását, különös tekintettel a mezőgazdaságra, az élelmiszer-biztonság védelme érdekében;

| ae) | a megállapodásba kötelezettségvállalásokat kell foglalni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munkajogi és munkaügyi előírásainak, különösen 87. és 98. egyezménye és az Európai Szociális Charta előírásainak teljesítésére, továbbá egy valódi, strukturált és megkülönböztetésmentes szociális párbeszéd gyakorlatban történő elindítására és arra vonatkozóan, hogy a grúz előírásoknak az európai uniós szociális vívmányokhoz való közelítése mennyiben javítaná az ország uniós kilátásait; |
| --- | --- |

ae)

a megállapodásba kötelezettségvállalásokat kell foglalni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munkajogi és munkaügyi előírásainak, különösen 87. és 98. egyezménye és az Európai Szociális Charta előírásainak teljesítésére, továbbá egy valódi, strukturált és megkülönböztetésmentes szociális párbeszéd gyakorlatban történő elindítására és arra vonatkozóan, hogy a grúz előírásoknak az európai uniós szociális vívmányokhoz való közelítése mennyiben javítaná az ország uniós kilátásait;

| af) | fel kell szólítani a grúz hatóságokat, hogy határozottabban kötelezzék el magukat a foglalkoztatási politikák és a társadalmi kohézió mellett, és folytassák egy olyan környezet kialakítását, amely elősegíti a szociális piacgazdaság uniós normáinak érvényesítését; |
| --- | --- |

af)

fel kell szólítani a grúz hatóságokat, hogy határozottabban kötelezzék el magukat a foglalkoztatási politikák és a társadalmi kohézió mellett, és folytassák egy olyan környezet kialakítását, amely elősegíti a szociális piacgazdaság uniós normáinak érvényesítését;

| ag) | figyelembe kell venni, hogy a grúz kormány rendkívül alacsony ipari vámtarifák bevezetésével, az üzleti tevékenységnek és a befektetéseknek kedvező jogi és szabályozási keret elfogadásával és a jogállamiság érvényesítésével az elmúlt években jelentős erőfeszítéseket tett az ország gazdaságának megnyitására; |
| --- | --- |

ag)

figyelembe kell venni, hogy a grúz kormány rendkívül alacsony ipari vámtarifák bevezetésével, az üzleti tevékenységnek és a befektetéseknek kedvező jogi és szabályozási keret elfogadásával és a jogállamiság érvényesítésével az elmúlt években jelentős erőfeszítéseket tett az ország gazdaságának megnyitására;

| ah) | a kulcsfontosságú, kereskedelemmel kapcsolatos fejezetekre (pl. nem tarifális akadályok, a kereskedelem megkönnyítése, származási szabályok, egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, szellemi tulajdonjogok, beruházási és versenypolitika) vonatkozó, egymást követő kötelezettségvállalásokat kell beilleszteni és végre kell hajtani a cselekvési terv által érintett területekre irányuló fellépéseket; |
| --- | --- |

ah)

a kulcsfontosságú, kereskedelemmel kapcsolatos fejezetekre (pl. nem tarifális akadályok, a kereskedelem megkönnyítése, származási szabályok, egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, szellemi tulajdonjogok, beruházási és versenypolitika) vonatkozó, egymást követő kötelezettségvállalásokat kell beilleszteni és végre kell hajtani a cselekvési terv által érintett területekre irányuló fellépéseket;

| ai) | arra kell ösztönözni Grúziát, hogy folytassa az üzleti környezetet, adóbeszedési képességét és a kötelmi jogi jogviták rendezésére szolgáló mechanizmusát javító reformokat, ugyanakkor ösztönözze a vállalatok társadalmi felelősségvállalását és a fenntartható fejlődést; ösztönözni kell Grúziát, hogy fektessen be infrastruktúrájának fejlesztésébe, különösen a közszolgáltatások tekintetében, és lépjen fel a fennálló egyenlőtlenségek ellen, különösen a vidéki térségekben; ösztönözni kell az uniós tagállamok szakértői és grúziai kollégáik közti együttműködést a reformok végrehajtásának előmozdítása és az uniós kormányzás legjobb gyakorlatainak napi szinten történő megosztása érdekében; |
| --- | --- |

ai)

arra kell ösztönözni Grúziát, hogy folytassa az üzleti környezetet, adóbeszedési képességét és a kötelmi jogi jogviták rendezésére szolgáló mechanizmusát javító reformokat, ugyanakkor ösztönözze a vállalatok társadalmi felelősségvállalását és a fenntartható fejlődést; ösztönözni kell Grúziát, hogy fektessen be infrastruktúrájának fejlesztésébe, különösen a közszolgáltatások tekintetében, és lépjen fel a fennálló egyenlőtlenségek ellen, különösen a vidéki térségekben; ösztönözni kell az uniós tagállamok szakértői és grúziai kollégáik közti együttműködést a reformok végrehajtásának előmozdítása és az uniós kormányzás legjobb gyakorlatainak napi szinten történő megosztása érdekében;

| aj) | ösztönözni kell az átfogóbb ágazati együttműködést; egyértelművé kell tenni e területen a szabályozási konvergencia előnyeit, és elő kell azt mozdítani; |
| --- | --- |

aj)

ösztönözni kell az átfogóbb ágazati együttműködést; egyértelművé kell tenni e területen a szabályozási konvergencia előnyeit, és elő kell azt mozdítani;

| ak) | a megállapodásba rendelkezéseket kell belefoglalni arra vonatkozóan, hogy Grúzia részt vehet a közösségi programokban és ügynökségekben, melyek az európai normák valamennyi szinten történő előmozdításának alapvető eszközei; |
| --- | --- |

ak)

a megállapodásba rendelkezéseket kell belefoglalni arra vonatkozóan, hogy Grúzia részt vehet a közösségi programokban és ügynökségekben, melyek az európai normák valamennyi szinten történő előmozdításának alapvető eszközei;

| al) | hangsúlyozni kell a fenntartható fejlődés szükségességét, ideértve a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság előmozdítása révén, az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós célok figyelembevételével; a prioritást élvező projektek és a Déli Folyosó (NABUCCO, AGRI, a Kaszpi-tengeren áthaladó vezeték, Fehér Áramlat, EAOTC) fejlesztésére irányuló szakpolitikai intézkedések révén hangsúlyozni kell, hogy Grúzia milyen fontos szerepet játszik az EU energiabiztonságának javításában; |
| --- | --- |

al)

hangsúlyozni kell a fenntartható fejlődés szükségességét, ideértve a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság előmozdítása révén, az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós célok figyelembevételével; a prioritást élvező projektek és a Déli Folyosó (NABUCCO, AGRI, a Kaszpi-tengeren áthaladó vezeték, Fehér Áramlat, EAOTC) fejlesztésére irányuló szakpolitikai intézkedések révén hangsúlyozni kell, hogy Grúzia milyen fontos szerepet játszik az EU energiabiztonságának javításában;

| am) | ösztönzést és támogatást kell nyújtani a grúz hatóságoknak az új vízierőművi kapacitások kiépítésére irányuló beruházási programjukhoz, amely energiaszükségleteik diverzifikálásának eszközeként eleget tesz az uniós előírásoknak és normáknak; |
| --- | --- |

am)

ösztönzést és támogatást kell nyújtani a grúz hatóságoknak az új vízierőművi kapacitások kiépítésére irányuló beruházási programjukhoz, amely energiaszükségleteik diverzifikálásának eszközeként eleget tesz az uniós előírásoknak és normáknak;

Egyéb kérdések

| an) | a parlamenti együttműködésre vonatkozó rendelkezések tárgyában konzultálni kell az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

an)

a parlamenti együttműködésre vonatkozó rendelkezések tárgyában konzultálni kell az Európai Parlamenttel;

| ao) | a társulási megállapodás végrehajtása tekintetében egyértelmű feltételeket kell beilleszteni, valamint gondoskodni kell ellenőrző mechanizmusokról, beleértve az Európai Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentéseket is; |
| --- | --- |

ao)

a társulási megállapodás végrehajtása tekintetében egyértelmű feltételeket kell beilleszteni, valamint gondoskodni kell ellenőrző mechanizmusokról, beleértve az Európai Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentéseket is;

| ap) | célzott pénzügyi és technikai támogatást kell nyújtani Grúziának ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, valamint maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további biztosítása révén; több erőforrást kell rendelkezésre bocsátani ahhoz, hogy a keleti partnerséggel kapcsolatos intézkedések segítségével fejlesszék a helyi és regionális hatóságok adminisztratív kapacitását a partnerségi programok, a magas szintű konzultációk, a képzési programok és dolgozói csereprogramok, valamint a kihelyezett munkavégzés és a szakképzési célokra nyújtott ösztöndíjak terén; |
| --- | --- |

ap)

célzott pénzügyi és technikai támogatást kell nyújtani Grúziának ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, valamint maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további biztosítása révén; több erőforrást kell rendelkezésre bocsátani ahhoz, hogy a keleti partnerséggel kapcsolatos intézkedések segítségével fejlesszék a helyi és regionális hatóságok adminisztratív kapacitását a partnerségi programok, a magas szintű konzultációk, a képzési programok és dolgozói csereprogramok, valamint a kihelyezett munkavégzés és a szakképzési célokra nyújtott ösztöndíjak terén;

| aq) | az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló közös közleménnyel összhangban növelni kell a grúziai civil társadalom szervezeteinek és a médiának juttatott uniós támogatást annak érdekében, hogy képesek legyenek a kormány által beindított reformok és az általa tett kötelezettségvállalások belső nyomon követésére és az ezekkel kapcsolatos nagyobb elszámoltathatóság biztosítására; |
| --- | --- |

aq)

az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló közös közleménnyel összhangban növelni kell a grúziai civil társadalom szervezeteinek és a médiának juttatott uniós támogatást annak érdekében, hogy képesek legyenek a kormány által beindított reformok és az általa tett kötelezettségvállalások belső nyomon követésére és az ezekkel kapcsolatos nagyobb elszámoltathatóság biztosítására;

| ar) | ösztönözni kell az uniós tárgyalóküldöttséget az Európai Parlamenttel való további jó együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott tájékoztatást adva a tárgyalások előrehaladásáról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

ar)

ösztönözni kell az uniós tárgyalóküldöttséget az Európai Parlamenttel való további jó együttműködésre, folyamatos, dokumentumokkal alátámasztott tájékoztatást adva a tárgyalások előrehaladásáról, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell;

*

* *

2.   utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EKSZ-nek, valamint tájékoztatásul Grúziának.

---

(1)  HL C 295. E, 2009.12.4., 26. o.

(2)  HL C 161. E, 2011.5.31, 136. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0153.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/143

---

2011. november 17., csütörtökA nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az Európai Parlament munkájában

P7_TA(2011)0515

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Parlament munkájában történő általános érvényesítéséről (2011/2151(INI))

2013/C 153 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1995 szeptemberében Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, valamint az azokat követő záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995 szeptemberében Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, valamint az azokat követő záródokumentumokra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, amely olyan, a tagállamok számára közös értékeket hangsúlyoz, mint a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, amely olyan, a tagállamok számára közös értékeket hangsúlyoz, mint a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, különösen annak 1., 2., 3., 4., 5., 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, különösen annak 1., 2., 3., 4., 5., 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára (1948),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020) (1),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel az Európai Unió 2009-es svéd elnöksége által készített átfogó, „Peking +15: a cselekvési platform és az Európai Unió” című jelentésre, amely a nemek közötti egyenlőség teljes mértékű megvalósítását jelenleg gátló akadályokra mutat rá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2009-es svéd elnöksége által készített átfogó, „Peking +15: a cselekvési platform és az Európai Unió” című jelentésre, amely a nemek közötti egyenlőség teljes mértékű megvalósítását jelenleg gátló akadályokra mutat rá,

| — | tekintettel a Tanács 2005. június 2–3-i következtetéseire, amelyekben felhívják a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy erősítsék meg a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló intézményi mechanizmusokat, valamint hogy hozzanak létre keretet a pekingi cselekvési platform végrehajtásának értékelésére a folyamat következetesebb és szisztematikusabb ellenőrzése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2005. június 2–3-i következtetéseire, amelyekben felhívják a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy erősítsék meg a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló intézményi mechanizmusokat, valamint hogy hozzanak létre keretet a pekingi cselekvési platform végrehajtásának értékelésére a folyamat következetesebb és szisztematikusabb ellenőrzése érdekében,

| — | tekintettel az „Egyenlőség, fejlődés és béke” címmel Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferenciáról szóló 1995. június 15-i (2), a 4. Nőügyi Világkonferencia cselekvési platformjának (Peking +10) nyomon követéséről szóló 2005. március 10-i (3), valamint a Peking +15-ről (az ENSZ cselekvési platformja a nemek közötti egyenlőségért) szóló 2010. február 25-i (4) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőség, fejlődés és béke” címmel Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferenciáról szóló 1995. június 15-i (2), a 4. Nőügyi Világkonferencia cselekvési platformjának (Peking +10) nyomon követéséről szóló 2005. március 10-i (3), valamint a Peking +15-ről (az ENSZ cselekvési platformja a nemek közötti egyenlőségért) szóló 2010. február 25-i (4) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Parlamenten belüli általános érvényesítéséről szóló 2003. március 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek az Európai Parlamenten belüli általános érvényesítéséről szóló 2003. március 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségnek a bizottságok munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló 2007. január 18-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségnek a bizottságok munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló 2007. január 18-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a bizottságok és küldöttségek munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló 2009. április 22-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a bizottságok és küldöttségek munkája keretében történő integrált megközelítéséről szóló 2009. április 22-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban történő általános érvényesítéséről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban történő általános érvényesítéséről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Európa Tanács által a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén végzett úttörő munkára, különösen a Miniszteri Bizottság 119. ülését követően kihirdetett, „A nemek közötti esélyegyenlőség megvalósítása” című nyilatkozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács által a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén végzett úttörő munkára, különösen a Miniszteri Bizottság 119. ülését követően kihirdetett, „A nemek közötti esélyegyenlőség megvalósítása” című nyilatkozatra (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7–0351/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7–0351/2011),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése nem csupán abból áll, hogy a nők – vagy egyes esetekben az alulreprezentált nem – támogatására irányuló konkrét intézkedések megvalósítása révén előmozdítjuk az egyenlőséget, hanem abból is, hogy a nemek közötti egyenlőség elérésének konkrét célja érdekében mozgósítjuk valamennyi általános politikát és intézkedést; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése nem csupán abból áll, hogy a nők – vagy egyes esetekben az alulreprezentált nem – támogatására irányuló konkrét intézkedések megvalósítása révén előmozdítjuk az egyenlőséget, hanem abból is, hogy a nemek közötti egyenlőség elérésének konkrét célja érdekében mozgósítjuk valamennyi általános politikát és intézkedést;

| B. | mivel az ENSZ létrehozta az „UN Women” elnevezésű nőjogi szervezetet, amely 2011. január 1-jétől kezdődően erősíti az ENSZ szervezetének intézményi felépítését a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése szempontjából, és amely ehhez a tevékenységéhez a Pekingben elfogadott nyilatkozatot és cselekvési platformot (10) veszi alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ létrehozta az „UN Women” elnevezésű nőjogi szervezetet, amely 2011. január 1-jétől kezdődően erősíti az ENSZ szervezetének intézményi felépítését a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése szempontjából, és amely ehhez a tevékenységéhez a Pekingben elfogadott nyilatkozatot és cselekvési platformot (10) veszi alapul;

| C. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikke kimondja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, és ezzel lefekteti a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése elvének alapjait; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikke kimondja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, és ezzel lefekteti a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése elvének alapjait;

| D. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke rögzíti a nemek közötti egyenlőség elvét, mivel kimondja, hogy az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, valamint hogy ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke rögzíti a nemek közötti egyenlőség elvét, mivel kimondja, hogy az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, valamint hogy ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában;

| E. | mivel a nemek közötti egyenlőség dimenziójának a Parlament jogalkotási és szakpolitikai munkájába történő beépítését egyes esetekben a jelentéstervezetekhez fűzött, az illetékes bizottság számára benyújtott, konkrétan a nemek közötti egyenlőség kérdésére összpontosító módosítások révén lehet a leghatékonyabban megvalósítani, és ezt a stratégiát a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 2009 óta aktívan alkalmazza; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemek közötti egyenlőség dimenziójának a Parlament jogalkotási és szakpolitikai munkájába történő beépítését egyes esetekben a jelentéstervezetekhez fűzött, az illetékes bizottság számára benyújtott, konkrétan a nemek közötti egyenlőség kérdésére összpontosító módosítások révén lehet a leghatékonyabban megvalósítani, és ezt a stratégiát a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 2009 óta aktívan alkalmazza;

| F. | mivel ezt az eljárást sikeresen alkalmazták a közelmúltban a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére a 2010. május 18-i„Kulcskompetenciák a változó világban: az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtása” című határozat (11), valamint a 2011. június 8-i az Európai Unió kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról szóló időközi felülvizsgálatról szóló határozat (12) kapcsán; |
| --- | --- |

F.

mivel ezt az eljárást sikeresen alkalmazták a közelmúltban a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére a 2010. május 18-i„Kulcskompetenciák a változó világban: az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtása” című határozat (11), valamint a 2011. június 8-i az Európai Unió kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról szóló időközi felülvizsgálatról szóló határozat (12) kapcsán;

| G. | mivel a tagállamok a nemek közötti egyenlőségről és a nők jogairól szóló valamennyi jelentős nemzetközi keretegyezményben részes felek, és számos szakpolitikai dokumentum létezik uniós szinten is; mivel ugyanakkor a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése iránti gyakorlati elkötelezettséget meg kell erősíteni, ugyanis a meglévő szakpolitikai dokumentumok végrehajtásával kapcsolatos haladás szerény mértékű, és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos problémákra szánt költségvetési források pedig elégtelenek; |
| --- | --- |

G.

mivel a tagállamok a nemek közötti egyenlőségről és a nők jogairól szóló valamennyi jelentős nemzetközi keretegyezményben részes felek, és számos szakpolitikai dokumentum létezik uniós szinten is; mivel ugyanakkor a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése iránti gyakorlati elkötelezettséget meg kell erősíteni, ugyanis a meglévő szakpolitikai dokumentumok végrehajtásával kapcsolatos haladás szerény mértékű, és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos problémákra szánt költségvetési források pedig elégtelenek;

| H. | mivel a Bizottság a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó (2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó) stratégia mellett meghatározta azokat a kulcsfontosságú feladatokat, amelyeket az egyes bizottsági főigazgatóságoknak teljesíteniük kell, ami azt jelzi, hogy az Unió holisztikusabb és következetesebb hozzáállásra törekszik a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén (13); |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó (2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó) stratégia mellett meghatározta azokat a kulcsfontosságú feladatokat, amelyeket az egyes bizottsági főigazgatóságoknak teljesíteniük kell, ami azt jelzi, hogy az Unió holisztikusabb és következetesebb hozzáállásra törekszik a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén (13);

| I. | mivel a Bizottság a „nők chartája” (14) keretében elkötelezte magát amellett, hogy hivatali ideje alatt valamennyi politikájában erősíti a nemek közötti egyenlőség szempontját; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság a „nők chartája” (14) keretében elkötelezte magát amellett, hogy hivatali ideje alatt valamennyi politikájában erősíti a nemek közötti egyenlőség szempontját;

| J. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) feladata olyan módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, amelyek segítik a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását, valamint támogatják a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését valamennyi közösségi intézménynél és szervnél (15); |
| --- | --- |

J.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) feladata olyan módszertani eszközök kifejlesztése, elemzése, értékelése és terjesztése, amelyek segítik a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába és az abból eredő nemzeti politikákba való integrálását, valamint támogatják a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését valamennyi közösségi intézménynél és szervnél (15);

| K. | mivel a pontos módszertani eszközök terjesztésében játszott szerepe miatt, valamint annak jobb felmérése érdekében, hogy mennyiben épült be a Parlament munkájába a nemek közötti egyenlőség érvényesítése, szoros együttműködésre van szükség az EIGE-vel; |
| --- | --- |

K.

mivel a pontos módszertani eszközök terjesztésében játszott szerepe miatt, valamint annak jobb felmérése érdekében, hogy mennyiben épült be a Parlament munkájába a nemek közötti egyenlőség érvényesítése, szoros együttműködésre van szükség az EIGE-vel;

| L. | mivel a Bizottság arra törekszik, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését politikai döntéshozatala szerves részévé tegye, többek között nemi szempontú hatásvizsgálatok és értékelési folyamatok révén, és e célból kidolgozta a nemi szempontú hatásvizsgálatokra vonatkozó bizottsági útmutatót (16); |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság arra törekszik, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését politikai döntéshozatala szerves részévé tegye, többek között nemi szempontú hatásvizsgálatok és értékelési folyamatok révén, és e célból kidolgozta a nemi szempontú hatásvizsgálatokra vonatkozó bizottsági útmutatót (16);

| M. | mivel a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének politikája a nemek közötti egyenlőség céljának megvalósításához vezető kettős megközelítés részeként nem helyettesíti, csupán kiegészíti a konkrét egyenlőségi politikákat és pozitív fellépéseket; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének politikája a nemek közötti egyenlőség céljának megvalósításához vezető kettős megközelítés részeként nem helyettesíti, csupán kiegészíti a konkrét egyenlőségi politikákat és pozitív fellépéseket;

| N. | mivel a nemi alapú megkülönböztetés hátrányosan érinti a transznemű személyeket, és mivel az Európai Parlament, a Bizottság és több tagállam által a nemek közötti egyenlőség terén folytatott politikák és tevékenységek egyre inkább magukban foglalják a nemi identitást; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemi alapú megkülönböztetés hátrányosan érinti a transznemű személyeket, és mivel az Európai Parlament, a Bizottság és több tagállam által a nemek közötti egyenlőség terén folytatott politikák és tevékenységek egyre inkább magukban foglalják a nemi identitást;

| O. | mivel a parlamenti bizottságok többsége általában fontosnak tartja a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését (például jogalkotási tevékenységük során, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsággal fenntartott hivatalos kapcsolataikban vagy az egyenlőség tárgyában kidolgozott cselekvési terveikben), ugyanakkor a bizottságok kisebb hányada sosem vagy csak ritkán érdeklődik e kérdés iránt; |
| --- | --- |

O.

mivel a parlamenti bizottságok többsége általában fontosnak tartja a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését (például jogalkotási tevékenységük során, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsággal fenntartott hivatalos kapcsolataikban vagy az egyenlőség tárgyában kidolgozott cselekvési terveikben), ugyanakkor a bizottságok kisebb hányada sosem vagy csak ritkán érdeklődik e kérdés iránt;

| 1. | elkötelezi magát amellett, hogy a nemek közötti egyenlőség Parlamentben történő általános érvényesítésére vonatkozóan rendszeres jelleggel politikai tervet fogad el és hajt végre, melynek átfogó célja a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítása a nemi dimenziónak az összes szakpolitikába és tevékenységbe történő valódi és tényleges beépítése révén, oly módon, hogy az intézkedéseknek a nőkre és a férfiakra gyakorolt eltérő hatását felmérik, a létező kezdeményezéseket összehangolják, továbbá meghatározzák a célkitűzéseket és a prioritásokat, valamint ezek elérésének módjait; |
| --- | --- |

1.

elkötelezi magát amellett, hogy a nemek közötti egyenlőség Parlamentben történő általános érvényesítésére vonatkozóan rendszeres jelleggel politikai tervet fogad el és hajt végre, melynek átfogó célja a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítása a nemi dimenziónak az összes szakpolitikába és tevékenységbe történő valódi és tényleges beépítése révén, oly módon, hogy az intézkedéseknek a nőkre és a férfiakra gyakorolt eltérő hatását felmérik, a létező kezdeményezéseket összehangolják, továbbá meghatározzák a célkitűzéseket és a prioritásokat, valamint ezek elérésének módjait;

| 2. | megerősíti, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó, az elkövetkezendő három évet felölelő politikai terv legfőbb céljaként azt kell kitűzni, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése a Parlament valamennyi tevékenysége során következetesebben és hatékonyabban valósuljon meg, a következő prioritások mentén:






  a) | folyamatos elkötelezettség a Parlament Elnöksége részéről a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport munkája révén; |
| --- | --- | --- |

2.

megerősíti, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó, az elkövetkezendő három évet felölelő politikai terv legfőbb céljaként azt kell kitűzni, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése a Parlament valamennyi tevékenysége során következetesebben és hatékonyabban valósuljon meg, a következő prioritások mentén:

a)

folyamatos elkötelezettség a Parlament Elnöksége részéről a nemek közötti egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport munkája révén;

| b) | kettős megközelítés: a nemek közötti egyenlőségnek a Parlament tevékenységeiben történő általános érvényesítése egyrészt az illetékes bizottság hatékony munkája segítségével, másrészt a nemi dimenziónak a többi bizottság és delegáció munkájába történő beépítése révén; |
| --- | --- |

b)

kettős megközelítés: a nemek közötti egyenlőségnek a Parlament tevékenységeiben történő általános érvényesítése egyrészt az illetékes bizottság hatékony munkája segítségével, másrészt a nemi dimenziónak a többi bizottság és delegáció munkájába történő beépítése révén;

| c) | annak felismerése, hogy a döntéshozatali folyamatokban szükség van a nemek közötti egyensúlyra, melyet oly módon lehet elérni, hogy a Parlament irányító szerveiben, a képviselőcsoportok elnökségében, valamint a bizottságok és delegációk elnökségeiben, továbbá a küldöttségek és az egyéb – például választási megfigyelő – missziók összetételében emeljük a nők képviseleti arányát, ugyanakkor növeljük a férfiak képviseletét azokon a területeken, ahol alulreprezentáltak; |
| --- | --- |

c)

annak felismerése, hogy a döntéshozatali folyamatokban szükség van a nemek közötti egyensúlyra, melyet oly módon lehet elérni, hogy a Parlament irányító szerveiben, a képviselőcsoportok elnökségében, valamint a bizottságok és delegációk elnökségeiben, továbbá a küldöttségek és az egyéb – például választási megfigyelő – missziók összetételében emeljük a nők képviseleti arányát, ugyanakkor növeljük a férfiak képviseletét azokon a területeken, ahol alulreprezentáltak;

| d) | a nemi szempontú elemzés beépítése a költségvetési folyamat valamennyi szakaszába annak biztosítása érdekében, hogy a nők és a férfiak igényeit és prioritásait egyenlő mértékben vegyék figyelembe, valamint hogy az uniós források biztosításának a nőkre és a férfiakra gyakorolt hatásait felmérjék; |
| --- | --- |

d)

a nemi szempontú elemzés beépítése a költségvetési folyamat valamennyi szakaszába annak biztosítása érdekében, hogy a nők és a férfiak igényeit és prioritásait egyenlő mértékben vegyék figyelembe, valamint hogy az uniós források biztosításának a nőkre és a férfiakra gyakorolt hatásait felmérjék;

| e) | olyan hatékony sajtó- és tájékoztatási politika, amely szisztematikusan figyelembe veszi a nemek közötti egyenlőséget, és elkerüli a nemi sztereotípiákat; |
| --- | --- |

e)

olyan hatékony sajtó- és tájékoztatási politika, amely szisztematikusan figyelembe veszi a nemek közötti egyenlőséget, és elkerüli a nemi sztereotípiákat;

| f) | további rendszeres jelentéstétel a plenáris ülés számára a nemek közötti egyenlőségnek a parlamenti bizottságok és küldöttségek munkájában történő általános érvényesítése terén elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

f)

további rendszeres jelentéstétel a plenáris ülés számára a nemek közötti egyenlőségnek a parlamenti bizottságok és küldöttségek munkájában történő általános érvényesítése terén elért előrehaladásról;

| g) | a megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások szükségességére való figyelem annak érdekében, hogy a parlamenti szervek számára rendelkezésre állhassanak a megfelelő, többek között a nemi szempontú elemzéshez és értékeléshez szükséges eszközök, a megfelelő nemi vonatkozású szakértelem (kutatás és dokumentáció, szakképzett személyzet, szakértők) és nemek szerint lebontott adatok és statisztikák; felszólítja a titkárságot, hogy szervezze meg a bevált gyakorlatok rendszeres cseréjét, a kapcsolatépítést, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével és a költségvetés nemi szempontokat is szem előtt tartó kidolgozásával kapcsolatos képzést az európai parlamenti tisztviselők számára; |
| --- | --- |

g)

a megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások szükségességére való figyelem annak érdekében, hogy a parlamenti szervek számára rendelkezésre állhassanak a megfelelő, többek között a nemi szempontú elemzéshez és értékeléshez szükséges eszközök, a megfelelő nemi vonatkozású szakértelem (kutatás és dokumentáció, szakképzett személyzet, szakértők) és nemek szerint lebontott adatok és statisztikák; felszólítja a titkárságot, hogy szervezze meg a bevált gyakorlatok rendszeres cseréjét, a kapcsolatépítést, valamint a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével és a költségvetés nemi szempontokat is szem előtt tartó kidolgozásával kapcsolatos képzést az európai parlamenti tisztviselők számára;

| h) | a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó európai parlamenti hálózat továbbfejlesztése, amelybe valamennyi bizottság kinevezett egy tagot, aki a nemek közötti egyenlőségnek az adott bizottság munkájában történő általános érvényesítéséért felel; |
| --- | --- |

h)

a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó európai parlamenti hálózat továbbfejlesztése, amelybe valamennyi bizottság kinevezett egy tagot, aki a nemek közötti egyenlőségnek az adott bizottság munkájában történő általános érvényesítéséért felel;

| i) | odafigyelés a nemzetközi normáknak megfelelő pontos terminológia és meghatározások használatának fontosságára a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó kifejezések használatakor; |
| --- | --- |

i)

odafigyelés a nemzetközi normáknak megfelelő pontos terminológia és meghatározások használatának fontosságára a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó kifejezések használatakor;

| j) | módszertani és analitikai támogatás az EIGE részéről; |
| --- | --- |

j)

módszertani és analitikai támogatás az EIGE részéről;

| 3. | felkéri illetékes bizottságát annak vizsgálatára, hogy miként lehetne a legjobban belefoglalni az eljárási szabályzatba azt az eljárást, melynek során a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság – az érintett bizottság által meghatározott határidőket és eljárásokat betartva – módosításokat fogad el egyes konkrét jelentésekkel kapcsolatban, melyek az adott szakpolitikai terület nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos vonatkozásait tárják fel; |
| --- | --- |

3.

felkéri illetékes bizottságát annak vizsgálatára, hogy miként lehetne a legjobban belefoglalni az eljárási szabályzatba azt az eljárást, melynek során a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság – az érintett bizottság által meghatározott határidőket és eljárásokat betartva – módosításokat fogad el egyes konkrét jelentésekkel kapcsolatban, melyek az adott szakpolitikai terület nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos vonatkozásait tárják fel;

| 4. | felszólítja a többéves pénzügyi keretért és a strukturális alapokért felelős európai parlamenti bizottságokat, hogy még a többéves pénzügyi keret elfogadása előtt értékeljék a javasolt kiadási prioritások, a bevételi források, valamint a kormányzási eszközök nemi szempontú hatásait annak biztosítása érdekében, hogy a 2013 utáni többéves pénzügyi keret figyelembe vegye a nemi szempontokat, egyúttal garantálva, hogy alapszabályzataiban valamennyi uniós finanszírozási program rendelkezzen a nemek közötti egyenlőségre irányuló célokkal, és biztosítson külön finanszírozást e célok elérésére; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a többéves pénzügyi keretért és a strukturális alapokért felelős európai parlamenti bizottságokat, hogy még a többéves pénzügyi keret elfogadása előtt értékeljék a javasolt kiadási prioritások, a bevételi források, valamint a kormányzási eszközök nemi szempontú hatásait annak biztosítása érdekében, hogy a 2013 utáni többéves pénzügyi keret figyelembe vegye a nemi szempontokat, egyúttal garantálva, hogy alapszabályzataiban valamennyi uniós finanszírozási program rendelkezzen a nemek közötti egyenlőségre irányuló célokkal, és biztosítson külön finanszírozást e célok elérésére;

| 5. | elismerését fejezi ki a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó európai parlamenti hálózatnak és azon parlamenti bizottságoknak, amelyek munkájukban átültették a gyakorlatba a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, és kéri a többi bizottságot annak biztosítására, hogy legyenek elkötelezettek a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló stratégia iránt, és azt munkájuk során a gyakorlatban is alkalmazzák; |
| --- | --- |

5.

elismerését fejezi ki a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésével foglalkozó európai parlamenti hálózatnak és azon parlamenti bizottságoknak, amelyek munkájukban átültették a gyakorlatba a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, és kéri a többi bizottságot annak biztosítására, hogy legyenek elkötelezettek a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló stratégia iránt, és azt munkájuk során a gyakorlatban is alkalmazzák;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a parlamenti bizottságok számára megfelelő eszközöket – például mutatókat, nemi alapú bontásban szereplő adatokat és statisztikákat – kell biztosítani, melyek lehetővé teszik, hogy alaposabban megértsék a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, a költségvetési forrásokat pedig a nemek közötti egyenlőség szempontjából kell szétosztani oly módon, hogy arra ösztönözzék a bizottságokat, hogy használják ki a házon belül (az adott bizottság titkárságán, a tematikus osztályon, a könyvtárban stb.) rendelkezésre álló szakmai tudást, valamint a más helyi, regionális, nemzeti és nemzetek feletti intézményeknél – a nemek közötti egyenlőség területén működő állami vagy magán, kis-, közép- vagy nagyvállalatoknál és egyetemeken – elérhető külső szakértelmet; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a parlamenti bizottságok számára megfelelő eszközöket – például mutatókat, nemi alapú bontásban szereplő adatokat és statisztikákat – kell biztosítani, melyek lehetővé teszik, hogy alaposabban megértsék a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, a költségvetési forrásokat pedig a nemek közötti egyenlőség szempontjából kell szétosztani oly módon, hogy arra ösztönözzék a bizottságokat, hogy használják ki a házon belül (az adott bizottság titkárságán, a tematikus osztályon, a könyvtárban stb.) rendelkezésre álló szakmai tudást, valamint a más helyi, regionális, nemzeti és nemzetek feletti intézményeknél – a nemek közötti egyenlőség területén működő állami vagy magán, kis-, közép- vagy nagyvállalatoknál és egyetemeken – elérhető külső szakértelmet;

| 7. | üdvözli a több parlamenti bizottság által e téren tett egyedi kezdeményezéseket, így többek között a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság részéről a nők mezőgazdaságban és vidéki területeken betöltött szerepéről szóló saját kezdeményezésű jelentés kidolgozását, valamint a Halászati Bizottság részéről egy nyilvános meghallgatás megrendezését a nők szerepéről a halászati övezetek fenntartható fejlődésében; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a több parlamenti bizottság által e téren tett egyedi kezdeményezéseket, így többek között a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság részéről a nők mezőgazdaságban és vidéki területeken betöltött szerepéről szóló saját kezdeményezésű jelentés kidolgozását, valamint a Halászati Bizottság részéről egy nyilvános meghallgatás megrendezését a nők szerepéről a halászati övezetek fenntartható fejlődésében;

| 8. | a parlamenti bizottságoknak a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséért felelős elnökei és alelnökei számára benyújtott kérdőívek alapján arra a következtetésre jut, hogy a parlamenti bizottságoknak a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló munkája nagymértékben eltér egymástól, és önkéntes alapon szerveződik, egyes területeken erőteljesen összpontosítva a nemi szempontokra, más területeken pedig kevés vagy elhanyagolható ilyen irányú tevékenységgel; |
| --- | --- |

8.

a parlamenti bizottságoknak a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséért felelős elnökei és alelnökei számára benyújtott kérdőívek alapján arra a következtetésre jut, hogy a parlamenti bizottságoknak a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló munkája nagymértékben eltér egymástól, és önkéntes alapon szerveződik, egyes területeken erőteljesen összpontosítva a nemi szempontokra, más területeken pedig kevés vagy elhanyagolható ilyen irányú tevékenységgel;

| 9. | üdvözli a parlamentközi küldöttségek és választási megfigyelő missziók munkáját, valamint ezeknek a harmadik országok parlamentjeivel fenntartott kapcsolatokban kifejtett erőfeszítéseit, melyek célja, hogy kezelje a nemek közötti egyenlőséggel és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésével kapcsolatos problémákat olyan kérdések szisztematikusabb nyomon követése és felgöngyölítése révén, mint például a női nemi szervek megcsonkítása vagy az anyai halálozás, valamint oly módon, hogy szorosabban együttműködnek a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsággal a témával kapcsolatos együttes ülések szervezése és információk megosztása területén; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a parlamentközi küldöttségek és választási megfigyelő missziók munkáját, valamint ezeknek a harmadik országok parlamentjeivel fenntartott kapcsolatokban kifejtett erőfeszítéseit, melyek célja, hogy kezelje a nemek közötti egyenlőséggel és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésével kapcsolatos problémákat olyan kérdések szisztematikusabb nyomon követése és felgöngyölítése révén, mint például a női nemi szervek megcsonkítása vagy az anyai halálozás, valamint oly módon, hogy szorosabban együttműködnek a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsággal a témával kapcsolatos együttes ülések szervezése és információk megosztása területén;

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy a szakpolitikák programozása és végrehajtása során következetesebb és szisztematikusabb módon közelítse meg és helyezze előtérbe a nemek közötti egyenlőtlenségeket, és kitart amellett, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célok elérése érdekében valamennyi szakpolitikában javítani kell a nemekkel kapcsolatos kérdések általános figyelembe vételét; |
| --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot, hogy a szakpolitikák programozása és végrehajtása során következetesebb és szisztematikusabb módon közelítse meg és helyezze előtérbe a nemek közötti egyenlőtlenségeket, és kitart amellett, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célok elérése érdekében valamennyi szakpolitikában javítani kell a nemekkel kapcsolatos kérdések általános figyelembe vételét;

| 11. | ismételten hangsúlyozza, hogy összpontosítani kell a férfiak és nők közötti azon kapcsolatokra is, amelyek a nemi egyenlőtlenségeket okozzák és állandósítják; |
| --- | --- |

11.

ismételten hangsúlyozza, hogy összpontosítani kell a férfiak és nők közötti azon kapcsolatokra is, amelyek a nemi egyenlőtlenségeket okozzák és állandósítják;

| 12. | úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló parlamenti munkának a nemi identitás kérdésére is ki kell terjednie, és meg kell vizsgálnia, hogy az egyes szakpolitikák és tevékenységek hogyan érintik a transznemű személyeket; felszólítja a Bizottságot, hogy a nemek közötti egyenlőség területén folytatott valamennyi tevékenységében és szakpolitikájában vegye figyelembe a nemi identitás kérdését; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló parlamenti munkának a nemi identitás kérdésére is ki kell terjednie, és meg kell vizsgálnia, hogy az egyes szakpolitikák és tevékenységek hogyan érintik a transznemű személyeket; felszólítja a Bizottságot, hogy a nemek közötti egyenlőség területén folytatott valamennyi tevékenységében és szakpolitikájában vegye figyelembe a nemi identitás kérdését;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  A Tanács 2011. március 7-i következtetéseinek melléklete.

(2)  HL C 166., 1995.7.3., 92. o.

(3)  HL C 320. E, 2005.12.15., 247. o.

(4)  HL C 348. E, 2010.12.21., 11. o.

(5)  HL C 61. E, 2004.3.10., 384. o.

(6)  HL C 244. E, 2007.10.18., 225. o.

(7)  HL C 184. E, 2010.7.8., 18. o.

(8)  HL C 212. E, 2010.8.5., 32. o.

(9)  A Miniszterek Bizottságának 119. ülése, 2009. május 12., Madrid

(10)  Az ENSZ Közgyűlésének 2010. július 21-i, 64/289. sz.. határozata a rendszerszintű koherenciáról

(11)  HL C 161 E., 2011.5.31., 8. o.

(12)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2011)0256.

(13)  „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó stratégia végrehajtását célzó lépések” című bizottsági szolgálati munkadokumentum (SEC(2010)1079/2)

(14)  „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című közlemény (COM(2010)0078).

(15)  A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról szóló 2006. december 20-i 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

(16)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=5599&langId=en

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/148

---

2011. november 17., csütörtökAz illegális halászat elleni globális szintű küzdelem

P7_TA(2011)0516

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az illegális halászattal szembeni globális szintű küzdelemről – az EU szerepe (2010/2210(INI))

2013/C 153 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1982. december 10-i tengerjogi egyezményére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete környezetről és fejlesztésről szóló, 1992. júniusi konferenciáján elfogadott, biológiai sokféleségről szóló egyezményre és a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete környezetről és fejlesztésről szóló, 1992. júniusi konferenciáján elfogadott, biológiai sokféleségről szóló egyezményre és a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, a FAO 1993. novemberi konferenciáján elfogadott megállapodásra („betartási megállapodás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, a FAO 1993. novemberi konferenciáján elfogadott megállapodásra („betartási megállapodás”),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra („az ENSZ halállomány-megállapodása” – az ENSZ 1995. augusztusi halállomány-megállapodása), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásra („az ENSZ halállomány-megállapodása” – az ENSZ 1995. augusztusi halállomány-megállapodása),

| — | tekintettel a felelősségteljes halászatra vonatkozó, az 1995. októberi FAO-konferencia által elfogadott FAO magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felelősségteljes halászatra vonatkozó, az 1995. októberi FAO-konferencia által elfogadott FAO magatartási kódexre,

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998 júniusában elfogadott egyezményre („Aarhusi Egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998 júniusában elfogadott egyezményre („Aarhusi Egyezmény”),

| — | tekintettel a FAO jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési tervére (IPOA-IUU), amelyet a FAO Tanácsa 2001 júniusában hagyott jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési tervére (IPOA-IUU), amelyet a FAO Tanácsa 2001 júniusában hagyott jóvá,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolására irányuló közösségi cselekvési terv” című, 2002. májusi közleményére (COM(2002)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolására irányuló közösségi cselekvési terv” című, 2002. májusi közleményére (COM(2002)0180),

| — | tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2002. augusztus 26. és szeptember 4. között Johannesburgban tartott világ-csúcstalálkozón tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2002. augusztus 26. és szeptember 4. között Johannesburgban tartott világ-csúcstalálkozón tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni európai uniós cselekvési terv végrehajtásáról szóló, 2007. február 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni európai uniós cselekvési terv végrehajtásáról szóló, 2007. február 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (az „IUU-rendelet”) (2), a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendeletre („halászati engedélyekről szóló rendelet”) (3) és a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre („ellenőrzési rendelet”) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (az „IUU-rendelet”) (2), a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendeletre („halászati engedélyekről szóló rendelet”) (3) és a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre („ellenőrzési rendelet”) (4),

| — | tekintettel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló, a FAO keretében megkötött és a FAO-konferencia 2009 novemberében, Rómában tartott 36. ülésszakán jóváhagyott megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló, a FAO keretében megkötött és a FAO-konferencia 2009 novemberében, Rómában tartott 36. ülésszakán jóváhagyott megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) „A nemzetközi szervezett bűnözés a halászati ágazatban” című 2011-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) „A nemzetközi szervezett bűnözés a halászati ágazatban” című 2011-es jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontjának (JRC) „A jogellenes tevékenységektől való visszatartás a halászati ágazatban – Genetika, genomika, kémia és kriminalisztika az IUU-halászat elleni küzdelem és a haltermékek nyomon követhetőségének szolgálatában” címmel, 2011-ben közzétett referenciajelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Közös Kutatóközpontjának (JRC) „A jogellenes tevékenységektől való visszatartás a halászati ágazatban – Genetika, genomika, kémia és kriminalisztika az IUU-halászat elleni küzdelem és a haltermékek nyomon követhetőségének szolgálatában” címmel, 2011-ben közzétett referenciajelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődésről szóló, közelgő konferenciájára (UNCSD), amelyre 2012 júniusában, Brazíliában fog sor kerülni, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődésről szóló, közelgő konferenciájára (UNCSD), amelyre 2012 júniusában, Brazíliában fog sor kerülni,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0362/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0362/2011),

| A. | mivel a Föld felületének 71 %-át óceánok borítják, melyek a szárazföldnél tizenhatszor több széndioxidot tárolnak, valamint alapvető fontosságú szerepet töltenek be a bolygó egészének éghajlati és életmentő rendszereiben, valamint a világ népességének jelentős része számára biztosítják az élelmiszert, megélhetést, energiát és szállítási útvonalakat, |
| --- | --- |

A.

mivel a Föld felületének 71 %-át óceánok borítják, melyek a szárazföldnél tizenhatszor több széndioxidot tárolnak, valamint alapvető fontosságú szerepet töltenek be a bolygó egészének éghajlati és életmentő rendszereiben, valamint a világ népességének jelentős része számára biztosítják az élelmiszert, megélhetést, energiát és szállítási útvonalakat,

| B. | mivel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászat a jelentések szerint évi 11-26 millió tonnát tesz ki, ami a globális fogás legalább 15 %-ának felel meg, ellehetetlenítve a világ tengeri erőforrásai kiaknázásának gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható irányítását, |
| --- | --- |

B.

mivel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászat a jelentések szerint évi 11-26 millió tonnát tesz ki, ami a globális fogás legalább 15 %-ának felel meg, ellehetetlenítve a világ tengeri erőforrásai kiaknázásának gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható irányítását,

| C. | mivel a biológiai sokféleségről szóló egyezmény 2010 októberében, Nagoyában tartott 10. konferenciáján jóváhagyott megállapodás előírta ama nemzetközi kötelezettséget, hogy 2020-ra a biológiai sokféleség csökkenését legalább felére kell mérsékelni, |
| --- | --- |

C.

mivel a biológiai sokféleségről szóló egyezmény 2010 októberében, Nagoyában tartott 10. konferenciáján jóváhagyott megállapodás előírta ama nemzetközi kötelezettséget, hogy 2020-ra a biológiai sokféleség csökkenését legalább felére kell mérsékelni,

| D. | mivel a világ óceánjai a földi élet 90 %-ának élőhelyét alkotják, |
| --- | --- |

D.

mivel a világ óceánjai a földi élet 90 %-ának élőhelyét alkotják,

| E. | mivel a világ óceánjainak kétharmada nemzeti joghatóságon kívül fekszik, a nemzetközi vizek (nyílt tenger) vonatkozásában nincsenek átfogó politikák, és a jelenlegi szórványos jogszabályok főként a tengerek szabadságának 17. századbeli elvein nyugszanak, figyelmen kívül hagyva számos, a földre és a légkörre már régóta alkalmazott környezeti elvet, |
| --- | --- |

E.

mivel a világ óceánjainak kétharmada nemzeti joghatóságon kívül fekszik, a nemzetközi vizek (nyílt tenger) vonatkozásában nincsenek átfogó politikák, és a jelenlegi szórványos jogszabályok főként a tengerek szabadságának 17. századbeli elvein nyugszanak, figyelmen kívül hagyva számos, a földre és a légkörre már régóta alkalmazott környezeti elvet,

| F. | mivel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és beszüntetésére irányuló intézkedéseiről szóló FAO-megállapodás célkitűzései között szerepel az „olcsó kikötők” felszámolása, amelyek biztonságos menedékül szolgálnak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók számára, valamint ezek szolgálnak az illegális fogást forgalomba hozó kikötőként, |
| --- | --- |

F.

mivel a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és beszüntetésére irányuló intézkedéseiről szóló FAO-megállapodás célkitűzései között szerepel az „olcsó kikötők” felszámolása, amelyek biztonságos menedékül szolgálnak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók számára, valamint ezek szolgálnak az illegális fogást forgalomba hozó kikötőként,

| G. | mivel az új uniós ellenőrzési intézkedési csomag – amely az IUU-rendeletből, az ellenőrzési rendeletből és a halászati engedélyekről szóló rendeletből áll – az óceánok e kizsákmányolása elleni küzdelemben átfogó eszközkészletet alkot, mivel meghatározza a lobogó szerinti államok, a parti államok, a kikötő vagy piac szerint illetékes államok felelősségét, az uniós és harmadik országok tekintetében egyaránt, |
| --- | --- |

G.

mivel az új uniós ellenőrzési intézkedési csomag – amely az IUU-rendeletből, az ellenőrzési rendeletből és a halászati engedélyekről szóló rendeletből áll – az óceánok e kizsákmányolása elleni küzdelemben átfogó eszközkészletet alkot, mivel meghatározza a lobogó szerinti államok, a parti államok, a kikötő vagy piac szerint illetékes államok felelősségét, az uniós és harmadik országok tekintetében egyaránt,

| H. | mivel az EU a halászati termékek legnagyobb importőre a világban és egyike a világ legjelentősebb halászati hatalmainak, és ezért komoly felelőssége kulcsszerepet játszania a nemzetközi közösség IUU-halászat elleni küzdelemben való mozgósításában; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU a halászati termékek legnagyobb importőre a világban és egyike a világ legjelentősebb halászati hatalmainak, és ezért komoly felelőssége kulcsszerepet játszania a nemzetközi közösség IUU-halászat elleni küzdelemben való mozgósításában;

| 1. | meggyőződése, hogy az IUU-halászat a világ óceánjai biológiai sokféleségére leselkedő legsúlyosabb fenyegetések egyike; |
| --- | --- |

1.

meggyőződése, hogy az IUU-halászat a világ óceánjai biológiai sokféleségére leselkedő legsúlyosabb fenyegetések egyike;

| 2. | meggyőződése, hogy az IUU-halászat világszerte óriási környezeti és gazdasági problémát jelent az édesvízi és tengeri halászatban egyaránt, aláássa a halászati gazdálkodás terén tett erőfeszítéseket, veszélybe sodorja a halállomány fenntarthatóságát és az élelmiszerbiztonságot, valamint torzítja a piacot, illetve társadalmi és gazdasági szempontból beláthatatlan következményekkel jár a társadalom egészére nézve, többek között a fejlődő országokban is; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy az IUU-halászat világszerte óriási környezeti és gazdasági problémát jelent az édesvízi és tengeri halászatban egyaránt, aláássa a halászati gazdálkodás terén tett erőfeszítéseket, veszélybe sodorja a halállomány fenntarthatóságát és az élelmiszerbiztonságot, valamint torzítja a piacot, illetve társadalmi és gazdasági szempontból beláthatatlan következményekkel jár a társadalom egészére nézve, többek között a fejlődő országokban is;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az IUU-halászat, és a hozzá kapcsolódó kereskedelmi tevékenységek tisztességtelen versenyhelyzetet keltenek a halászok és mindazok számára, akik tevékenységüket törvénytisztelően gyakorolják, valamint gazdasági nehézségeket okoznak a halászközösségeknek, a fogyasztóknak és az ágazat egészének; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az IUU-halászat, és a hozzá kapcsolódó kereskedelmi tevékenységek tisztességtelen versenyhelyzetet keltenek a halászok és mindazok számára, akik tevékenységüket törvénytisztelően gyakorolják, valamint gazdasági nehézségeket okoznak a halászközösségeknek, a fogyasztóknak és az ágazat egészének;

| 4. | kiemeli az IUU-rendeletből, az ellenőrzési rendeletből és a halászati engedélyekről szóló rendeletből álló új uniós ellenőrzési intézkedési csomaggal az EU által világszinten felvállalt vezető szerepet; álláspontja szerint mindez az óceánok e kizsákmányolása elleni küzdelemben széles körű és átfogó eszközkészletet alkot, mivel meghatározza a lobogó szerinti államok, a parti államok, a kikötő vagy piac szerint illetékes államok felelősségét, az uniós és harmadik országok tekintetében egyaránt, valamint állampolgáraik tevékenységeivel kapcsolatos kötelezettségeiket; sürgeti ezen eszközök következetes alkalmazását; |
| --- | --- |

4.

kiemeli az IUU-rendeletből, az ellenőrzési rendeletből és a halászati engedélyekről szóló rendeletből álló új uniós ellenőrzési intézkedési csomaggal az EU által világszinten felvállalt vezető szerepet; álláspontja szerint mindez az óceánok e kizsákmányolása elleni küzdelemben széles körű és átfogó eszközkészletet alkot, mivel meghatározza a lobogó szerinti államok, a parti államok, a kikötő vagy piac szerint illetékes államok felelősségét, az uniós és harmadik országok tekintetében egyaránt, valamint állampolgáraik tevékenységeivel kapcsolatos kötelezettségeiket; sürgeti ezen eszközök következetes alkalmazását;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az információgyűjtés és -csere javítása, illetve az uniós halászati jogszabályok szigorú és átlátható alkalmazásának elősegítése érdekében fokozni kell a Bizottság, a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal és a tagállamok közötti koordinációt; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az információgyűjtés és -csere javítása, illetve az uniós halászati jogszabályok szigorú és átlátható alkalmazásának elősegítése érdekében fokozni kell a Bizottság, a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal és a tagállamok közötti koordinációt;

| 6. | megítélése szerint a hajók vonatkozó irányítási és egyéb szabályoknak való megfelelése biztosításával, a fogási és halászati erőkifejtési adatok összegyűjtésével és bejelentésével, valamint a nyomon követhetőség – többek között a fogási tanúsítványok hitelesítésén keresztüli – biztosításával kapcsolatos felelősségnek továbbra is a lobogó szerinti államot kell terhelnie, mivel a másik államra történő feladatátruházás aláásná az IUU-halászat elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

6.

megítélése szerint a hajók vonatkozó irányítási és egyéb szabályoknak való megfelelése biztosításával, a fogási és halászati erőkifejtési adatok összegyűjtésével és bejelentésével, valamint a nyomon követhetőség – többek között a fogási tanúsítványok hitelesítésén keresztüli – biztosításával kapcsolatos felelősségnek továbbra is a lobogó szerinti államot kell terhelnie, mivel a másik államra történő feladatátruházás aláásná az IUU-halászat elleni küzdelmet;

| 7. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállami ellenőrző hatóságok megfelelő (emberi, pénzügyi és technológiai) erőforrásokat kapjanak, amelyek lehetővé teszik számukra e rendeletek teljes körű végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállami ellenőrző hatóságok megfelelő (emberi, pénzügyi és technológiai) erőforrásokat kapjanak, amelyek lehetővé teszik számukra e rendeletek teljes körű végrehajtását;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az EU hitelessége érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak azonosítaniuk és szankcionálniuk kell az uniós jogszabályokat megsértő uniós gazdasági szereplőket, és ezzel összefüggésben úgy véli, hogy még mindig van tennivaló ahhoz, hogy az EU megfelelő küzdelmet folytasson a saját területén, illetve az uniós gazdasági szereplők által bárhol a világon folytatott IUU-halászat ellen; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az EU hitelessége érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak azonosítaniuk és szankcionálniuk kell az uniós jogszabályokat megsértő uniós gazdasági szereplőket, és ezzel összefüggésben úgy véli, hogy még mindig van tennivaló ahhoz, hogy az EU megfelelő küzdelmet folytasson a saját területén, illetve az uniós gazdasági szereplők által bárhol a világon folytatott IUU-halászat ellen;

| 9. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy garantálják a jogellenes halászat elleni küzdelmet a tengereken és a belvizeken, és hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni az ellenőrzési mechanizmusok és végrehajtásuk kielégítő voltát; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy garantálják a jogellenes halászat elleni küzdelmet a tengereken és a belvizeken, és hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni az ellenőrzési mechanizmusok és végrehajtásuk kielégítő voltát;

| 10. | szorgalmazza, hogy a közös halászati politika felülvizsgálatát használják fel arra, hogy ösztönzőket teremtenek a jogszerű halászat számára a halállomány, a környezet, valamint az EU fogyasztóinak és termelőinek érdekében; |
| --- | --- |

10.

szorgalmazza, hogy a közös halászati politika felülvizsgálatát használják fel arra, hogy ösztönzőket teremtenek a jogszerű halászat számára a halállomány, a környezet, valamint az EU fogyasztóinak és termelőinek érdekében;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy még 2012 vége előtt vizsgálja ki, hogy az EU-ban olyan nagyságrendű-e a szabadidős horgászat, hogy az valóban IUU-halászatként sorolható be; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy még 2012 vége előtt vizsgálja ki, hogy az EU-ban olyan nagyságrendű-e a szabadidős horgászat, hogy az valóban IUU-halászatként sorolható be;

| 12. | kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok működjenek együtt egy „európai parti őrség” létrehozása érdekében, hogy növelni lehessen a közös ellenőrzési és felügyeleti kapacitást, valamint eredményes küzdelmet lehessen folytatni a jelenlegi vagy jövőbeli tengeri veszélyek, úgy mint a terrorizmus, a kalózkodás, az IUU-halászat, az illegális kereskedelem vagy a akár a tengeri környezetszennyezés ellen; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok működjenek együtt egy „európai parti őrség” létrehozása érdekében, hogy növelni lehessen a közös ellenőrzési és felügyeleti kapacitást, valamint eredményes küzdelmet lehessen folytatni a jelenlegi vagy jövőbeli tengeri veszélyek, úgy mint a terrorizmus, a kalózkodás, az IUU-halászat, az illegális kereskedelem vagy a akár a tengeri környezetszennyezés ellen;

| 13. | szorgalmazza, hogy a Bizottság – a tengerfelügyelet integrációja érdekében – folytassa az információcsere elősegítésére irányuló erőfeszítéseit, és különösen azokat, amelyek célja, hogy a parti őrség szolgálatait európai szinten harmonizálják; |
| --- | --- |

13.

szorgalmazza, hogy a Bizottság – a tengerfelügyelet integrációja érdekében – folytassa az információcsere elősegítésére irányuló erőfeszítéseit, és különösen azokat, amelyek célja, hogy a parti őrség szolgálatait európai szinten harmonizálják;

| 14. | meggyőződése, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós célkitűzésekhez hozzá kellene rendelni a megvalósításukhoz szükséges – elsősorban pénzügyi – forrásokat, a tagállamok rendelkezésére bocsátva a meglévő szabályok végrehajtásához szükséges forrásokat; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy új módszerek (például elektronikus nyomkövető rendszerek) esetleges jövőbeli bevezetéséhez biztosítani kell, hogy az EU költségvetésében rendelkezésre álljanak a megvalósításukhoz szükséges pénzügyi eszközök; |
| --- | --- |

14.

meggyőződése, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós célkitűzésekhez hozzá kellene rendelni a megvalósításukhoz szükséges – elsősorban pénzügyi – forrásokat, a tagállamok rendelkezésére bocsátva a meglévő szabályok végrehajtásához szükséges forrásokat; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy új módszerek (például elektronikus nyomkövető rendszerek) esetleges jövőbeli bevezetéséhez biztosítani kell, hogy az EU költségvetésében rendelkezésre álljanak a megvalósításukhoz szükséges pénzügyi eszközök;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé éves értékeléseket a közös halászati politika szabályainak végrehajtásában elért tagállami teljesítményekről, feltárva a korrekciót igénylő esetleges hiányosságokat, valamint a teljes körű megfelelés biztosításához használjon fel minden lehetséges eszközt – beleértve azon tagállamok megnevezését is, amelyek elmulasztják kötelezettségeik teljesítését – egy megbízható és átlátható ellenőrző rendszer létrehozása céljából; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé éves értékeléseket a közös halászati politika szabályainak végrehajtásában elért tagállami teljesítményekről, feltárva a korrekciót igénylő esetleges hiányosságokat, valamint a teljes körű megfelelés biztosításához használjon fel minden lehetséges eszközt – beleértve azon tagállamok megnevezését is, amelyek elmulasztják kötelezettségeik teljesítését – egy megbízható és átlátható ellenőrző rendszer létrehozása céljából;

| 16. | üdvözli a Bizottság határozatát egy pontalapú halászati engedély bevezetéséről, amely egy újabb olyan eszköz, amelyet a tagállamok arra használhatnak majd, hogy az értékesítési lánc minden egyes szakaszában be tudják azonosítani a szabálytalanságokat, és jogsértés esetén szigorú büntetéseket szabjanak ki; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a Bizottság határozatát egy pontalapú halászati engedély bevezetéséről, amely egy újabb olyan eszköz, amelyet a tagállamok arra használhatnak majd, hogy az értékesítési lánc minden egyes szakaszában be tudják azonosítani a szabálytalanságokat, és jogsértés esetén szigorú büntetéseket szabjanak ki;

| 17. | megítélése szerint a halállományok, halászflották és a flották mögött meghúzódó tőke jelentős mozgására és a hal piacának globális jellegére tekintettel az IUU-halászat elleni küzdelem csak két- vagy többoldalú nemzetközi együttműködéssel, illetve a halászhajókra, tevékenységükre, a fogásra és egyéb idevágó területre vonatkozó részletes, pontos és időszerű adatok cseréjével lehet eredményes; |
| --- | --- |

17.

megítélése szerint a halállományok, halászflották és a flották mögött meghúzódó tőke jelentős mozgására és a hal piacának globális jellegére tekintettel az IUU-halászat elleni küzdelem csak két- vagy többoldalú nemzetközi együttműködéssel, illetve a halászhajókra, tevékenységükre, a fogásra és egyéb idevágó területre vonatkozó részletes, pontos és időszerű adatok cseréjével lehet eredményes;

| 18. | felhívja az EU-t, hogy határozottan ragaszkodjon ahhoz, hogy a harmadik országok eredményesen lépjenek fel az IUU-halászattal szemben, többek között a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló FAO-megállapodás, az ENSZ halállomány-megállapodása, a FAO betartatási megállapodása és az ENSZ tengerjogi egyezménye, illetve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által a kereskedelmi megállapodásokkal, a halászati partnerségi megállapodásokkal és az EU fejlesztéspolitikájával összefüggésben már elfogadott fogási dokumentációs rendszerek aláírásának, ratifikálásának és végrehajtásának szorgalmazásán keresztül; |
| --- | --- |

18.

felhívja az EU-t, hogy határozottan ragaszkodjon ahhoz, hogy a harmadik országok eredményesen lépjenek fel az IUU-halászattal szemben, többek között a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló FAO-megállapodás, az ENSZ halállomány-megállapodása, a FAO betartatási megállapodása és az ENSZ tengerjogi egyezménye, illetve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által a kereskedelmi megállapodásokkal, a halászati partnerségi megállapodásokkal és az EU fejlesztéspolitikájával összefüggésben már elfogadott fogási dokumentációs rendszerek aláírásának, ratifikálásának és végrehajtásának szorgalmazásán keresztül;

| 19. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy minden olyan harmadik országgal, amellyel az EU halászati partnerségi megállapodást írt alá, végre kell hajtatni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) az alapvető munkajogokra, különösen pedig az IUU-halászattal okozott szociális dömpingre vonatkozó szabályait; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy minden olyan harmadik országgal, amellyel az EU halászati partnerségi megállapodást írt alá, végre kell hajtatni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) az alapvető munkajogokra, különösen pedig az IUU-halászattal okozott szociális dömpingre vonatkozó szabályait;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a halászati tevékenységek megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének múltbeli korlátait a technikai fejlődés – például az űr- és műholdas technológia – jórészt megoldotta, és az IUU-halászat elleni küzdelem kulcsa jelenleg leginkább az eredményes és felelősségteljes kormányzati fellépésre való politikai hajlandóság; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a halászati tevékenységek megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének múltbeli korlátait a technikai fejlődés – például az űr- és műholdas technológia – jórészt megoldotta, és az IUU-halászat elleni küzdelem kulcsa jelenleg leginkább az eredményes és felelősségteljes kormányzati fellépésre való politikai hajlandóság;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy az IUU-halászattal kapcsolatos tevékenységekben – köztük a jogszerűen kifogott uniós hallal való összekeverésében – részt vevő hajókat, tulajdonosokat, vállalatokat vagy magánszemélyeket ugyanúgy üldözzék és büntessék meg, ahogyan a környezeti vagy gazdasági bűncselekmények elkövetőit is, ítélethozatalkor súlyos szankciókat kiszabva, ideértve súlyos vagy többszörös elkövetés esetén a halászati engedélyek végleges visszavonását és a kikötői létesítményekhez való hozzáférés megtagadását; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, hogy az IUU-halászattal kapcsolatos tevékenységekben – köztük a jogszerűen kifogott uniós hallal való összekeverésében – részt vevő hajókat, tulajdonosokat, vállalatokat vagy magánszemélyeket ugyanúgy üldözzék és büntessék meg, ahogyan a környezeti vagy gazdasági bűncselekmények elkövetőit is, ítélethozatalkor súlyos szankciókat kiszabva, ideértve súlyos vagy többszörös elkövetés esetén a halászati engedélyek végleges visszavonását és a kikötői létesítményekhez való hozzáférés megtagadását;

| 22. | sajnálatosnak tartja, hogy olyan hajók részesültek uniós támogatásban, amelyeket korábban illegális halászaton értek; |
| --- | --- |

22.

sajnálatosnak tartja, hogy olyan hajók részesültek uniós támogatásban, amelyeket korábban illegális halászaton értek;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy mindenfajta pénzügyi támogatás vonatkozásában módosítsa akként a követelményeket, hogy az olyan hajók tulajdonosait, amelyekről bebizonyosodott, hogy illegális halászatot folytattak, sújtsák pénzügyi szankciókkal és tagadják meg tőlük a finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy mindenfajta pénzügyi támogatás vonatkozásában módosítsa akként a követelményeket, hogy az olyan hajók tulajdonosait, amelyekről bebizonyosodott, hogy illegális halászatot folytattak, sújtsák pénzügyi szankciókkal és tagadják meg tőlük a finanszírozási lehetőségeket;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy tartsa vissza az Európai Halászati Alap támogatását az IUU-halászatban érintett valamennyi hajótól; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy tartsa vissza az Európai Halászati Alap támogatását az IUU-halászatban érintett valamennyi hajótól;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a tengeri erőforrások fenntartható felhasználásának megvalósulása érdekében biztosítani kell a halászati ágazat nagyobb felelősségét és elszámoltathatóságát; megítélése szerint kulcsfontosságú az átláthatóság erősítése a halászati ágazat és tevékenységei minden vonatkozásában, beleértve a hajók tényleges tulajdonosi viszonyainak, és halászati jogaiknak, illetve ezek közzététele feltételeinek meghatározására, valamint a nemzetközi vizeken halászó hajók ellenőrzésére szolgáló nemzetközi kritériumokról való megállapodást; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a tengeri erőforrások fenntartható felhasználásának megvalósulása érdekében biztosítani kell a halászati ágazat nagyobb felelősségét és elszámoltathatóságát; megítélése szerint kulcsfontosságú az átláthatóság erősítése a halászati ágazat és tevékenységei minden vonatkozásában, beleértve a hajók tényleges tulajdonosi viszonyainak, és halászati jogaiknak, illetve ezek közzététele feltételeinek meghatározására, valamint a nemzetközi vizeken halászó hajók ellenőrzésére szolgáló nemzetközi kritériumokról való megállapodást;

| 26. | meggyőződése, hogy az Európai Uniónak példát kell mutatnia azzal, hogy a halászati irányításban a döntéshozatal során az átláthatóság politikáját alkalmazza és mozdítja elő a nemzetközi szervezetekben és azokban a harmadik országokban, amelyekkel az EU halászati kapcsolatokat ápol; |
| --- | --- |

26.

meggyőződése, hogy az Európai Uniónak példát kell mutatnia azzal, hogy a halászati irányításban a döntéshozatal során az átláthatóság politikáját alkalmazza és mozdítja elő a nemzetközi szervezetekben és azokban a harmadik országokban, amelyekkel az EU halászati kapcsolatokat ápol;

| 27. | úgy véli, hogy a nemzetközi, regionális és nemzeti szinten elfogadott intézkedéseket tiszteletben tartó, és a források felelősségteljes és fenntartható használatán alapuló halászat kedvezően hat mind az EU, mind pedig a fejlődő országok gazdasági fejlődésére és a munkahelyteremtésre, ugyanakkor a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) súlyos gazdasági, társadalmi és környezeti következményekkel jár, amelyek a fejlődő országok esetében még nagyobb károkat okoznak, mivel gátolják a millenniumi fejlesztési célok, azon belül az 1., 7., és 8. cél megvalósítását; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a nemzetközi, regionális és nemzeti szinten elfogadott intézkedéseket tiszteletben tartó, és a források felelősségteljes és fenntartható használatán alapuló halászat kedvezően hat mind az EU, mind pedig a fejlődő országok gazdasági fejlődésére és a munkahelyteremtésre, ugyanakkor a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) súlyos gazdasági, társadalmi és környezeti következményekkel jár, amelyek a fejlődő országok esetében még nagyobb károkat okoznak, mivel gátolják a millenniumi fejlesztési célok, azon belül az 1., 7., és 8. cél megvalósítását;

| 28. | hangsúlyozza a halászati tevékenységek határokon átnyúló jellegét, valamint azt, hogy az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében két- és sokoldalú együttműködésre van szükség, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket mindenki átlátható, megkülönböztetésmentes és méltányos módon alkalmazza, figyelembe véve a fejlődő országok, és főként a kis szigetállamok pénzügyi, műszaki és humán kapacitásait; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a halászati tevékenységek határokon átnyúló jellegét, valamint azt, hogy az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében két- és sokoldalú együttműködésre van szükség, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket mindenki átlátható, megkülönböztetésmentes és méltányos módon alkalmazza, figyelembe véve a fejlődő országok, és főként a kis szigetállamok pénzügyi, műszaki és humán kapacitásait;

| 29. | kéri, hogy a Bizottság biztosítsa a politikái közötti koherenciát annak érdekében, hogy a szegénység elleni küzdelemre irányuló fejlesztési politika a környezetvédelmi és kereskedelmi kérdések mellett szerves részét képezze az IUU-halászat elleni küzdelmet célzó uniós politikának; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy a Bizottság biztosítsa a politikái közötti koherenciát annak érdekében, hogy a szegénység elleni küzdelemre irányuló fejlesztési politika a környezetvédelmi és kereskedelmi kérdések mellett szerves részét képezze az IUU-halászat elleni küzdelmet célzó uniós politikának;

| 30. | hangsúlyozza, hogy közvetlen kapcsolat áll fenn az IUU-halászat és egy állam kormányzási szintje között, és felszólít arra, hogy valamennyi külső segítségnyújtási intézkedést a kedvezményezett államnak az IUU-halászat saját vizein való megtiltására és általában a halászati ágazat irányításának javítására irányuló határozott politikai akarata kísérje; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy közvetlen kapcsolat áll fenn az IUU-halászat és egy állam kormányzási szintje között, és felszólít arra, hogy valamennyi külső segítségnyújtási intézkedést a kedvezményezett államnak az IUU-halászat saját vizein való megtiltására és általában a halászati ágazat irányításának javítására irányuló határozott politikai akarata kísérje;

| 31. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok terjesszék ki pénzügyi technológiai és technikai támogatási programjaikat – többek között a hivatalos fejlesztési támogatást és a halászati partnerségi megállapodásokat – a fejlődő országok vizeinek megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti programjaira, a kétoldalú programok helyett a regionális programoknak biztosítva elsőbbséget; ösztönzi továbbá az ilyen programok finanszírozása során az összes – európai és más – adományozó között nagyobb fokú koordinációt; |
| --- | --- |

31.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok terjesszék ki pénzügyi technológiai és technikai támogatási programjaikat – többek között a hivatalos fejlesztési támogatást és a halászati partnerségi megállapodásokat – a fejlődő országok vizeinek megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti programjaira, a kétoldalú programok helyett a regionális programoknak biztosítva elsőbbséget; ösztönzi továbbá az ilyen programok finanszírozása során az összes – európai és más – adományozó között nagyobb fokú koordinációt;

| 32. | úgy véli továbbá, hogy az EU-nak aktívan fel kellene használnia a halászati partnerségi megállapodások (FPA-k) keretében folytatott együttműködést annak érdekében, hogy hatékonyabban küzdelmet folytathasson az IUU-halászat ellen; |
| --- | --- |

32.

úgy véli továbbá, hogy az EU-nak aktívan fel kellene használnia a halászati partnerségi megállapodások (FPA-k) keretében folytatott együttműködést annak érdekében, hogy hatékonyabban küzdelmet folytathasson az IUU-halászat ellen;

| 33. | kéri, hogy a Bizottság a szükséges mértékben növelje a halászati ágazat pénzügyi keretét a fejlődő országokkal kötendő megállapodásokban, hogy ezen országok az IUU-halászat elleni küzdelem vonatkozásában intézményi, humán és műszaki kapacitásaikat megerősítsék és így fokozottan betartsák a globális és regionális halászati gazdálkodási szervezetek által hozott intézkedéseket, illetve az európai jogszabályokat; |
| --- | --- |

33.

kéri, hogy a Bizottság a szükséges mértékben növelje a halászati ágazat pénzügyi keretét a fejlődő országokkal kötendő megállapodásokban, hogy ezen országok az IUU-halászat elleni küzdelem vonatkozásában intézményi, humán és műszaki kapacitásaikat megerősítsék és így fokozottan betartsák a globális és regionális halászati gazdálkodási szervezetek által hozott intézkedéseket, illetve az európai jogszabályokat;

| 34. | hangsúlyozza, hogy szükség van a civil társadalom bevonására és a halászati ágazat vállalatainak felelősségvállalására, hogy biztosítsák a legális halászati módszerek betartását, illetve a vállalatok társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalása keretében együttműködjenek a hatóságokkal az IUU-halászat elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy szükség van a civil társadalom bevonására és a halászati ágazat vállalatainak felelősségvállalására, hogy biztosítsák a legális halászati módszerek betartását, illetve a vállalatok társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalása keretében együttműködjenek a hatóságokkal az IUU-halászat elleni küzdelemben;

| 35. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy felvegye az országok által a jelenleg felülvizsgálat alatt álló általános preferenciális rendszerre (GSP+) való jogosultság feltételeként végrehajtandó eszközök listájára a FAO kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló egyezményét, az ENSZ halállomány-megállapodását és a FAO betartatási megállapodását; kéri, hogy vonják vissza a kiviteli engedélyeket minden olyan államra vonatkozóan, amely IUU-halászatból származó termékeket forgalmaz; úgy véli, hogy az ilyen termékek forgalmazásának megtiltása érdekében az EU-nak ezekkel az államokkal együttműködést kell kialakítania; |
| --- | --- |

35.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy felvegye az országok által a jelenleg felülvizsgálat alatt álló általános preferenciális rendszerre (GSP+) való jogosultság feltételeként végrehajtandó eszközök listájára a FAO kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló egyezményét, az ENSZ halállomány-megállapodását és a FAO betartatási megállapodását; kéri, hogy vonják vissza a kiviteli engedélyeket minden olyan államra vonatkozóan, amely IUU-halászatból származó termékeket forgalmaz; úgy véli, hogy az ilyen termékek forgalmazásának megtiltása érdekében az EU-nak ezekkel az államokkal együttműködést kell kialakítania;

| 36. | emlékeztet arra, hogy a WTO szabályainak hatálya alá tartozó kereskedelmi kapcsolatokkal összefüggésben az IUU-halászat kérdése nem választható el a gazdasági partnerségi megállapodások kérdésétől; kiemeli, hogy egyes feldolgozott halászati termékek esetében az eredeti szabályoktól való eltérés problémát jelent, különösen Pápua-Új-Guinea esetében, amely megakadályozza az ilyen termékek nyomon követhetőségét és utat enged az IUU-halászatnak; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet arra, hogy a WTO szabályainak hatálya alá tartozó kereskedelmi kapcsolatokkal összefüggésben az IUU-halászat kérdése nem választható el a gazdasági partnerségi megállapodások kérdésétől; kiemeli, hogy egyes feldolgozott halászati termékek esetében az eredeti szabályoktól való eltérés problémát jelent, különösen Pápua-Új-Guinea esetében, amely megakadályozza az ilyen termékek nyomon követhetőségét és utat enged az IUU-halászatnak;

| 37. | megítélése szerint az EU-nak a következő célkitűzéseket kellene követnie minden olyan regionális halászati gazdálkodási szervezetben, amelynek tagja:






  — | a regionális halászati gazdálkodási szervezethez tartozó valamennyi halászatban halászatra jogosultak tekintetében halászhajó-lajstrom létrehozása, a segédhajókra kiterjedően, illetve azon hajók listájának rendszeres frissítése, széles körben történő nyilvánosságra hozatala és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti összehangolás, amelyekről megállapították, hogy IUU-halászatot folytatnak (feketelista); |
| --- | --- | --- |

37.

megítélése szerint az EU-nak a következő célkitűzéseket kellene követnie minden olyan regionális halászati gazdálkodási szervezetben, amelynek tagja:

—

a regionális halászati gazdálkodási szervezethez tartozó valamennyi halászatban halászatra jogosultak tekintetében halászhajó-lajstrom létrehozása, a segédhajókra kiterjedően, illetve azon hajók listájának rendszeres frissítése, széles körben történő nyilvánosságra hozatala és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti összehangolás, amelyekről megállapították, hogy IUU-halászatot folytatnak (feketelista);

| — | a regionális halászati gazdálkodási szervezetek végrehajtási bizottságainak megerősítése, hogy megvizsgálhassák a részes felek teljesítményét és adott esetben hathatós szankciókat vethessenek ki; |
| --- | --- |

—

a regionális halászati gazdálkodási szervezetek végrehajtási bizottságainak megerősítése, hogy megvizsgálhassák a részes felek teljesítményét és adott esetben hathatós szankciókat vethessenek ki;

| — | az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül a részes felek által a lobogó szerinti állam, a parti állam, a kikötő vagy piac szerint illetékes állam, valamint a tényleges tulajdonos szerinti állam minőségében meghozandó, sajátos intézkedések listájának bővítése; |
| --- | --- |

—

az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezeteken belül a részes felek által a lobogó szerinti állam, a parti állam, a kikötő vagy piac szerint illetékes állam, valamint a tényleges tulajdonos szerinti állam minőségében meghozandó, sajátos intézkedések listájának bővítése;

| — | megfelelő tengeri ellenőrzési és megfigyelési programok létrehozása; |
| --- | --- |

—

megfelelő tengeri ellenőrzési és megfigyelési programok létrehozása;

| — | a tengeren történő átrakodás tilalma; |
| --- | --- |

—

a tengeren történő átrakodás tilalma;

| — | fogási dokumentációs rendszerek kialakítása, minden regionális halászati gazdálkodási szervezetben a legjelentősebb fajokkal kezdve; |
| --- | --- |

—

fogási dokumentációs rendszerek kialakítása, minden regionális halászati gazdálkodási szervezetben a legjelentősebb fajokkal kezdve;

| — | elektronikus eszközök kötelező használata, ideértve a műholdas hajómegfigyelési rendszereket (VMS), az elektronikus hajónaplókat, és adott esetben egyéb nyomkövető készülékeket; |
| --- | --- |

—

elektronikus eszközök kötelező használata, ideértve a műholdas hajómegfigyelési rendszereket (VMS), az elektronikus hajónaplókat, és adott esetben egyéb nyomkövető készülékeket;

| — | az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek teljesítményének kötelező és rendszeres értékelése olyan követelménnyel, hogy az ajánlások nyomán intézkedni kell; |
| --- | --- |

—

az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek teljesítményének kötelező és rendszeres értékelése olyan követelménnyel, hogy az ajánlások nyomán intézkedni kell;

| — | pénzügyi érdekeltségi nyilatkozat a halászati területek tekintetében a regionális halászati gazdálkodási szervezetek küldöttségvezetőinek esetében, amennyiben az érdekeltségek összeférhetetlenséghez vezethetnek; |
| --- | --- |

—

pénzügyi érdekeltségi nyilatkozat a halászati területek tekintetében a regionális halászati gazdálkodási szervezetek küldöttségvezetőinek esetében, amennyiben az érdekeltségek összeférhetetlenséghez vezethetnek;

| 38. | felhív a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hálózatának sürgős, valamennyi nyílt tengeri halászatra és területre történő kibővítésére, akár új regionális halászati gazdálkodási szervezetek létrehozásával, akár a már meglévők megbízatásának kiterjesztésével; meggyőződése, hogy az IUU-halászat globális jellege miatt szükségszerű a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti, jelentősen fokozott együttműködés, főként az információcsere, a hajókkal és részes felekkel szembeni szankciók terén; |
| --- | --- |

38.

felhív a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hálózatának sürgős, valamennyi nyílt tengeri halászatra és területre történő kibővítésére, akár új regionális halászati gazdálkodási szervezetek létrehozásával, akár a már meglévők megbízatásának kiterjesztésével; meggyőződése, hogy az IUU-halászat globális jellege miatt szükségszerű a regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti, jelentősen fokozott együttműködés, főként az információcsere, a hajókkal és részes felekkel szembeni szankciók terén;

| 39. | meggyőződése, hogy a nyílt tengeri halászat jogát a nemzetközi jog alapján lehetséges mértékben az állam megfelelő nemzetközi szervezetekben fennálló tagságához és az általuk elfogadott összes irányítási intézkedés maradéktalan végrehajtásának feltételéhez kell kötni; |
| --- | --- |

39.

meggyőződése, hogy a nyílt tengeri halászat jogát a nemzetközi jog alapján lehetséges mértékben az állam megfelelő nemzetközi szervezetekben fennálló tagságához és az általuk elfogadott összes irányítási intézkedés maradéktalan végrehajtásának feltételéhez kell kötni;

| 40. | megállapítja, hogy a halászati és akvakultúrával kapcsolatos globális kérdések vizsgálata terén a FAO a tudományos szakértelem és az ajánlások fő forrása, mivel a halászat fejlődése és irányítása egyre inkább összeforr a biológiai sokféleség megőrzésével és a környezetvédelemmel; |
| --- | --- |

40.

megállapítja, hogy a halászati és akvakultúrával kapcsolatos globális kérdések vizsgálata terén a FAO a tudományos szakértelem és az ajánlások fő forrása, mivel a halászat fejlődése és irányítása egyre inkább összeforr a biológiai sokféleség megőrzésével és a környezetvédelemmel;

| 41. | teljes mértékben támogatja a FAO jelenlegi, globális halász-, hűtő- és ellátó-hajólajstrom létrehozására vonatkozó kezdeményezését, amit kötelezővé kell tenni, és amelybe 10 Bt feletti hajókat a lehető legkorábban fel kell venni; |
| --- | --- |

41.

teljes mértékben támogatja a FAO jelenlegi, globális halász-, hűtő- és ellátó-hajólajstrom létrehozására vonatkozó kezdeményezését, amit kötelezővé kell tenni, és amelybe 10 Bt feletti hajókat a lehető legkorábban fel kell venni;

| 42. | szorgalmazza a lobogó szerinti állam teljesítményének értékelésére szolgáló rendszer – jelenleg a FAO-nál folyamatban lévő –gyors kifejlesztését, a nemzetközi kötelezettségeik teljesítésének mellőzésére hajlamos államokra történő nyomásgyakorlás eszközeként; sürgeti, hogy hathatós rendszert kell találni azon államok szankcionálására, amelyek nem biztosítják, hogy a lobogójuk alatt hajózó nagy hajók ne támogassák az IUU-halászatot, illetve ne folytassanak ilyen halászatot, és betartsák az összes vonatkozó jogszabályt; felszólítja a tagállamokat, hogy a jogellenes halászat leállítása érdekében tisztességesen és átláthatóan érvényesítsék a piaci eszközöket, anélkül hogy más országokkal szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmaznának; támogatja a FAO-nak azt a döntését, hogy nemzetközi konzultációkat indít a lobogó szerinti államok által a nemzetközi jog alapján őket terhelő kötelezettségek tekintetében nyújtott teljesítmény tárgyában; |
| --- | --- |

42.

szorgalmazza a lobogó szerinti állam teljesítményének értékelésére szolgáló rendszer – jelenleg a FAO-nál folyamatban lévő –gyors kifejlesztését, a nemzetközi kötelezettségeik teljesítésének mellőzésére hajlamos államokra történő nyomásgyakorlás eszközeként; sürgeti, hogy hathatós rendszert kell találni azon államok szankcionálására, amelyek nem biztosítják, hogy a lobogójuk alatt hajózó nagy hajók ne támogassák az IUU-halászatot, illetve ne folytassanak ilyen halászatot, és betartsák az összes vonatkozó jogszabályt; felszólítja a tagállamokat, hogy a jogellenes halászat leállítása érdekében tisztességesen és átláthatóan érvényesítsék a piaci eszközöket, anélkül hogy más országokkal szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmaznának; támogatja a FAO-nak azt a döntését, hogy nemzetközi konzultációkat indít a lobogó szerinti államok által a nemzetközi jog alapján őket terhelő kötelezettségek tekintetében nyújtott teljesítmény tárgyában;

| 43. | intézkedések sürgős elfogadását szorgalmazza abból a célból, hogy véget vessenek az „olcsó lobogók” használatának, amely gyakorlat lehetővé teszi a halászhajók számára, hogy büntetlenül jogellenesen tevékenykedjenek, ami jelentős károkat okoz a tengeri ökoszisztémára, a halállományokra, a part menti közösségekre, az élelmezésbiztonságra – különösen a fejlődő országokban –, valamint a legális, törvénytisztelő halászati ágazatra nézve; |
| --- | --- |

43.

intézkedések sürgős elfogadását szorgalmazza abból a célból, hogy véget vessenek az „olcsó lobogók” használatának, amely gyakorlat lehetővé teszi a halászhajók számára, hogy büntetlenül jogellenesen tevékenykedjenek, ami jelentős károkat okoz a tengeri ökoszisztémára, a halállományokra, a part menti közösségekre, az élelmezésbiztonságra – különösen a fejlődő országokban –, valamint a legális, törvénytisztelő halászati ágazatra nézve;

| 44. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a kalózhalászat ilyen formái ne érintsenek uniós érdekeket, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy állampolgáraik ne támogassák az IUU-halászatot, és ne folytassanak ilyen halászatot; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a kalózhalászat ilyen formái ne érintsenek uniós érdekeket, és ezért felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy állampolgáraik ne támogassák az IUU-halászatot, és ne folytassanak ilyen halászatot;

| 45. | támogatja a Bizottság nyilvános jegyzék létrehozására irányuló erőfeszítéseit, amelyben azoknak a hajótulajdonosoknak a személyazonossága szerepelne, akikről bebizonyosodott, hogy IUU-halászatban vettek részt; meggyőződése, hogy a jegyzéknek összhangban kell lennie a vigói Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal által vezetett jegyzékkel; |
| --- | --- |

45.

támogatja a Bizottság nyilvános jegyzék létrehozására irányuló erőfeszítéseit, amelyben azoknak a hajótulajdonosoknak a személyazonossága szerepelne, akikről bebizonyosodott, hogy IUU-halászatban vettek részt; meggyőződése, hogy a jegyzéknek összhangban kell lennie a vigói Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal által vezetett jegyzékkel;

| 46. | meggyőződése, hogy egy, az ENSZ rendszerébe integrált szervezetnek kell haladéktalanul elvégeznie a lobogó szerinti államok, illetve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek független értékelését; |
| --- | --- |

46.

meggyőződése, hogy egy, az ENSZ rendszerébe integrált szervezetnek kell haladéktalanul elvégeznie a lobogó szerinti államok, illetve a regionális halászati gazdálkodási szervezetek független értékelését;

| 47. | felismeri, hogy nincsen nemzetközi együttműködés a halászaton kívüli egyéb, tengeri környezetet érintő emberi tevékenységek negatív hatásainak kezelésében, és felhívja a Bizottságot, hogy álljon ki egy globális szervezet létrehozása mellett ezen űr kitöltése érdekében, lehetőleg az ENSZ égisze alatt; |
| --- | --- |

47.

felismeri, hogy nincsen nemzetközi együttműködés a halászaton kívüli egyéb, tengeri környezetet érintő emberi tevékenységek negatív hatásainak kezelésében, és felhívja a Bizottságot, hogy álljon ki egy globális szervezet létrehozása mellett ezen űr kitöltése érdekében, lehetőleg az ENSZ égisze alatt;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a piac szerint illetékes állam koncepcióját a piacok IUU-halászatból származó halak előtti lezárása eszközeként ki kell teljesíteni; meggyőződése, hogy az EU-nak sürgősen tárgyalásokat kell folytatnia más jelentős, forgalomba hozatal szerinti államokkal – beleértve például az USA-t, Japánt és Kínát –, hogy miként működjenek együtt egymás között, és esetlegesen a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival összhangban, az ENSZ keretei között miként alakítsanak ki a lehető leghamarabb egy olyan nemzetközi jogi eszközt, amely leállítja, üldözi és bünteti az IUU-halászatot; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a piac szerint illetékes állam koncepcióját a piacok IUU-halászatból származó halak előtti lezárása eszközeként ki kell teljesíteni; meggyőződése, hogy az EU-nak sürgősen tárgyalásokat kell folytatnia más jelentős, forgalomba hozatal szerinti államokkal – beleértve például az USA-t, Japánt és Kínát –, hogy miként működjenek együtt egymás között, és esetlegesen a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival összhangban, az ENSZ keretei között miként alakítsanak ki a lehető leghamarabb egy olyan nemzetközi jogi eszközt, amely leállítja, üldözi és bünteti az IUU-halászatot;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az európai halászati ágazat fenntartása és fejlesztése részben az európai és a világpiacon forgalmazott halászati termékek szigorú IUU-ellenőrzésétől függ; hangsúlyozza, hogy ez az ágazat fontos a regionális tervezés, az élelmiszerbiztonság, a foglalkoztatás fenntartása és a közösségi vizek erőforrásainak megőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az európai halászati ágazat fenntartása és fejlesztése részben az európai és a világpiacon forgalmazott halászati termékek szigorú IUU-ellenőrzésétől függ; hangsúlyozza, hogy ez az ágazat fontos a regionális tervezés, az élelmiszerbiztonság, a foglalkoztatás fenntartása és a közösségi vizek erőforrásainak megőrzése szempontjából;

| 50. | az az álláspontja, hogy az Európai Unió már rendelkezik a jogellenes halászattól való elrettentéshez szükséges eszközökkel, továbbá meggyőződése, hogy mivel a világ egyik legnagyobb halászati piaca, ha ezeket megfelelően alkalmazná, visszatartó erejüknek kétségtelenül gyakorlati eredményei lennének; követeli ezért, hogy azoknak az államoknak vagy szerződő feleknek, amelyek megtagadják az együttműködést a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel olyan intézkedések bevezetésében, mint a fogási dokumentációs rendszerek vagy a kikötő szerinti állam hatóságának hatáskörébe tartozó további intézkedések, ne adjanak ki európai uniós kiviteli bizonyítványokat, vagy vonják vissza tőlük azokat; |
| --- | --- |

50.

az az álláspontja, hogy az Európai Unió már rendelkezik a jogellenes halászattól való elrettentéshez szükséges eszközökkel, továbbá meggyőződése, hogy mivel a világ egyik legnagyobb halászati piaca, ha ezeket megfelelően alkalmazná, visszatartó erejüknek kétségtelenül gyakorlati eredményei lennének; követeli ezért, hogy azoknak az államoknak vagy szerződő feleknek, amelyek megtagadják az együttműködést a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel olyan intézkedések bevezetésében, mint a fogási dokumentációs rendszerek vagy a kikötő szerinti állam hatóságának hatáskörébe tartozó további intézkedések, ne adjanak ki európai uniós kiviteli bizonyítványokat, vagy vonják vissza tőlük azokat;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az IUU-halászat ellen folytatott küzdelem egyik leghatásosabb fegyvere a kereskedelem; ismételten sajnálkozik a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság és a Kereskedelmi Főigazgatóság közötti koordináció hiánya miatt, tekintettel arra, hogy míg az előbbi egyre több célkitűzést fogalmaz meg az IUU-halászat elleni küzdelemben, úgy tűnik, hogy az utóbbinak az a kizárólagos célja, hogy minél szélesebbre tárja a közösségi piacok kapuit a behozatal előtt, tekintet nélkül a származására és a minőségi garanciáikra, miközben vámkedvezményeket és a származási szabályok alóli felmentéseket osztogat, amelyek csak arra jók, hogy az európai piacokat olyan flották és országok számára tegyék elérhetővé, amelyek az IUU-halászat fölött legalábbis szemet hunynak; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az IUU-halászat ellen folytatott küzdelem egyik leghatásosabb fegyvere a kereskedelem; ismételten sajnálkozik a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság és a Kereskedelmi Főigazgatóság közötti koordináció hiánya miatt, tekintettel arra, hogy míg az előbbi egyre több célkitűzést fogalmaz meg az IUU-halászat elleni küzdelemben, úgy tűnik, hogy az utóbbinak az a kizárólagos célja, hogy minél szélesebbre tárja a közösségi piacok kapuit a behozatal előtt, tekintet nélkül a származására és a minőségi garanciáikra, miközben vámkedvezményeket és a származási szabályok alóli felmentéseket osztogat, amelyek csak arra jók, hogy az európai piacokat olyan flották és országok számára tegyék elérhetővé, amelyek az IUU-halászat fölött legalábbis szemet hunynak;

| 52. | ezzel összefüggésben úgy véli, hogy egyre nagyobb mértékben felelőssé kell tenni tevékenységeiért a piacot – és különösen az importőröket –, mivel talán a piac az IUU-halászat legjelentősebb oka; |
| --- | --- |

52.

ezzel összefüggésben úgy véli, hogy egyre nagyobb mértékben felelőssé kell tenni tevékenységeiért a piacot – és különösen az importőröket –, mivel talán a piac az IUU-halászat legjelentősebb oka;

| 53. | hangsúlyozza a fogyasztó azon jogának fontosságát, hogy mindig biztos lehessen abban, hogy a megvásárolt terméket jogszerűen halászták; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza a fogyasztó azon jogának fontosságát, hogy mindig biztos lehessen abban, hogy a megvásárolt terméket jogszerűen halászták;

| 54. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat egyaránt, hogy javítsák a különféle címkézési rendszerekről – például a Tengergazdálkodási Tanács (MSC) rendszeréről – a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatást, amelyek átláthatóságot teremtenek, és garantálják a fogyasztó számára, hogy fenntarthatóan, jogszerűen kirakodott halat vásárol; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat egyaránt, hogy javítsák a különféle címkézési rendszerekről – például a Tengergazdálkodási Tanács (MSC) rendszeréről – a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatást, amelyek átláthatóságot teremtenek, és garantálják a fogyasztó számára, hogy fenntarthatóan, jogszerűen kirakodott halat vásárol;

| 55. | teljes mértékben támogatja az új iránymutatásokat, amelyet a FAO Halászati Bizottságának (COFI) 2011. februári ülésén fogadtak el, és amelynek célja a halászati termékek címkézésének harmonizációja az illegális halászat elleni küzdelem érdekében; úgy véli, hogy a címkén egyértelműen fel kell tüntetni a hal kereskedelmi és tudományos megnevezését, a halászat típusát és mindenekelőtt azt, hogy mely területről származik; |
| --- | --- |

55.

teljes mértékben támogatja az új iránymutatásokat, amelyet a FAO Halászati Bizottságának (COFI) 2011. februári ülésén fogadtak el, és amelynek célja a halászati termékek címkézésének harmonizációja az illegális halászat elleni küzdelem érdekében; úgy véli, hogy a címkén egyértelműen fel kell tüntetni a hal kereskedelmi és tudományos megnevezését, a halászat típusát és mindenekelőtt azt, hogy mely területről származik;

| 56. | szorgalmazza, hogy a Bizottság álljon ki a globális fogási dokumentációs rendszer kialakítása mellett; |
| --- | --- |

56.

szorgalmazza, hogy a Bizottság álljon ki a globális fogási dokumentációs rendszer kialakítása mellett;

| 57. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a halászati termékeknek az ellátási láncon belüli teljes körű és eredményes nyomon követhetőségét biztosító technikák kidolgozását és alkalmazását, köztük a halászhajók és segédhajók műholdas követését, a halállományok helymeghatározására szolgáló elektronikus címkéket, valamint a halászati termékek és földrajzi eredetük meghatározása céljából a halak globális DNS- és egyéb genetikai adatbázisának kialakítását, amint azt a Bizottság Közös Kutatóközpontja által készített, „A jogellenes tevékenységektől való visszatartás a halászati ágazatban – Genetika, genomika, kémia és kriminalisztika az IUU-halászat elleni küzdelem és a haltermékek nyomon követhetőségének szolgálatában” című jelentés is tartalmazza; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a halászati termékeknek az ellátási láncon belüli teljes körű és eredményes nyomon követhetőségét biztosító technikák kidolgozását és alkalmazását, köztük a halászhajók és segédhajók műholdas követését, a halállományok helymeghatározására szolgáló elektronikus címkéket, valamint a halászati termékek és földrajzi eredetük meghatározása céljából a halak globális DNS- és egyéb genetikai adatbázisának kialakítását, amint azt a Bizottság Közös Kutatóközpontja által készített, „A jogellenes tevékenységektől való visszatartás a halászati ágazatban – Genetika, genomika, kémia és kriminalisztika az IUU-halászat elleni küzdelem és a haltermékek nyomon követhetőségének szolgálatában” című jelentés is tartalmazza;

| 58. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy minden szinten növeljék a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harcra fordított forrásokat; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy minden szinten növeljék a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harcra fordított forrásokat;

| 59. | üdvözli az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) által a nemzetközi szervezett bűnözésnek a halászati ágazatban betöltött szerepéről készített jelentést, és annak kifejtését, hogy a szervezett bűnözői csoportok miként terjesztik ki befolyásukat a halászati ágazatra, ideértve a halászatot megelőző (hajóval és legénységgel való ellátással, tüzelőanyag-ellátás stb.) és követő fázisokat (forgalmazás, szállítás); |
| --- | --- |

59.

üdvözli az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) által a nemzetközi szervezett bűnözésnek a halászati ágazatban betöltött szerepéről készített jelentést, és annak kifejtését, hogy a szervezett bűnözői csoportok miként terjesztik ki befolyásukat a halászati ágazatra, ideértve a halászatot megelőző (hajóval és legénységgel való ellátással, tüzelőanyag-ellátás stb.) és követő fázisokat (forgalmazás, szállítás);

| 60. | riasztónak tartja az IUU-halászatban résztvevők által elkövetett bűncselekményeket – például emberi kizsákmányolást, embercsempészetet, pénzmosást, korrupciót, csempészetet, adóelkerülést és vámcsalást –, amelyeket a nemzetközi szervezett bűnözés megnyilvánulásának kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy átfogóbb és integráltabb megközelítésre van szükség az IUU-halászat elleni küzdelemben, amely többek között kiterjed a kereskedelem és a behozatal ellenőrzésére is; |
| --- | --- |

60.

riasztónak tartja az IUU-halászatban résztvevők által elkövetett bűncselekményeket – például emberi kizsákmányolást, embercsempészetet, pénzmosást, korrupciót, csempészetet, adóelkerülést és vámcsalást –, amelyeket a nemzetközi szervezett bűnözés megnyilvánulásának kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy átfogóbb és integráltabb megközelítésre van szükség az IUU-halászat elleni küzdelemben, amely többek között kiterjed a kereskedelem és a behozatal ellenőrzésére is;

| 61. | teljesen egyetért az UNODC-jelentés ajánlásaival, beleértve a nemzetközi együttműködésnek a tengeren végrehajtott bűncselekmények utáni nyomozásra történő kiterjesztését, a halászhajó tulajdonosi viszonyai és tevékenysége átláthatóságának javítását, és a nyomon követhető tényleges tulajdonossal nem rendelkező társaságok által történő halászhajó-értékesítés és egyben az üzemeltetés visszaszorítását; |
| --- | --- |

61.

teljesen egyetért az UNODC-jelentés ajánlásaival, beleértve a nemzetközi együttműködésnek a tengeren végrehajtott bűncselekmények utáni nyomozásra történő kiterjesztését, a halászhajó tulajdonosi viszonyai és tevékenysége átláthatóságának javítását, és a nyomon követhető tényleges tulajdonossal nem rendelkező társaságok által történő halászhajó-értékesítés és egyben az üzemeltetés visszaszorítását;

| 62. | megállapítja, hogy az ENSZ a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménye egyike a legszélesebb körben ratifikált egyezményeknek, amely kötelezi a részes feleket az egymással való együttműködésre a nemzetközi szervezett bűnözési esetekben a nyomozási, vádemelési és bírósági eljárások során, ezzel fontos szinergiákat teremtve az IUU-halászat elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy az ENSZ a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménye egyike a legszélesebb körben ratifikált egyezményeknek, amely kötelezi a részes feleket az egymással való együttműködésre a nemzetközi szervezett bűnözési esetekben a nyomozási, vádemelési és bírósági eljárások során, ezzel fontos szinergiákat teremtve az IUU-halászat elleni küzdelemben;

| 63. | meggyőződése, hogy az IUU-halászatot az Interpol egyik kiemelt területévé kellene tenni, a szervezetnek pedig erőforrásokat és nyomozati hatásköröket kell biztosítani az IUU-halászat nemzetközi bűnügyi vonatkozásainak nyomon követése és leküzdése céljára; |
| --- | --- |

63.

meggyőződése, hogy az IUU-halászatot az Interpol egyik kiemelt területévé kellene tenni, a szervezetnek pedig erőforrásokat és nyomozati hatásköröket kell biztosítani az IUU-halászat nemzetközi bűnügyi vonatkozásainak nyomon követése és leküzdése céljára;

| 64. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az USA Lacey-törvényét, és mérlegelje, hogy egyes elemei – különösen az általa a hal legális eredetével kapcsolatban a kiskereskedőkre háruló felelősség – hasznosak lennének-e európai összefüggésben; |
| --- | --- |

64.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az USA Lacey-törvényét, és mérlegelje, hogy egyes elemei – különösen az általa a hal legális eredetével kapcsolatban a kiskereskedőkre háruló felelősség – hasznosak lennének-e európai összefüggésben;

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fenti elveket adott esetben szerepeltesse kétoldalú halászati megállapodásainak rendelkezéseiben; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a Bizottságot, hogy a fenti elveket adott esetben szerepeltesse kétoldalú halászati megállapodásainak rendelkezéseiben;

| 66. | kitart amellett, hogy az EU-nak javasolnia kell, hogy az óceánok nemzetközi irányításának kérdését kiemelt témává kell tenni a fenntartható fejlődésről 2012-ben – az ENSZ tengerjogi egyezményének 30. évfordulóján – Brazíliában megrendezésre kerülő világ-csúcstalálkozón; |
| --- | --- |

66.

kitart amellett, hogy az EU-nak javasolnia kell, hogy az óceánok nemzetközi irányításának kérdését kiemelt témává kell tenni a fenntartható fejlődésről 2012-ben – az ENSZ tengerjogi egyezményének 30. évfordulóján – Brazíliában megrendezésre kerülő világ-csúcstalálkozón;

| 67. | rámutat, hogy a jogellenes halászat elleni világméretű küzdelem elengedhetetlen a globális fenntartható fejlődés érdekében, és következésképpen annak a halászati partnerségi megállapodások, a kereskedelempolitikai kötelezettségvállalások, a fejlesztési támogatási politikai célkitűzések, valamint az uniós külpolitikai prioritások elválaszthatatlan, kifejezett részét kell képeznie; |
| --- | --- |

67.

rámutat, hogy a jogellenes halászat elleni világméretű küzdelem elengedhetetlen a globális fenntartható fejlődés érdekében, és következésképpen annak a halászati partnerségi megállapodások, a kereskedelempolitikai kötelezettségvállalások, a fejlesztési támogatási politikai célkitűzések, valamint az uniós külpolitikai prioritások elválaszthatatlan, kifejezett részét kell képeznie;

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, azon regionális halászati gazdálkodási szervezetek titkárságainak, amelyekben az EU szerződő félként részt vesz, valamint a FAO Halászati Bizottságának. |
| --- | --- |

68.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, azon regionális halászati gazdálkodási szervezetek titkárságainak, amelyekben az EU szerződő félként részt vesz, valamint a FAO Halászati Bizottságának.

---

(1)  HL C 287. E, 2007.11.29., 502. o.

(2)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(3)  HL L 286., 2008.10.29., 33. o.

(4)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/157

---

2011. november 17., csütörtökIrán - az emberi jogok megsértésének legutóbbi esetei

P7_TA(2011)0517

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása az emberi jogok megsértésének legutóbbi eseteiről Iránban

2013/C 153 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Iránról, nevezetesen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, valamint különösen a 2010. szeptember 7-én és 2011. január 20-án elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iránról, nevezetesen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, valamint különösen a 2010. szeptember 7-én és 2011. január 20-án elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó ENSZ-különmegbízott megbízatásának létrehozásáról szóló 16/9. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó ENSZ-különmegbízott megbízatásának létrehozásáról szóló 16/9. számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2010. februári egyetemes időszakos felülvizsgálatát követően megállapított 123 ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2010. februári egyetemes időszakos felülvizsgálatát követően megállapított 123 ajánlásra,

| — | tekintettel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának elnöke 2011. június 17-én kinevezte Ahmed Sahídot az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, valamint tekintettel a különmegbízott által 2011. szeptember 23-án az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésére benyújtott, az iráni emberi jogi helyzetről szóló időközi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának elnöke 2011. június 17-én kinevezte Ahmed Sahídot az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó ENSZ-különmegbízottnak, valamint tekintettel a különmegbízott által 2011. szeptember 23-án az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésére benyújtott, az iráni emberi jogi helyzetről szóló időközi jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára által 2011. szeptember 15-én az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésére benyújtott, az Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható emberi jogi helyzetről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára által 2011. szeptember 15-én az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésére benyújtott, az Iráni Iszlám Köztársaságban tapasztalható emberi jogi helyzetről szóló jelentésére,

| — | tekintettel az irányi emberi jogi dokumentációs központ 2011. június 10-i jelentésére, mely szerint az iráni börtönhatóságok a kínzás egyik módjaként az erőszakos közösülést alkalmazzák, |
| --- | --- |

—

tekintettel az irányi emberi jogi dokumentációs központ 2011. június 10-i jelentésére, mely szerint az iráni börtönhatóságok a kínzás egyik módjaként az erőszakos közösülést alkalmazzák,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2011. szeptember 15-én és 26-án tett nyilatkozatokra Naszrín Szotúdeh emberi jogi ügyvéd bebörtönzéséről és hat független filmkészítő letartóztatásáról, valamint a 2011. október 18-án tett nyilatkozatra a Dzsafar Panahi filmrendező és Marzieh Vafamehr színésznő ellen hozott ítéletekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2011. szeptember 15-én és 26-án tett nyilatkozatokra Naszrín Szotúdeh emberi jogi ügyvéd bebörtönzéséről és hat független filmkészítő letartóztatásáról, valamint a 2011. október 18-án tett nyilatkozatra a Dzsafar Panahi filmrendező és Marzieh Vafamehr színésznő ellen hozott ítéletekről,

| — | tekintettel az Unió korlátozó intézkedéseinek az Iránban zajló súlyos emberi jogi jogsértések következtében történő 2011. október 10-i fokozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió korlátozó intézkedéseinek az Iránban zajló súlyos emberi jogi jogsértések következtében történő 2011. október 10-i fokozására,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i 62/149. sz. és 2008. december 18-i 63/168. sz. határozatára a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2007. december 18-i 62/149. sz. és 2008. december 18-i 63/168. sz. határozatára a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a faji diszkrimináció valamennyi formájának felszámolásáról szóló nemzetközi egyezményre, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményére, amelyek mindegyikét aláírta Irán is, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a faji diszkrimináció valamennyi formájának felszámolásáról szóló nemzetközi egyezményre, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményére, amelyek mindegyikét aláírta Irán is,

| — | tekintettel az Iráni Iszlám Köztársaság alkotmányára, nevezetesen annak a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a vallásgyakorlás szabadságáról, valamint a megvádoltak és fogvatartottak alapvető jogairól szóló 23–27. és 32–35. cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Iráni Iszlám Köztársaság alkotmányára, nevezetesen annak a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a vallásgyakorlás szabadságáról, valamint a megvádoltak és fogvatartottak alapvető jogairól szóló 23–27. és 32–35. cikkeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Iránban jelenleg tapasztalható emberi jogi helyzetet az alapvető jogok szisztematikus és folyamatos megsértése jellemzi; mivel az emberi jogi jogvédők (különösen a nők, a gyermekek és a kisebbségek jogaiért harcoló aktivisták), az újságírók, a bloggerek, a művészek, a diákvezetők, az ügyvédek, valamint a szakszervezeti és környezetvédelmi aktivisták továbbra is nagy nyomás alatt élnek, és a letartóztatás folyamatos veszélyével kell szembenézniük; |
| --- | --- |

A.

mivel az Iránban jelenleg tapasztalható emberi jogi helyzetet az alapvető jogok szisztematikus és folyamatos megsértése jellemzi; mivel az emberi jogi jogvédők (különösen a nők, a gyermekek és a kisebbségek jogaiért harcoló aktivisták), az újságírók, a bloggerek, a művészek, a diákvezetők, az ügyvédek, valamint a szakszervezeti és környezetvédelmi aktivisták továbbra is nagy nyomás alatt élnek, és a letartóztatás folyamatos veszélyével kell szembenézniük;

| B. | mivel a legsürgetőbb problémák a következők: az igazságszolgáltatás terén felhalmozódott hiányosságok, a kínzás fogalmát kimerítő gyakorlatok, a fogva tartottakkal szembeni kegyetlen és megalázó bánásmód, ideértve az erőszakos közösülést is, a nőkkel szembeni egyenlőtlen bánásmód, a vallási és etnikai kisebbségek üldözése, valamint a polgári és politikai jogok hiánya, különösen az emberi jogi jogvédők, az ügyvédek és a civil társadalmi szereplők zaklatása és megfélemlítése; |
| --- | --- |

B.

mivel a legsürgetőbb problémák a következők: az igazságszolgáltatás terén felhalmozódott hiányosságok, a kínzás fogalmát kimerítő gyakorlatok, a fogva tartottakkal szembeni kegyetlen és megalázó bánásmód, ideértve az erőszakos közösülést is, a nőkkel szembeni egyenlőtlen bánásmód, a vallási és etnikai kisebbségek üldözése, valamint a polgári és politikai jogok hiánya, különösen az emberi jogi jogvédők, az ügyvédek és a civil társadalmi szereplők zaklatása és megfélemlítése;

| C. | mivel a 2011 első felében lezajlott a kivégzések aránya alapján a világon Iránban a legmagasabb az egy főre jutó halálbüntetések száma, ami szemben áll a halálbüntetés eltörlése felé mutató világtendenciával; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2011 első felében lezajlott a kivégzések aránya alapján a világon Iránban a legmagasabb az egy főre jutó halálbüntetések száma, ami szemben áll a halálbüntetés eltörlése felé mutató világtendenciával;

| D. | mivel annak ellenére, hogy Irán aláírta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és hivatalosan betiltotta a 18 év alattiak kivégzését, számos forrás szerint több fiatalkorú elkövetőt végez ki, mint bármely másik ország; |
| --- | --- |

D.

mivel annak ellenére, hogy Irán aláírta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és hivatalosan betiltotta a 18 év alattiak kivégzését, számos forrás szerint több fiatalkorú elkövetőt végez ki, mint bármely másik ország;

| E. | mivel az iráni hatóságok eddig nem teljesítették az ENSZ keretében vállalt kötelezettségeiket, és nem voltak hajlandóak együttműködni a különmegbízottal; mivel az időközi jelentés „szisztematikus jogsértésekről” és a visszaélések gyakoriságának emelkedésérõl beszél, riasztónak tartja a kisebb bűncselekmények esetén megfelelő eljárás nélkül alkalmazott halálbüntetések növekvő számát, és megállapítja, hogy 2011-ben eddig legalább 200 hivatalos, Meshed kelet-iráni városban pedig 146 titkos kivégzést végeztek; mivel 2010-ben több mint 300 embert végeztek ki titokban Iránban; |
| --- | --- |

E.

mivel az iráni hatóságok eddig nem teljesítették az ENSZ keretében vállalt kötelezettségeiket, és nem voltak hajlandóak együttműködni a különmegbízottal; mivel az időközi jelentés „szisztematikus jogsértésekről” és a visszaélések gyakoriságának emelkedésérõl beszél, riasztónak tartja a kisebb bűncselekmények esetén megfelelő eljárás nélkül alkalmazott halálbüntetések növekvő számát, és megállapítja, hogy 2011-ben eddig legalább 200 hivatalos, Meshed kelet-iráni városban pedig 146 titkos kivégzést végeztek; mivel 2010-ben több mint 300 embert végeztek ki titokban Iránban;

| F. | mivel a fogva tartott vagy bírói eljárás alatt álló irániak rokonait is letartóztatják, kihallgatják és zaklatják, Iránon kívül és az Unióban is; mivel több ezer iráni menekült el az országból és talált menedékre a szomszédos országokban; |
| --- | --- |

F.

mivel a fogva tartott vagy bírói eljárás alatt álló irániak rokonait is letartóztatják, kihallgatják és zaklatják, Iránon kívül és az Unióban is; mivel több ezer iráni menekült el az országból és talált menedékre a szomszédos országokban;

| G. | mivel Mir Hosszein Múszavi és Mehdi Karrúbi ellenzéki vezetőket 2011. február 14-e óta illegálisan házi őrizetben és önkényesen börtönben tartják; mivel e vezetőket – politikailag aktív házastársaikkal együtt – hosszabb-rövidebb időre erőszakkal ismeretlen helyre hurcolták, és lehetetlenné tették, hogy kapcsolatba lépjenek barátaikkal és családjukkal, valamint súlyos kínzásnak vetették őket alá; |
| --- | --- |

G.

mivel Mir Hosszein Múszavi és Mehdi Karrúbi ellenzéki vezetőket 2011. február 14-e óta illegálisan házi őrizetben és önkényesen börtönben tartják; mivel e vezetőket – politikailag aktív házastársaikkal együtt – hosszabb-rövidebb időre erőszakkal ismeretlen helyre hurcolták, és lehetetlenné tették, hogy kapcsolatba lépjenek barátaikkal és családjukkal, valamint súlyos kínzásnak vetették őket alá;

| H. | mivel 2011 februárjában és márciusában több száz főt tartóztattak le és legalább hárman meghaltak, amikor tüntetők ezrei vonultak az utcákra a szomszédos arab országok demokratikus mozgalmait támogatva, valamint Mir Hosszein Múszavi és Mehdi Karrúbi ellenzéki vezetők fogva tartása ellen tiltakozva; |
| --- | --- |

H.

mivel 2011 februárjában és márciusában több száz főt tartóztattak le és legalább hárman meghaltak, amikor tüntetők ezrei vonultak az utcákra a szomszédos arab országok demokratikus mozgalmait támogatva, valamint Mir Hosszein Múszavi és Mehdi Karrúbi ellenzéki vezetők fogva tartása ellen tiltakozva;

| I. | mivel 2011 áprilisában a biztonsági erők a délnyugati Huzisztán tartományban több tucat – főként arab származású – tüntetőt öltek meg és tartóztattak le, és mivel Nyugat-Azerbajdzsán tartományban az Urmia-tó kiszáradása elleni környezetvédelmi tüntetésen több tucat embert tartóztattak le, sokan pedig megsérültek; |
| --- | --- |

I.

mivel 2011 áprilisában a biztonsági erők a délnyugati Huzisztán tartományban több tucat – főként arab származású – tüntetőt öltek meg és tartóztattak le, és mivel Nyugat-Azerbajdzsán tartományban az Urmia-tó kiszáradása elleni környezetvédelmi tüntetésen több tucat embert tartóztattak le, sokan pedig megsérültek;

| J. | mivel a vallási kisebbségekre, legfőképpen a bahá'i hitűekre, a más hitre áttérőkre és a szakadár síita tudósokra gyakorolt nyomás egyre nő; mivel annak ellenére, hogy bahá'i hitűek alkotják a legnagyobb nem muzulmán vallási kisebbséget, jelentős mértékű megkülönböztetésnek vannak kitéve – például megtagadják tőlük az oktatáshoz való hozzáférést –, és mivel hét bebörtönzött vezetőjük ellen jogi eljárás folyik, és a közösség több mint 100 tagja van fogságban; mivel bizonyos értesülések szerint 2011 első felében legalább 207 keresztényt tartóztattak le; mivel a szunnita muzulmánok ellen továbbra is jogi és gyakorlati értelemben is megkülönböztetés folyik, és nem élhetnek teljes körűen a szabad vallásgyakorlás jogával; mivel az állam által is támogatott rágalomhadjárat folyik a síita Nematulláhi Szufi rend ellen, amely hadjárat keretében a miszticizmus valamennyi formáját sátánizmusként írják le, és üldözik a híveit, aminek a legkirívóbb példája a 2011. szeptemberi fegyveres támadás Kavarban, melyben egy ember meghalt és számosan súlyosan megsebesültek; |
| --- | --- |

J.

mivel a vallási kisebbségekre, legfőképpen a bahá'i hitűekre, a más hitre áttérőkre és a szakadár síita tudósokra gyakorolt nyomás egyre nő; mivel annak ellenére, hogy bahá'i hitűek alkotják a legnagyobb nem muzulmán vallási kisebbséget, jelentős mértékű megkülönböztetésnek vannak kitéve – például megtagadják tőlük az oktatáshoz való hozzáférést –, és mivel hét bebörtönzött vezetőjük ellen jogi eljárás folyik, és a közösség több mint 100 tagja van fogságban; mivel bizonyos értesülések szerint 2011 első felében legalább 207 keresztényt tartóztattak le; mivel a szunnita muzulmánok ellen továbbra is jogi és gyakorlati értelemben is megkülönböztetés folyik, és nem élhetnek teljes körűen a szabad vallásgyakorlás jogával; mivel az állam által is támogatott rágalomhadjárat folyik a síita Nematulláhi Szufi rend ellen, amely hadjárat keretében a miszticizmus valamennyi formáját sátánizmusként írják le, és üldözik a híveit, aminek a legkirívóbb példája a 2011. szeptemberi fegyveres támadás Kavarban, melyben egy ember meghalt és számosan súlyosan megsebesültek;

| K. | mivel számos, az iszlámról áttért személyt letartóztattak, és mivel a büntető törvénykönyv tervezetének 225. cikke a halálbüntetés kötelezővé tételét kívánja bevezetni az elítélt, hitüket elhagyó férfiak esetében; mivel Júszef Nadarháni protestáns lelkészt hitének elhagyásáért továbbra is kivégzés fenyegeti; |
| --- | --- |

K.

mivel számos, az iszlámról áttért személyt letartóztattak, és mivel a büntető törvénykönyv tervezetének 225. cikke a halálbüntetés kötelezővé tételét kívánja bevezetni az elítélt, hitüket elhagyó férfiak esetében; mivel Júszef Nadarháni protestáns lelkészt hitének elhagyásáért továbbra is kivégzés fenyegeti;

| L. | mivel az Iráni Forradalmi Gárda, a titkosszolgálatok és a Baszidzs milícia a súlyos és brutális elnyomás aktív szereplői Iránban; |
| --- | --- |

L.

mivel az Iráni Forradalmi Gárda, a titkosszolgálatok és a Baszidzs milícia a súlyos és brutális elnyomás aktív szereplői Iránban;

| M. | mivel a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű közösség tagjait zaklatás, üldözés, kegyetlen bánásmód, sőt halálbüntetés fenyegeti; mivel szexuális irányultságuk alapján megkülönböztetésnek vannak kitéve – például ami a foglalkoztatást, a lakhatást, az oktatást és az egészségügyi ellátást illeti –, továbbá társadalmi kirekesztés áldozatai; |
| --- | --- |

M.

mivel a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű közösség tagjait zaklatás, üldözés, kegyetlen bánásmód, sőt halálbüntetés fenyegeti; mivel szexuális irányultságuk alapján megkülönböztetésnek vannak kitéve – például ami a foglalkoztatást, a lakhatást, az oktatást és az egészségügyi ellátást illeti –, továbbá társadalmi kirekesztés áldozatai;

| N. | mivel az ismert diákaktivistákra, Bahareh Hedájatra, Mahdieh Golroora és Madzsíd Tavakkolira kiszabott börtönbüntetést „a rendszer elleni propaganda” folytatásának vádjával hat-hat hónappal meghosszabbították; mivel 2011. szeptember 15-én Szomajeh Tohidlu politikai aktivista és doktorandusz az Evin börtönben letöltött egyéves büntetését követően 50 korbácsütést kapott; mivel Szomajeh Tohidlu addigra már letöltötte hetvennapos börtönbüntetését; mivel a bebörtönzést és az 50 korbácsütést is blogolásért és egyéb internetes tevékenységért szabták ki rá; mivel 2011. október 9-én Pajman Aref diákaktivista a börtönből való szabadon bocsátása előtt 74 korbácsütést kapott az iráni elnök megsértésének vádjával; |
| --- | --- |

N.

mivel az ismert diákaktivistákra, Bahareh Hedájatra, Mahdieh Golroora és Madzsíd Tavakkolira kiszabott börtönbüntetést „a rendszer elleni propaganda” folytatásának vádjával hat-hat hónappal meghosszabbították; mivel 2011. szeptember 15-én Szomajeh Tohidlu politikai aktivista és doktorandusz az Evin börtönben letöltött egyéves büntetését követően 50 korbácsütést kapott; mivel Szomajeh Tohidlu addigra már letöltötte hetvennapos börtönbüntetését; mivel a bebörtönzést és az 50 korbácsütést is blogolásért és egyéb internetes tevékenységért szabták ki rá; mivel 2011. október 9-én Pajman Aref diákaktivista a börtönből való szabadon bocsátása előtt 74 korbácsütést kapott az iráni elnök megsértésének vádjával;

| O. | mivel a neves iráni filmrendezőt, Dzsafar Panahit hat év börtönbüntetésre ítélték, amit másodfokon is megerősítettek; mivel a neves színésznőt, Marzieh Vafamehrt egy év börtönre és 90 korbácsütésre ítélték, miután részt vett egy olyan film forgatásán, amely az Iránban dolgozó művészek nehéz körülményeit mutatja be; mivel 2011. szeptember 17-én az iráni hatóságok letartóztatták Mohszen Sahrnazdar, Hádi Afarideh, Katajún Sahabi, Nászer Szafarian, Sahnam Bazdar és Modzstaba Mir Tahmaszeb független dokumentumfilm-készítőket, miután megvádolták őket azzal, hogy a BBC perzsa adásának dolgoznak és a nevükben kémtevékenységet folytatnak; |
| --- | --- |

O.

mivel a neves iráni filmrendezőt, Dzsafar Panahit hat év börtönbüntetésre ítélték, amit másodfokon is megerősítettek; mivel a neves színésznőt, Marzieh Vafamehrt egy év börtönre és 90 korbácsütésre ítélték, miután részt vett egy olyan film forgatásán, amely az Iránban dolgozó művészek nehéz körülményeit mutatja be; mivel 2011. szeptember 17-én az iráni hatóságok letartóztatták Mohszen Sahrnazdar, Hádi Afarideh, Katajún Sahabi, Nászer Szafarian, Sahnam Bazdar és Modzstaba Mir Tahmaszeb független dokumentumfilm-készítőket, miután megvádolták őket azzal, hogy a BBC perzsa adásának dolgoznak és a nevükben kémtevékenységet folytatnak;

| P. | mivel 2009 óta több tucat ügyvédet tartóztattak le hivatásuk gyakorlása miatt, köztük Naszrín Szotúdehet, Mohammad Szeifzádehet, Hutan Kiant és Abdolfattah Szoltánit; mivel a Nobel-díjas Sirin Ebadit ténylegesen száműzetésbe kényszerítették, miután a hatóságok bezáratták az általa vezetett Emberi Jogi Jogvédők Központját, és mivel a politikai foglyok és a meggyőződésük miatt bebörtönzöttek védelmét vállaló ügyvédek fokozott személyes kockázatnak vannak kitéve; |
| --- | --- |

P.

mivel 2009 óta több tucat ügyvédet tartóztattak le hivatásuk gyakorlása miatt, köztük Naszrín Szotúdehet, Mohammad Szeifzádehet, Hutan Kiant és Abdolfattah Szoltánit; mivel a Nobel-díjas Sirin Ebadit ténylegesen száműzetésbe kényszerítették, miután a hatóságok bezáratták az általa vezetett Emberi Jogi Jogvédők Központját, és mivel a politikai foglyok és a meggyőződésük miatt bebörtönzöttek védelmét vállaló ügyvédek fokozott személyes kockázatnak vannak kitéve;

| Q. | mivel az iráni hatóságok bejelentették, hogy dolgoznak a nyílt, globális internettel párhuzamos és esetlegesen annak helyébe lépő internet létrehozásán, amely megfelel az iszlám elveinek, és amelyet „halal” hálózatnak neveznek; mivel a „halal internet” lehetővé tenné az iráni hatóságok számára az internetforgalom és az internetes tartalmak 100 %-ának ellenőrzését, ami súlyosan sértené a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint korlátozná az információs és kommunikációs hálózatokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

Q.

mivel az iráni hatóságok bejelentették, hogy dolgoznak a nyílt, globális internettel párhuzamos és esetlegesen annak helyébe lépő internet létrehozásán, amely megfelel az iszlám elveinek, és amelyet „halal” hálózatnak neveznek; mivel a „halal internet” lehetővé tenné az iráni hatóságok számára az internetforgalom és az internetes tartalmak 100 %-ának ellenőrzését, ami súlyosan sértené a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint korlátozná az információs és kommunikációs hálózatokhoz való hozzáférést;

| R. | mivel számos beszámoló szerint uniós (székhelyű) vállalatok műszaki segítséget nyújtanak és egyedi technológiákat biztosítanak az iráni hatóságok számára, amelyeket az emberi jogi jogvédők és aktivisták (online) nyomon követésére és visszakeresésére használnak fel, és amelyek eszközként szolgálnak az emberi jogi jogsértésekhez; |
| --- | --- |

R.

mivel számos beszámoló szerint uniós (székhelyű) vállalatok műszaki segítséget nyújtanak és egyedi technológiákat biztosítanak az iráni hatóságok számára, amelyeket az emberi jogi jogvédők és aktivisták (online) nyomon követésére és visszakeresésére használnak fel, és amelyek eszközként szolgálnak az emberi jogi jogsértésekhez;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot az iráni emberi jogi helyzet folyamatos romlása, a politikai foglyok számának emelkedése, a – fiatalkorúak esetében is alkalmazott – kivégzések folyamatosan nagy száma, a széles körben elterjedt kínzások, a tisztességtelen bírósági eljárások, az óvadékként kért hatalmas összegek, valamint a tájékozódás és a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és lelkiismereti szabadságot és az oktatás és a szabad mozgás jogát érintő súlyos korlátozások miatt; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot az iráni emberi jogi helyzet folyamatos romlása, a politikai foglyok számának emelkedése, a – fiatalkorúak esetében is alkalmazott – kivégzések folyamatosan nagy száma, a széles körben elterjedt kínzások, a tisztességtelen bírósági eljárások, az óvadékként kért hatalmas összegek, valamint a tájékozódás és a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezési és lelkiismereti szabadságot és az oktatás és a szabad mozgás jogát érintő súlyos korlátozások miatt;

| 2. | tiszteletét fejezi ki mindazon irániak bátorsága iránt, akik az alapvető szabadságok, az emberi jogok és a demokratikus elvek védelméért harcolnak, és akik elnyomás és megfélemlítés nélküli társadalomban kívánnak élni; |
| --- | --- |

2.

tiszteletét fejezi ki mindazon irániak bátorsága iránt, akik az alapvető szabadságok, az emberi jogok és a demokratikus elvek védelméért harcolnak, és akik elnyomás és megfélemlítés nélküli társadalomban kívánnak élni;

| 3. | határozottan elítéli a halálbüntetés iráni alkalmazását, és kéri az iráni hatóságokat, hogy az ENSZ Közgyűlése 62/149. és 63/138. számú határozatainak megfelelően vezessenek be a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés eltörléséig; |
| --- | --- |

3.

határozottan elítéli a halálbüntetés iráni alkalmazását, és kéri az iráni hatóságokat, hogy az ENSZ Közgyűlése 62/149. és 63/138. számú határozatainak megfelelően vezessenek be a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés eltörléséig;

| 4. | felszólít az iráni büntető törvénykönyv módosítására a testi fenyítés igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok általi kiszabásának megtiltása érdekében; emlékeztet arra, hogy a – kínzással felérő – testi fenyítés alkalmazása összeegyeztethetetlen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkével; határozottan elítéli Szomajeh Tohidlu és Pajman Aref diákaktivisták megkorbácsolását; |
| --- | --- |

4.

felszólít az iráni büntető törvénykönyv módosítására a testi fenyítés igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok általi kiszabásának megtiltása érdekében; emlékeztet arra, hogy a – kínzással felérő – testi fenyítés alkalmazása összeegyeztethetetlen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 7. cikkével; határozottan elítéli Szomajeh Tohidlu és Pajman Aref diákaktivisták megkorbácsolását;

| 5. | készen áll arra, hogy további szankciókat támogasson az emberi jogi jogsértésekért felelős személyeket érintően; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsában állandó tagsággal rendelkező tagállamokat, hogy vessék fel egy arra irányuló vizsgálat megindítását, hogy az iráni hatóságok által elkövetett bűnök emberiség elleni bűnöknek tekinthetőek-e; |
| --- | --- |

5.

készen áll arra, hogy további szankciókat támogasson az emberi jogi jogsértésekért felelős személyeket érintően; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsában állandó tagsággal rendelkező tagállamokat, hogy vessék fel egy arra irányuló vizsgálat megindítását, hogy az iráni hatóságok által elkövetett bűnök emberiség elleni bűnöknek tekinthetőek-e;

| 6. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy engedjék szabadon az összes politikai foglyot, köztük Mir Hosszein Múszavi és Mehdi Karrúbi politikai vezetőket, Naszrín Szotúdeh és Abdolfattáh Szoltáni emberi jogi ügyvédeket, Bahareh Hedájat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo és Madzsíd Tavakkoli diákaktivistákat, Abdolreza Tadzsik újságírót, valamint Júszef Nadarháni lelkészt, Dzsafar Panahi és Mohammad Raszulov filmkészítőket és az ENSZ iráni emberi jogi helyzetért felelős különmegbízottja, Ahmed Sahíd által készített jelentésben szereplő valamennyi további személyt; |
| --- | --- |

6.

felhívja az iráni hatóságokat, hogy engedjék szabadon az összes politikai foglyot, köztük Mir Hosszein Múszavi és Mehdi Karrúbi politikai vezetőket, Naszrín Szotúdeh és Abdolfattáh Szoltáni emberi jogi ügyvédeket, Bahareh Hedájat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo és Madzsíd Tavakkoli diákaktivistákat, Abdolreza Tadzsik újságírót, valamint Júszef Nadarháni lelkészt, Dzsafar Panahi és Mohammad Raszulov filmkészítőket és az ENSZ iráni emberi jogi helyzetért felelős különmegbízottja, Ahmed Sahíd által készített jelentésben szereplő valamennyi további személyt;

| 7. | mélyen elítéli a bírósági eljárás tisztességességének és átláthatóságának, valamint az eljárásokban részt vevők szakmai képzésének hiányát, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a tisztességes és nyílt eljárást; |
| --- | --- |

7.

mélyen elítéli a bírósági eljárás tisztességességének és átláthatóságának, valamint az eljárásokban részt vevők szakmai képzésének hiányát, és felszólítja az iráni hatóságokat, hogy biztosítsák a tisztességes és nyílt eljárást;

| 8. | sürgeti az iráni kormányt, hogy haladéktalanul tegye lehetővé az ENSZ által kinevezett különmegbízott, Ahmed Sahíd számára az Iránba való belépést a jelenlegi iráni emberi jogi válság kezelése érdekében; megállapítja, hogy az, hogy a kormány egyáltalán nem működik együtt a különmegbízottal, és folyamatosan megtagadja tőle az országba való belépést, arra utal, hogy nem áll szándékában lényegi lépéseket tenni az emberi jogi helyzet javítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az iráni kormányt, hogy haladéktalanul tegye lehetővé az ENSZ által kinevezett különmegbízott, Ahmed Sahíd számára az Iránba való belépést a jelenlegi iráni emberi jogi válság kezelése érdekében; megállapítja, hogy az, hogy a kormány egyáltalán nem működik együtt a különmegbízottal, és folyamatosan megtagadja tőle az országba való belépést, arra utal, hogy nem áll szándékában lényegi lépéseket tenni az emberi jogi helyzet javítása érdekében;

| 9. | felhívja az iráni hatóságokat annak kinyilvánítására, hogy teljes mértékben elkötelezettek az iráni emberi jogi helyzet javítása érdekében a nemzetközi közösséggel való együttműködés iránt, és felhívja az iráni kormányt, hogy teljesítse valamennyi – mind a nemzetközi jogból, mind az általa aláírt nemzetközi egyezményekből fakadó – kötelezettségét; hangsúlyozza a szabad és tisztességes választások fontosságát; |
| --- | --- |

9.

felhívja az iráni hatóságokat annak kinyilvánítására, hogy teljes mértékben elkötelezettek az iráni emberi jogi helyzet javítása érdekében a nemzetközi közösséggel való együttműködés iránt, és felhívja az iráni kormányt, hogy teljesítse valamennyi – mind a nemzetközi jogból, mind az általa aláírt nemzetközi egyezményekből fakadó – kötelezettségét; hangsúlyozza a szabad és tisztességes választások fontosságát;

| 10. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon az iráni művészeti közösség fogva tartott tagjait, és vessen véget e közösség – bebörtönzések vagy a zaklatás más formái általi – üldözésének; megállapítja, hogy az ilyen bánásmód összeegyeztethetetlen azon nemzetközi emberi jogi elvekkel, amelyeket Irán szabad elhatározásából vállalt; rámutat, hogy a művészi formában vagy írásban történő véleménynyilvánítás szabadságát a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikke tartalmazza, amelyet Irán is aláírt; |
| --- | --- |

10.

felhívja az iráni hatóságokat, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon az iráni művészeti közösség fogva tartott tagjait, és vessen véget e közösség – bebörtönzések vagy a zaklatás más formái általi – üldözésének; megállapítja, hogy az ilyen bánásmód összeegyeztethetetlen azon nemzetközi emberi jogi elvekkel, amelyeket Irán szabad elhatározásából vállalt; rámutat, hogy a művészi formában vagy írásban történő véleménynyilvánítás szabadságát a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikke tartalmazza, amelyet Irán is aláírt;

| 11. | felszólítja Iránt, hogy tegyen lépéseket a lelkiismereti és vallásszabadság teljes tiszteletben tartásának biztosítására, többek között annak szavatolása révén, hogy a jogszabályok és a gyakorlat teljes mértékben megfelelnek a Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének, és rámutat, hogy ehhez az is szükséges, hogy mindenkinek feltételek nélkül és teljes mértékben joga legyen saját választása szerint más hitre térni; |
| --- | --- |

11.

felszólítja Iránt, hogy tegyen lépéseket a lelkiismereti és vallásszabadság teljes tiszteletben tartásának biztosítására, többek között annak szavatolása révén, hogy a jogszabályok és a gyakorlat teljes mértékben megfelelnek a Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének, és rámutat, hogy ehhez az is szükséges, hogy mindenkinek feltételek nélkül és teljes mértékben joga legyen saját választása szerint más hitre térni;

| 12. | felszólítja Iránt, hogy tegyen azonnali lépéseket annak biztosítására, hogy a bahá'i közösség minden tekintetben védve legyen a diszkriminációval szemben, hogy az őket érő jogsértéseket haladéktalanul kivizsgálják, hogy e jogsértések felelősei ellen eljárás induljon, és hogy a közösség tagjai számára biztosított legyen a hatékony jogorvoslat; |
| --- | --- |

12.

felszólítja Iránt, hogy tegyen azonnali lépéseket annak biztosítására, hogy a bahá'i közösség minden tekintetben védve legyen a diszkriminációval szemben, hogy az őket érő jogsértéseket haladéktalanul kivizsgálják, hogy e jogsértések felelősei ellen eljárás induljon, és hogy a közösség tagjai számára biztosított legyen a hatékony jogorvoslat;

| 13. | elítéli Iránt a BBC perzsa adása és a Deutsche Welle – Hotbird és Eutelsat W3A műholdakról érkező – televíziós jeleinek illegális zavarása miatt, és felhívja az Eutelsatot, hogy mindaddig ne nyújtson szolgáltatásokat az iráni állami televízióállomások számára, amíg Irán az Eutelsat szolgáltatásait független televízióadások blokkolására használja; |
| --- | --- |

13.

elítéli Iránt a BBC perzsa adása és a Deutsche Welle – Hotbird és Eutelsat W3A műholdakról érkező – televíziós jeleinek illegális zavarása miatt, és felhívja az Eutelsatot, hogy mindaddig ne nyújtson szolgáltatásokat az iráni állami televízióállomások számára, amíg Irán az Eutelsat szolgáltatásait független televízióadások blokkolására használja;

| 14. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy (európai) cenzúrázási, szűrési és felügyeleti technológiákat alkalmaznak a kommunikációs és információáramlás ellenőrzésére és cenzúrázására, illetve a polgárok, különösen az emberi jogi jogvédők felkutatására, amint az a közelmúltban a Creativity Software esetében történt; felhívja az európai vállalatokat, hogy gyakorolják a társadalmi felelősségvállalást azzal, hogy nem látják el Iránt olyan javakkal, technológiákkal és szolgáltatásokkal, amelyek veszélyeztethetik az iráni polgárok polgári és politikai jogait; |
| --- | --- |

14.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy (európai) cenzúrázási, szűrési és felügyeleti technológiákat alkalmaznak a kommunikációs és információáramlás ellenőrzésére és cenzúrázására, illetve a polgárok, különösen az emberi jogi jogvédők felkutatására, amint az a közelmúltban a Creativity Software esetében történt; felhívja az európai vállalatokat, hogy gyakorolják a társadalmi felelősségvállalást azzal, hogy nem látják el Iránt olyan javakkal, technológiákkal és szolgáltatásokkal, amelyek veszélyeztethetik az iráni polgárok polgári és politikai jogait;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az információhoz és a kommunikációs eszközökhöz való szabad hozzáférés, valamint az internethez való cenzúrázatlan hozzáférés (internetszabadság) egyetemes jogok, és nélkülözhetetlenek a demokráciához és a véleménynyilvánítás szabadságához, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosításához, amint azt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. május 6-án kinyilvánította; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az információhoz és a kommunikációs eszközökhöz való szabad hozzáférés, valamint az internethez való cenzúrázatlan hozzáférés (internetszabadság) egyetemes jogok, és nélkülözhetetlenek a demokráciához és a véleménynyilvánítás szabadságához, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosításához, amint azt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. május 6-án kinyilvánította;

| 16. | felszólítja az iráni hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül vagy módosítsák mindazon jogszabályokat, amelyek előírják vagy előidézhetik az emberek szexuális irányultsága vagy nemi identitása alapján történő megkülönböztetését, üldözését és büntetését, valamint hogy biztosítsák minden olyan ember haladéktalan és feltételek nélküli szabadon bocsátását, akit kizárólag kölcsönös beleegyezésen alapuló szexuális tevékenységeik vagy szexuális irányultságuk miatt tartanak fogva; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az iráni hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül vagy módosítsák mindazon jogszabályokat, amelyek előírják vagy előidézhetik az emberek szexuális irányultsága vagy nemi identitása alapján történő megkülönböztetését, üldözését és büntetését, valamint hogy biztosítsák minden olyan ember haladéktalan és feltételek nélküli szabadon bocsátását, akit kizárólag kölcsönös beleegyezésen alapuló szexuális tevékenységeik vagy szexuális irányultságuk miatt tartanak fogva;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy – például a „Menedékváros” kezdeményezés révén – nyújtsanak biztonságos menedéket a hazájukból elmenekült iráni polgárok számára; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy – például a „Menedékváros” kezdeményezés révén – nyújtsanak biztonságos menedéket a hazájukból elmenekült iráni polgárok számára;

| 18. | felhívja az iráni hatóságokat, hogy fogadják el a békés tiltakozást, és kezeljék az iráni lakosság előtt álló számos problémát; különös aggodalmának ad hangot az Urmia-tó régiójában fenyegető ökológiai katasztrófa miatt, és határozott kormányzati fellépésre szólít fel a régió ökológiai helyzetének stabilizálása érdekében, amelytől több millió iráni sorsa függ; |
| --- | --- |

18.

felhívja az iráni hatóságokat, hogy fogadják el a békés tiltakozást, és kezeljék az iráni lakosság előtt álló számos problémát; különös aggodalmának ad hangot az Urmia-tó régiójában fenyegető ökológiai katasztrófa miatt, és határozott kormányzati fellépésre szólít fel a régió ökológiai helyzetének stabilizálása érdekében, amelytől több millió iráni sorsa függ;

| 19. | felhívja az EU képviselőit, valamint a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy ösztönözzék az iráni hatóságokat az emberi jogi párbeszédben való újbóli részvételre; |
| --- | --- |

19.

felhívja az EU képviselőit, valamint a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy ösztönözzék az iráni hatóságokat az emberi jogi párbeszédben való újbóli részvételre;

| 20. | sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy kezelje központi kérdésként az iráni börtönökben lévő uniós polgárokat, és tegyen meg minden lehetőt jólétük és szabadon engedésük biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

20.

sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy kezelje központi kérdésként az iráni börtönökben lévő uniós polgárokat, és tegyen meg minden lehetőt jólétük és szabadon engedésük biztosítása érdekében;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, a legfőbb vezető hivatalának, az iráni Legfelsőbb Bíróság elnökének, valamint Irán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ főtitkárának, a legfőbb vezető hivatalának, az iráni Legfelsőbb Bíróság elnökének, valamint Irán kormányának és parlamentjének.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/162

---

2011. november 17., csütörtökEgyiptom és különösen Alaa Abdel Fatah blogger ügye

P7_TA(2011)0518

Az Európai Parlament 2011. november 17-i állásfoglalása Egyiptomról, különösen Aláa Abdelfattáh blogger ügyéről

2013/C 153 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az egyiptomi helyzetről szóló 2011. február 17-i állásfoglalására (1) és „az egyiptomi és szíriai helyzetről, különös tekintettel a keresztény közösségekre” című, 2011. október 27-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az egyiptomi helyzetről szóló 2011. február 17-i állásfoglalására (1) és „az egyiptomi és szíriai helyzetről, különös tekintettel a keresztény közösségekre” című, 2011. október 27-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti társulási megállapodásra, és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti társulási megállapodásra, és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 10., 18. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 10., 18. és 19. cikkére,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (PPJE) 14. cikkének (1) bekezdésére és 18. cikkére, amely egyezségokmánynak Egyiptom részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (PPJE) 14. cikkének (1) bekezdésére és 18. cikkére, amely egyezségokmánynak Egyiptom részes fele,

| — | tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEB) 6. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEB) 6. és 9. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogok védelmezőiről szóló iránymutatásaira,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselőjének az Egyiptomban elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2011. október 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselőjének az Egyiptomban elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2011. október 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2011. február 21-i következtetéseire, amelyekben arra kérte Catherine Ashton főképviselőt, hogy tegyen jelentést az elfogadott intézkedésekről, illetve a vallás és a meggyőződés szabadsága előmozdításával és védelmével kapcsolatos európai uniós intézkedések további javítására irányuló konkrét javaslatokról; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2011. február 21-i következtetéseire, amelyekben arra kérte Catherine Ashton főképviselőt, hogy tegyen jelentést az elfogadott intézkedésekről, illetve a vallás és a meggyőződés szabadsága előmozdításával és védelmével kapcsolatos európai uniós intézkedések további javítására irányuló konkrét javaslatokról;

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. október 10-i következtetéseire, és az Európai Tanács Egyiptomról szóló 2011. október 23-i következtetéseire; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. október 10-i következtetéseire, és az Európai Tanács Egyiptomról szóló 2011. október 23-i következtetéseire;

| — | tekintettel az emberi jogok nemzetközi helyzetéről szóló éves jelentéseire és különösen „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről szóló 2010. december 16-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok nemzetközi helyzetéről szóló éves jelentéseire és különösen „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről szóló 2010. december 16-i állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2011. október 30-án a katonai ügyész Aláa Abdelfattáh blogger kihallgatását kérte, majd elrendelte 15 napra terjedő ideiglenes letartóztatását és a kairói Báb el-Halk fogdában őrizetbe vették, a közelmúltban az állami televízió épületénél (a Masperónál) lezajlott összecsapások során elkövetett „fegyveres erők elleni erőszakra való uszítás” és „katonai személy bántalmazása és katonai vagyonban való károkozás” vádjával, amely összecsapások 2011. október 9-én a kopt keresztények jogaiért szervezett békés tüntetéssel indultak Kairóban, legalább 25 egyiptomi halálát okozták és több mint 300 személyt megsebesítettek; mivel ugyane bírósági ügyben 30 más polgári személyt vettek őrizetbe; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011. október 30-án a katonai ügyész Aláa Abdelfattáh blogger kihallgatását kérte, majd elrendelte 15 napra terjedő ideiglenes letartóztatását és a kairói Báb el-Halk fogdában őrizetbe vették, a közelmúltban az állami televízió épületénél (a Masperónál) lezajlott összecsapások során elkövetett „fegyveres erők elleni erőszakra való uszítás” és „katonai személy bántalmazása és katonai vagyonban való károkozás” vádjával, amely összecsapások 2011. október 9-én a kopt keresztények jogaiért szervezett békés tüntetéssel indultak Kairóban, legalább 25 egyiptomi halálát okozták és több mint 300 személyt megsebesítettek; mivel ugyane bírósági ügyben 30 más polgári személyt vettek őrizetbe;

| B. | mivel 2011. november 3-án a Katonai Fellebbviteli Bíróság jogerősnek nyilvánította Aláa Abdelfattáh 15 napos előzetes letartóztatását, ami után a Tora börtönbe szállították, és letartóztatásának idejét a további vizsgálatok lezárultáig újabb 15 nappal meghosszabbították; |
| --- | --- |

B.

mivel 2011. november 3-án a Katonai Fellebbviteli Bíróság jogerősnek nyilvánította Aláa Abdelfattáh 15 napos előzetes letartóztatását, ami után a Tora börtönbe szállították, és letartóztatásának idejét a további vizsgálatok lezárultáig újabb 15 nappal meghosszabbították;

| C. | mivel Aláa Abdelfattáh megtagadta a válaszadást a katonai bíróságon az eseményekkel kapcsolatosan feltett kérdésekre arra hivatkozva, hogy azokra csak pártatlan polgári bíróságon válaszol, valamint azzal érvelve, hogy a katonai bíróság nem rendelkezik a polgári személyek kihallgatásához szükséges felhatalmazással és joghatósággal; |
| --- | --- |

C.

mivel Aláa Abdelfattáh megtagadta a válaszadást a katonai bíróságon az eseményekkel kapcsolatosan feltett kérdésekre arra hivatkozva, hogy azokra csak pártatlan polgári bíróságon válaszol, valamint azzal érvelve, hogy a katonai bíróság nem rendelkezik a polgári személyek kihallgatásához szükséges felhatalmazással és joghatósággal;

| D. | mivel mindenkinek joga van az illetékes, független és pártatlan, törvényben meghatározott bíróságon való tisztességes és nyilvános kihallgatáshoz; |
| --- | --- |

D.

mivel mindenkinek joga van az illetékes, független és pártatlan, törvényben meghatározott bíróságon való tisztességes és nyilvános kihallgatáshoz;

| E. | mivel Aláa Abdelfattahot korábban, 2006-ban a Mubarak-rezsim 45 napra őrizetbe vette azután, hogy a független igazságszolgáltatást szorgalmazó tiltakozásban vett részt; |
| --- | --- |

E.

mivel Aláa Abdelfattahot korábban, 2006-ban a Mubarak-rezsim 45 napra őrizetbe vette azután, hogy a független igazságszolgáltatást szorgalmazó tiltakozásban vett részt;

| F. | mivel a bebörtönzött blogger, Majkel Nabíl Szanad folytatja éhségsztrájkját, és állapota válságos; mivel 2011. október 11-én a Katonai Fellebbviteli Bíróság úgy határozott, hogy a rá vonatkozó, három éves börtönbüntetéssel járó ítéletet megsemmisíti, és perújrafelvételt rendelt el; mivel 2011. november 1-jén, az ezen új eljárásban tartott második meghallgatás során a tárgyalását 2011. november 13-ra, majd e napon 2011. november 27-re halasztották, mivel ismételten megtagadta a katonai bírósággal való együttműködést, tiltakozva az ellen, hogy polgári személyeket katonai bíróság elé állítsanak; |
| --- | --- |

F.

mivel a bebörtönzött blogger, Majkel Nabíl Szanad folytatja éhségsztrájkját, és állapota válságos; mivel 2011. október 11-én a Katonai Fellebbviteli Bíróság úgy határozott, hogy a rá vonatkozó, három éves börtönbüntetéssel járó ítéletet megsemmisíti, és perújrafelvételt rendelt el; mivel 2011. november 1-jén, az ezen új eljárásban tartott második meghallgatás során a tárgyalását 2011. november 13-ra, majd e napon 2011. november 27-re halasztották, mivel ismételten megtagadta a katonai bírósággal való együttműködést, tiltakozva az ellen, hogy polgári személyeket katonai bíróság elé állítsanak;

| G. | mivel Egyiptom a demokratikus átmenet kritikus időszakát éli, és ebben a folyamatban jelentős kihívásokkal és nehézségekkel szembesül; |
| --- | --- |

G.

mivel Egyiptom a demokratikus átmenet kritikus időszakát éli, és ebben a folyamatban jelentős kihívásokkal és nehézségekkel szembesül;

| H. | mivel a közösségi média fontos szerepet játszott az arab tavasz eseményeiben, többek között Egyiptomban is; mivel bloggerek, újságírók és emberi jogi aktivisták Egyiptomban továbbra is a zaklatás és megfélemlítés célpontjai; |
| --- | --- |

H.

mivel a közösségi média fontos szerepet játszott az arab tavasz eseményeiben, többek között Egyiptomban is; mivel bloggerek, újságírók és emberi jogi aktivisták Egyiptomban továbbra is a zaklatás és megfélemlítés célpontjai;

| I. | mivel emberi jogi szervezetek beszámolói szerint 2011 márciusa óta Egyiptomban több mint 12 000 polgári személy ügyét tárgyalták katonai bíróságok előtt; mivel a rendkívüli állapotról szóló törvény értelmében letartóztatott polgári személyek ügyét továbbra is katonai bíróságok előtt tárgyalják az országban, és nem tesznek eleget a tisztességes eljárást és a védelemhez való jogot érintő minimumkövetelményeknek sem; mivel az egyiptomi emberi jogi nem kormányzati szervezetek, jogászegyesületek és a különböző politikai csoportokhoz tartozó politikai személyiségek nagy többsége ragaszkodik hozzá, hogy a polgári személyek ügyeit polgári bíróságok előtt tárgyalják a jogszerű eljárás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel emberi jogi szervezetek beszámolói szerint 2011 márciusa óta Egyiptomban több mint 12 000 polgári személy ügyét tárgyalták katonai bíróságok előtt; mivel a rendkívüli állapotról szóló törvény értelmében letartóztatott polgári személyek ügyét továbbra is katonai bíróságok előtt tárgyalják az országban, és nem tesznek eleget a tisztességes eljárást és a védelemhez való jogot érintő minimumkövetelményeknek sem; mivel az egyiptomi emberi jogi nem kormányzati szervezetek, jogászegyesületek és a különböző politikai csoportokhoz tartozó politikai személyiségek nagy többsége ragaszkodik hozzá, hogy a polgári személyek ügyeit polgári bíróságok előtt tárgyalják a jogszerű eljárás biztosítása érdekében;

| J. | mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a véleménynyilvánítás szabadsága, a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallásszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a véleménynyilvánítás szabadsága, a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallásszabadság melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása;

| 1. | sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon Aláa Abdelfattáhot, akit azért tartanak börtönben, mert megtagadja a válaszadást azokra a kérdésekre, amelyeket a 2011. október 9-i eseményekkel kapcsolatban a katonai bíróság tett fel neki, amely bíróságot nem tartja sem pártatlannak, sem pedig legitimnek; felhívja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy az országban egyetlen blogger, újságíró vagy emberi jogi aktivista se legyen kitéve közvetlen vagy közvetett zaklatásnak vagy megfélemlítésnek; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy haladéktalanul engedjék szabadon Aláa Abdelfattáhot, akit azért tartanak börtönben, mert megtagadja a válaszadást azokra a kérdésekre, amelyeket a 2011. október 9-i eseményekkel kapcsolatban a katonai bíróság tett fel neki, amely bíróságot nem tartja sem pártatlannak, sem pedig legitimnek; felhívja az egyiptomi hatóságokat annak biztosítására, hogy az országban egyetlen blogger, újságíró vagy emberi jogi aktivista se legyen kitéve közvetlen vagy közvetett zaklatásnak vagy megfélemlítésnek;

| 2. | határozottan elítéli, hogy a katonai igazságszolgáltatási hatóságok Aláa Abdelfattáhot bírósági zaklatásnak teszik ki; ismételten felszólítja a Fegyveres Erők Legfőbb Tanácsát, hogy haladéktalanul számolja fel a rendkívüli állapotot és a polgári személyek elleni katonai bíráskodást, valamint késedelem nélkül bocsássa szabadon a katonai bíróságok által elítélt valamennyi meggyőződése miatt bebörtönzött személyt és politikai foglyot; hangsúlyozza, hogy polgári személyek nem állíthatók katonai bíróság elé, mert az sérti a jogszerű eljárás alapvető normáit; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli, hogy a katonai igazságszolgáltatási hatóságok Aláa Abdelfattáhot bírósági zaklatásnak teszik ki; ismételten felszólítja a Fegyveres Erők Legfőbb Tanácsát, hogy haladéktalanul számolja fel a rendkívüli állapotot és a polgári személyek elleni katonai bíráskodást, valamint késedelem nélkül bocsássa szabadon a katonai bíróságok által elítélt valamennyi meggyőződése miatt bebörtönzött személyt és politikai foglyot; hangsúlyozza, hogy polgári személyek nem állíthatók katonai bíróság elé, mert az sérti a jogszerű eljárás alapvető normáit;

| 3. | felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 10. cikkében foglaltak szerint biztosítsa pártatlan bíróságok működését: „Minden személynek teljesen egyenlő joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan bíróság méltányosan és nyilvánosan tárgyalja, s ez határozzon egyrészt jogai és kőtelezettségei felől, másrészt minden ellene emelt bűnügyi vád megalapozottsága felől”; |
| --- | --- |

3.

felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 10. cikkében foglaltak szerint biztosítsa pártatlan bíróságok működését: „Minden személynek teljesen egyenlő joga van arra, hogy ügyét független és pártatlan bíróság méltányosan és nyilvánosan tárgyalja, s ez határozzon egyrészt jogai és kőtelezettségei felől, másrészt minden ellene emelt bűnügyi vád megalapozottsága felől”;

| 4. | ismételten kéri, hogy a Masperónál bekövetkezett, 2011. október 9-én, Kairóban a kopt keresztény jogaiért szervezett békés tüntetésként induló összecsapásokat egy független és pártatlan polgári bírói testületnek független, alapos és átlátható módon kell kivizsgálnia annak érdekében, hogy valamennyi felelőst felelősségre vonják, és ismételten részvétét fejezi ki az áldozatoknak és családjaiknak; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy a megfelelő ellenőrzés lehetővé tételével biztosítsák a különböző vizsgálatok függetlenségét és pártatlanságát; |
| --- | --- |

4.

ismételten kéri, hogy a Masperónál bekövetkezett, 2011. október 9-én, Kairóban a kopt keresztény jogaiért szervezett békés tüntetésként induló összecsapásokat egy független és pártatlan polgári bírói testületnek független, alapos és átlátható módon kell kivizsgálnia annak érdekében, hogy valamennyi felelőst felelősségre vonják, és ismételten részvétét fejezi ki az áldozatoknak és családjaiknak; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy a megfelelő ellenőrzés lehetővé tételével biztosítsák a különböző vizsgálatok függetlenségét és pártatlanságát;

| 5. | ismét kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel az ország demokratikus átmenetének e kritikus időszakában, és továbbra is támogatja demokratikus törekvéseiket; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben valamennyi alapvető jogot, beleértve a gondolatszabadságot, a lelkiismereti és vallásszabadságot, a véleménynyilvánítás és az internet szabadságát, a békés gyülekezés szabadságát és az egyesülés szabadságát; |
| --- | --- |

5.

ismét kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel az ország demokratikus átmenetének e kritikus időszakában, és továbbra is támogatja demokratikus törekvéseiket; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben valamennyi alapvető jogot, beleértve a gondolatszabadságot, a lelkiismereti és vallásszabadságot, a véleménynyilvánítás és az internet szabadságát, a békés gyülekezés szabadságát és az egyesülés szabadságát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0064.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0471.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/165

---

2011. november 17., csütörtökA hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségessége

P7_TA(2011)0519

Az Európai Parlament 2011. november 17-i nyilatkozata a hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségességéről

2013/C 153 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1991. július 29-i 91/396/EGK tanácsi határozattal létrehozott és a távbeszélő szolgáltatások területén a nyílt hálózati hozzáférés (ONP) alkalmazásáról és versenykörnyezetben az egyetemes távközlési szolgáltatásokról szóló, 98/10/EK irányelvvel megerősített, egységes, 112-es európai segélyhívó telefonszámra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1991. július 29-i 91/396/EGK tanácsi határozattal létrehozott és a távbeszélő szolgáltatások területén a nyílt hálózati hozzáférés (ONP) alkalmazásáról és versenykörnyezetben az egyetemes távközlési szolgáltatásokról szóló, 98/10/EK irányelvvel megerősített, egységes, 112-es európai segélyhívó telefonszámra,

| — | tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv módosításáról szóló 2009/136/EK irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv módosításáról szóló 2009/136/EK irányelvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az uniós segélyhívó szolgálatok legtöbbje továbbra is kizárólag hanghívás útján elérhető, ami több millió polgárt, például siket, nagyothalló és beszédsérült felhasználókat zár el az életmentő szolgáltatásoktól, olyan helyzetekben, amelyekben a hívással kapcsolatban diszkrécióra van szükség, |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós segélyhívó szolgálatok legtöbbje továbbra is kizárólag hanghívás útján elérhető, ami több millió polgárt, például siket, nagyothalló és beszédsérült felhasználókat zár el az életmentő szolgáltatásoktól, olyan helyzetekben, amelyekben a hívással kapcsolatban diszkrécióra van szükség,

| B. | mivel az Európai Unió ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, és elfogadta a 2010–2020 közötti időre szóló fogyatékosságügyi stratégiáját, valamint a digitális menetrendet, amely előmozdítja az egyetemes tervezés elvét, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, és elfogadta a 2010–2020 közötti időre szóló fogyatékosságügyi stratégiáját, valamint a digitális menetrendet, amely előmozdítja az egyetemes tervezés elvét,

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási és szabványosítási javaslatokat annak érdekében, hogy a 112-es szolgáltatást valamennyi polgár számára teljes mértékben elérhetővé tegye, kiemelten kezelve a videotechnológiát alkalmazó jelnyelvi szolgáltatásokat, illetve a siketek, a nagyothallók és a beszédsérült felhasználók bevonását biztosító szövegalapú szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási és szabványosítási javaslatokat annak érdekében, hogy a 112-es szolgáltatást valamennyi polgár számára teljes mértékben elérhetővé tegye, kiemelten kezelve a videotechnológiát alkalmazó jelnyelvi szolgáltatásokat, illetve a siketek, a nagyothallók és a beszédsérült felhasználók bevonását biztosító szövegalapú szolgáltatásokat;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a következő generációs, teljes mértékben hozzáférhető és megbízható, a készülékektől és hálózatoktól független, a szimultán kommunikáció koncepcióján alapuló 112-es szolgáltatás kifejlesztését; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a következő generációs, teljes mértékben hozzáférhető és megbízható, a készülékektől és hálózatoktól független, a szimultán kommunikáció koncepcióján alapuló 112-es szolgáltatás kifejlesztését;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  Az aláírók felsorolása a 2011. november 17-i jegyzőkönyv 1. mellékletében kerül kiadásra (P7_PV(2011)11-17(ANN1)).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. november 15., kedd

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/166

---

2011. november 15., keddA társaságoknak előírt biztosítékok összehangolása (az EUMSZ 54. cikke) ***I

P7_TA(2011)0477

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

2013/C 153 E/24

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0029),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 50. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0037/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 50. cikke (1) bekezdésére és (2) bekezdésének g) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 50. cikke (1) bekezdésére és (2) bekezdésének g) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0348/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 113. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2011. november 15., keddP7_TC1-COD(2011)0011

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra a biztosítékok egyenértékűvé tétele céljából a részvénytársaságok alapításának, valamint tőkéjük fenntartásának és módosításának tekintetében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/30/EU irányelv.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/167

---

2011. november 15., keddAthéni egyezmény a tengeri személy- és poggyászszállításról - a 10. és 11. cikk kivételével ***

P7_TA(2011)0478

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz – annak 10. és 11. cikkének kivételével – való csatlakozásáról szóló tanácsi határozattervezetről (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

2013/C 153 E/25

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (08663/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (08663/2011),

| — | tekintettel a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvre (08663/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvre (08663/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével, 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdése első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0142/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével, 218. cikkének (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdése első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0142/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0356/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0356/2011),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyvhöz való csatlakozással; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyvhöz való csatlakozással;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, illetve a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, illetve a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/168 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/168

---

2011. november 15., keddAthéni egyezmény a tengeri utas- és poggyászszállításról - a 10. és 11. cikk tekintetében ***

P7_TA(2011)0479

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról - a 10. és 11. cikk tekintetében - szóló tanácsi határozattervezetről (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

2013/C 153 E/26

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08663/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08663/2011),

| — | tekintettel a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvre (08663/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri utas- és poggyászszállításról szóló 1974. évi athéni egyezményhez csatolt 2002. évi jegyzőkönyvre (08663/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével együttesen értelmezett 81. cikke (1) bekezdésével és 81. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével együttesen értelmezett 81. cikke (1) bekezdésével és 81. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0143/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A7-0341/2011),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyvhöz való csatlakozással; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyvhöz való csatlakozással;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, továbbá a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének, továbbá a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/169

---

2011. november 15., keddAz EU és Jordánia közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás ***

P7_TA(2011)0480

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

2013/C 153 E/27

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozatra irányuló tervezetre (09189/2011); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozatra irányuló tervezetre (09189/2011);

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Jordán Hasimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodásra (14366/2010); |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Jordán Hasimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodásra (14366/2010);

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdése, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésének megfelelően a Tanács által benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0122/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikke (2) bekezdése, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésének megfelelően a Tanács által benyújtott egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0122/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0347/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hasimita Királyság kormányának és parlamentjének |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hasimita Királyság kormányának és parlamentjének

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/169

---

2011. november 15., keddKözös légtér létrehozása az EU és Grúzia között ***

P7_TA(2011)0481

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadandó határozat tervezetéről (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

2013/C 153 E/28

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozatra irányuló tervezetére (09185/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozatra irányuló tervezetére (09185/2011),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás tervezetére (14370/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás tervezetére (14370/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontja és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0124/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának v. alpontja és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdése értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0124/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0344/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Grúz Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Grúz Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/170 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/170

---

2011. november 15., keddAz egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztése *

P7_TA(2011)0482

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

2013/C 153 E/29

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0259),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0146/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0146/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0357/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0357/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha a Parlament által jóváhagyott szöveget lényegesen módosítani kívánja;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/171 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/171

---

2011. november 15., keddAz Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja (közvetett cselekvések) *

P7_TA(2011)0483

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

2013/C 153 E/30

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0073)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0073)),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0075/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0075/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0358/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Határozatra irányuló javaslat


  3 a preambulumbekezdés (új) |
| | (3a) | A keretprogram (2012–2013) kialakításának és végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően
  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

(3a)

A keretprogram (2012–2013) kialakításának és végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően
  .

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére. |
| --- | --- |

(8)

A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére.

| (8) | A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére.
  Külön figyelmet kell fordítani az olyan szerződéses megállapodások kialakítására, amelyek csökkentik a nemteljesítés kockázatát és a kockázatok és költségek idővel történő átcsoportosítását
  . Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére. |
| --- | --- |

(8)

A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére.
  Külön figyelmet kell fordítani az olyan szerződéses megállapodások kialakítására, amelyek csökkentik a nemteljesítés kockázatát és a kockázatok és költségek idővel történő átcsoportosítását
  . Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

| a) | a fúziós energia kutatása (beleértve az ITER-t is); |
| --- | --- |

a)

a fúziós energia kutatása (beleértve az ITER-t is);

| a) | a fúziós energia kutatása (beleértve
  elsősorban
  az ITER-t is); |
| --- | --- |

a)

a fúziós energia kutatása (beleértve
  elsősorban
  az ITER-t is);

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

(2)   A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

(2)   A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek,
  továbbá az ipar
  által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

(3)   A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálásának és a projektek kiválasztásának kritériumait. Ezek a kritériumok: a kiválóság, a hatás és a végrehajtás. A munkaprogram ezeket a követelményeket részletesebben is meghatározhatja és kiegészítheti, továbbá súlyokat és küszöbértékeket állapíthat meg.

(3)   A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálásának és a projektek kiválasztásának kritériumait. Ezek a kritériumok: a kiválóság, a hatás és a végrehajtás. A munkaprogram ezeket a követelményeket részletesebben is meghatározhatja és kiegészítheti, továbbá
  egyértelműen indokolt
  súlyokat és küszöbértékeket állapíthat meg.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett bizottság összetételében ésszerű egyensúlyt kell biztosítani a nemek között, valamint a nukleáris területen kutatási és képzési tevékenységeket vállaló tagállamok között
  .

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.A szakasz – 1 pont – 3 bekezdés

Az ITER megépülését lehetővé tevő K+F-tevékenységekre a fúziós társulások keretében, európai ipari vállalkozások részvételével kerül sor. E tevékenységek magukban foglalják a komponensek és a rendszerek kifejlesztését és
  tesztelését
  is.

Az ITER megépülését lehetővé tevő K+F-tevékenységekre a fúziós társulások keretében, európai ipari vállalkozások részvételével kerül sor. E tevékenységek magukban foglalják a komponensek és a
  megbízható
  rendszerek kifejlesztését,
  tesztelését, validálását
  és
  megbízhatóságának ellenőrzését
  is.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.A szakasz – 2 pont – 2 a francia bekezdés (új)

| — | olyan új műholdas kísérlet tervezése a 8. keretprogramon belül, amely kiegészítheti az ITER kísérleteit annak érdekében, hogy – a kockázatok és az operatív költségek korlátozása mellett – biztosítani lehessen a szükséges létesítményeket, továbbá magában foglalja a DEMO technológiák alapvető szempontjainak tanulmányozását
  ; |
| --- | --- |

—

olyan új műholdas kísérlet tervezése a 8. keretprogramon belül, amely kiegészítheti az ITER kísérleteit annak érdekében, hogy – a kockázatok és az operatív költségek korlátozása mellett – biztosítani lehessen a szükséges létesítményeket, továbbá magában foglalja a DEMO technológiák alapvető szempontjainak tanulmányozását
  ;

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.A szakasz – 4 pont – 3 francia bekezdés

| — | a fúziós energiatermelés szociológiai vetületeinek és gazdaságtanának tanulmányozása, valamint a fúzióval kapcsolatos lakossági tudatosság és tájékozottság növelésére irányuló cselekvések. |
| --- | --- |

—

a fúziós energiatermelés szociológiai vetületeinek és gazdaságtanának tanulmányozása, valamint a fúzióval kapcsolatos lakossági tudatosság és tájékozottság növelésére irányuló cselekvések.

| — | a fúziós energiatermelés szociológiai vetületeinek és gazdaságtanának tanulmányozása, valamint a fúzióval kapcsolatos lakossági tudatosság és tájékozottság növelésére irányuló cselekvések.
  Különös figyelmet fordítanak annak biztosítására, hogy helyes információkat közöljenek a nyilvánossággal, és külön fellépések szolgálják a kommunikációs és tájékoztatási programok hatékonyságát
  . |
| --- | --- |

—

a fúziós energiatermelés szociológiai vetületeinek és gazdaságtanának tanulmányozása, valamint a fúzióval kapcsolatos lakossági tudatosság és tájékozottság növelésére irányuló cselekvések.
  Különös figyelmet fordítanak annak biztosítására, hogy helyes információkat közöljenek a nyilvánossággal, és külön fellépések szolgálják a kommunikációs és tájékoztatási programok hatékonyságát
  .

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.A szakasz – 6 pont

Az ITER Európában történő – az ITER-szervezet adta nemzetközi kereten belüli –
  megvalósításával bővülni fognak
  az új, jelentős európai dimenzióval rendelkező kutatási
  infrastruktúrák
  .

Az ITER Európában történő – az ITER-szervezet adta nemzetközi kereten belüli –
  megvalósítása bővíti majd
  az új, jelentős európai dimenzióval rendelkező kutatási
  infrastruktúrákat, továbbá az európai kiegészítő programmal összefüggésben az ITER kísérleteit támogató új kutatási infrastruktúra kialakítását eredményezi majd
  .

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.B szakasz – bevezető rész

Az általános célkitűzés az atommaghasadásnak és az ionizáló sugárzás ipari és gyógyászati alkalmazásainak biztonságosabbá, illetőleg erőforrás- és költséghatékonyabbá tétele. Az atommaghasadást és a sugárvédelmet érintő közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területen kerül sor. Fontos összefüggések vannak az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott hetedik uniós keretprogram keretében folytatott kutatással, különösen az energiaügy, az európai szabványok, az oktatás és a képzés, a környezetvédelem, az egészségügy, az anyagtudomány, az irányítás, a közös infrastruktúrák, valamint a biztonsági és védelmi kultúra területén. A nemzetközi együttműködés számos tevékenységi területen – és különösen a IV. Generációs Nemzetközi Fórumon jelenleg vizsgált fejlett nukleáris rendszerek esetében – a tevékenységek alapvető jellemzője lesz.

Az általános célkitűzés az atommaghasadásnak és az ionizáló sugárzás ipari és gyógyászati alkalmazásainak biztonságosabbá, illetőleg erőforrás- és költséghatékonyabbá tétele. Az atommaghasadást és a sugárvédelmet érintő közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területen kerül sor. Fontos összefüggések vannak az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott hetedik uniós keretprogram keretében folytatott kutatással, különösen az energiaügy, az európai szabványok, az oktatás és a képzés, a környezetvédelem, az egészségügy, az anyagtudomány, az irányítás, a közös infrastruktúrák, valamint a biztonsági és védelmi kultúra területén,
  továbbá a Tanács által 2008 márciusában elfogadott stratégiai energiatechnológiai terv atommaghasadással kapcsolatos javaslataival
  . A nemzetközi együttműködés számos tevékenységi területen – és különösen a IV. Generációs Nemzetközi Fórumon jelenleg vizsgált fejlett nukleáris rendszerek esetében – a tevékenységek alapvető jellemzője lesz.
  Az Európában jelenleg működő atomerőművek jelenlegi generációjának átlagos tervezett élettartama 40 év, és mérlegelik élettartamuk esetleges további meghosszabbítását. A III. generációs és a jövőbeli biztonságos IV. generációs atomerőművek célja a 60 éves vagy hosszabb élettartam, minimalizálva egyúttal az avulás miatti üzemeltetési és karbantartási költségeket
  .

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.B szakasz – bevezető rész – 1 a bekezdés (új)

Egyértelmű szükség van a NAÜ-vel folytatott együttműködés fokozására a valamennyi nukleáris létesítményre és tevékenységre vonatkozó biztonsági előírások tekintetében. A tervezőknek, gyártóknak és üzemeltetőknek széles körben alkalmazniuk kell ezen előírásokat az energiatermelésben, az orvostudományban, az iparban, a kutatásban és az oktatásban
  .

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.B szakasz – 1 pont – cím

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.B szakasz – 1 pont – 1 bekezdés

Alkalmazásorientált kutatás révén tudományosan és műszakilag szilárdan megalapozni a kiégett fűtőelemek és a hosszú felezési idejű radioaktív hulladékok geológiai formációkban történő elhelyezéséhez felhasznált technológiáknak és az eljárás biztonságos voltának demonstrálását, továbbá előmozdítani, hogy közös európai álláspont alakuljon ki a hulladékkezelés és -elhelyezés legfontosabb kérdéseit illetően.

Alkalmazásorientált kutatás révén tudományosan és műszakilag szilárdan megalapozni a kiégett fűtőelemek és a hosszú felezési idejű radioaktív hulladékok
  – a polgári nukleáris erőművek leállításából, valamint az orvosi, ipari, mezőgazdasági, kutatási és oktatási tevékenységek terén használt radioizotópos alkalmazásokból származó, hosszú felezési idejű hulladékokat is beleértve –
  geológiai formációkban történő elhelyezéséhez felhasznált technológiáknak és az eljárás biztonságos voltának demonstrálását, továbbá előmozdítani, hogy közös európai álláspont alakuljon ki a hulladékkezelés és -elhelyezés legfontosabb kérdéseit illetően.

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.B szakasz – 1 pont – 2 bekezdés

Geológiai hulladékelhelyezés: elhelyezési megoldások műszaki elemzése és demonstrációja, a befogadó kőzet adottságainak helyszíni vizsgálata (mind általános, mind helyszínspecifikus föld alatti kutatólaboratóriumokban), a lerakóhely környezetének megértése, folyamatok tanulmányozása a telephely közvetlen szomszédságában (hulladék formája, mesterséges gátak) és távolabbi környezetében (alapkőzet, bioszférába jutási útvonalak), megbízható viselkedés- és biztonságértékelési módszerek kidolgozása, továbbá a lakossági fogadtatáshoz kapcsolódó politikai és társadalmi kérdések vizsgálata.

Geológiai hulladékelhelyezés: elhelyezési megoldások műszaki elemzése és demonstrációja, a befogadó kőzet adottságainak helyszíni vizsgálata (mind általános, mind helyszínspecifikus föld alatti kutatólaboratóriumokban), a lerakóhely környezetének megértése, folyamatok tanulmányozása a telephely közvetlen szomszédságában (hulladék formája, mesterséges gátak) és távolabbi környezetében (alapkőzet, bioszférába jutási útvonalak), megbízható viselkedés- és biztonságértékelési módszerek kidolgozása, továbbá a lakossági fogadtatáshoz kapcsolódó politikai és társadalmi kérdések vizsgálata.
  A radioaktív anyagok előre nem látható események esetén történő hatékonyabb elszigetelésének biztosítása érdekében a szolgáltatást csökkentett működési módban fenntartó, megbízható rendszerek megvalósítására van szükség
  .

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.B szakasz – 2 pont – 2 bekezdés

Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és a jövőbeli nukleáris létesítmények üzembiztonsága, azon belül különösen: erőművek élettartambecslése és irányítása, biztonságkultúra (az emberi és a szervezési hiba kockázatának minimálisra csökkentése), fejlett biztonságértékelési módszerek, numerikus szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, valamint a súlyos balesetek megelőzése és hatásainak enyhítése, a tudásmenedzsment optimalizálására és a szakértelem fenntartására irányuló kapcsolódó tevékenységekkel kiegészítve.

Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és a jövőbeli nukleáris létesítmények üzembiztonsága,
  figyelembe véve különösen a fukusimai baleset kutatási vonatkozású következményeit
  , azon belül különösen: erőművek élettartambecslése és irányítása, biztonságkultúra (az emberi és a szervezési hiba kockázatának minimálisra csökkentése), fejlett biztonságértékelési módszerek, numerikus szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, valamint a súlyos balesetek megelőzése és hatásainak enyhítése, a tudásmenedzsment optimalizálására és a szakértelem fenntartására irányuló kapcsolódó tevékenységekkel kiegészítve.
  A fukusimai baleset következtében elvégzendő kiegészítő munkálatoknak a következőket kell tartalmazniuk: fokozott földrengésbiztonság, a tervezési határértékeket meghaladó balesetek újbóli meghatározása, közös hiba-üzemmódok elemzése, a vészhelyzeti irányítás javítása, a forró fém/gőz reakciókból eredő hidrogénfelhalmozódás elkerülése, hidrogénrekombináció, a gáztúlnyomást elviselni képes szűrő/mosó rendszerek kialakítása
  .

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – I rész – I.B szakasz – 2 pont – 3 bekezdés

Fejlett nukleáris rendszerek: a jelenlegi rendszerek és üzemanyagok hatékonyabbá tétele és a fejlett reaktorrendszerek tanulmányozása a bennük rejlő lehetőségek, a proliferációval szembeni ellenálló képességük és a hosszú távú fenntarthatóságuk felmérése érdekében, beleértve alapkutatási és horizontális kutatási tevékenységeket (például az anyagtudomány területén), továbbá az üzemanyagciklusnak, az innovatív üzemanyagoknak és a hulladékgazdálkodási szempontoknak – a particionálásra és a transzmutációra, valamint a meglévő reaktorok hasadóanyag-felhasználásának hatékonyabbá tételére is kiterjedő – tanulmányozását is.

Fejlett nukleáris rendszerek: a jelenlegi rendszerek és üzemanyagok hatékonyabbá tétele és a fejlett reaktorrendszerek tanulmányozása a bennük rejlő lehetőségek, a proliferációval szembeni ellenálló képességük és a hosszú távú fenntarthatóságuk felmérése érdekében, beleértve alapkutatási és horizontális kutatási tevékenységeket (például az anyagtudomány területén), továbbá az üzemanyagciklusnak, az innovatív üzemanyagoknak és a hulladékgazdálkodási szempontoknak – a particionálásra és a transzmutációra, valamint a meglévő reaktorok hasadóanyag-felhasználásának hatékonyabbá tételére is kiterjedő – tanulmányozását is.
  A fenti tevékenységeknek a belga elnökség által 2010 novemberében szervezett, az európai stratégiai energiatechnológiai tervről szóló konferencián indított európai fenntartható atomipari kezdeményezés (ESNII), és azon belül az ASTRID, ALLEGRO, ALFRED és MYRRHA kutatási demonstrációs rendszerek tervezésének támogatására kell irányulniuk
  .

---

(1)  
  Elfogadott szövegek:P7_TA(2010)0401

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/176 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/176

---

2011. november 15., keddShortolás és a kötvénykockázati swapok (CDS) bizonyos aspektusai ***I

P7_TA(2011)0486

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

2013/C 153 E/31

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0482), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0482),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0264/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. november 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0055/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0055/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 91., 2011.3.23., 1. o.

(2)  HL C 84., 2011.3.17., 34. o.

(3)  Jelen álláspont a 2011. július 5-én elfogadott módosításokat helyettesíti (Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0312).

---

2011. november 15., keddP7_TC1-COD(2010)0251

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 236/2012/EU rendelet.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/177

---

2011. november 15., keddAz ültetvényekre vonatkozó európai statisztika ***I

P7_TA(2011)0487

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

2013/C 153 E/32

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0249), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0249),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0129/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0129/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. október 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. október 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0188/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0188/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. november 15., keddP7_TC1-COD(2010)0133

Az Európai Parlament és a Tanács állásfoglalása, amely első olvasatban 2011. november 15-én került elfogadásra az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikákról, valamint a 357/79/EGK tanácsi rendelet és a 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1337/2011/EU rendelet.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/178 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/178

---

2011. november 15., keddAz Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja (közvetlen cselekvések) *

P7_TA(2011)0488

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

2013/C 153 E/33

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0074), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0074),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0078/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0078/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0340/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Határozatra irányuló javaslat


  5 preambulumbekezdés |
| (5) | Ezen egyedi program végrehajtása során hangsúlyt kell helyezni a kutatók mobilitásának és képzésének előmozdítására, valamint az innováció ösztönzésére. Így a JRC-nek különösen megfelelő képzést kell biztosítania a nukleáris biztonság és védelem terén. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

(5)

Ezen egyedi program végrehajtása során hangsúlyt kell helyezni a kutatók mobilitásának és képzésének előmozdítására, valamint az innováció ösztönzésére. Így a JRC-nek különösen megfelelő képzést kell biztosítania a nukleáris biztonság és védelem terén.

| (5) | Ezen egyedi program végrehajtása során hangsúlyt kell helyezni a kutatók mobilitásának és képzésének előmozdítására, valamint az innováció ösztönzésére. Így a JRC-nek különösen megfelelő képzést kell biztosítania a nukleáris biztonság és védelem terén.
  A JRC-nek segítenie kell továbbá a képzés minőségének és hatékonyságának ellenőrzésében, valamint a nukleáris energia területén meglévő oktatási programok koordinálásában mind az Unióban, mind a tagjelölt és a szomszédos országokban. |
| --- | --- |

(5)

Ezen egyedi program végrehajtása során hangsúlyt kell helyezni a kutatók mobilitásának és képzésének előmozdítására, valamint az innováció ösztönzésére. Így a JRC-nek különösen megfelelő képzést kell biztosítania a nukleáris biztonság és védelem terén.
  A JRC-nek segítenie kell továbbá a képzés minőségének és hatékonyságának ellenőrzésében, valamint a nukleáris energia területén meglévő oktatási programok koordinálásában mind az Unióban, mind a tagjelölt és a szomszédos országokban.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | Nagyobb figyelem és költségvetési hozzájárulás szükséges a nukleáris kutatásra irányuló kezdeményezések elősegítéséhez, különösen a humán erőforrások terén eszközölt befektetések és az olyan fellépések tekintetében, amelyek arra irányulnak, hogy kezeljék az elkövetkező évek szakemberhiányának kockázatát (pl. a nukleáris terület kutatóinak nyújtott támogatásokkal) és az Unió vezető szerepének ebből következő elvesztését. |
| --- | --- |

(5a)

Nagyobb figyelem és költségvetési hozzájárulás szükséges a nukleáris kutatásra irányuló kezdeményezések elősegítéséhez, különösen a humán erőforrások terén eszközölt befektetések és az olyan fellépések tekintetében, amelyek arra irányulnak, hogy kezeljék az elkövetkező évek szakemberhiányának kockázatát (pl. a nukleáris terület kutatóinak nyújtott támogatásokkal) és az Unió vezető szerepének ebből következő elvesztését.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | A keretprogram (2012–2013) végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(6a)

A keretprogram (2012–2013) végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| (10a) | Az uniós kutatásfinanszírozás irányításának a projektek valamennyi fázisában bizalomalapúnak és kockázattűrőbbnek kell lennie, rugalmas uniós szabályokkal biztosítva ugyanakkor az elszámoltathatóságot. |
| --- | --- |

(10a)

Az uniós kutatásfinanszírozás irányításának a projektek valamennyi fázisában bizalomalapúnak és kockázattűrőbbnek kell lennie, rugalmas uniós szabályokkal biztosítva ugyanakkor az elszámoltathatóságot.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| (11) | A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Európai Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére. |
| --- | --- |

(11)

A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Európai Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére.

| (11) | A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Európai Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére.
  Külön figyelmet kell fordítani
  az
  olyan szerződéses megállapodások kialakítására, amelyek csökkentik a nemteljesítés kockázatát és a kockázatok és költségek idővel történő átcsoportosítását. Az
  1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére. |
| --- | --- |

(11)

A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Európai Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére.
  Külön figyelmet kell fordítani
  az
  olyan szerződéses megállapodások kialakítására, amelyek csökkentik a nemteljesítés kockázatát és a kockázatok és költségek idővel történő átcsoportosítását. Az
  1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| ca) | leállítás |
| --- | --- |

ca)

leállítás

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

(1)   A Bizottság az egyedi program végrehajtására többéves munkaprogramot dolgoz ki, amelyben részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és technológiai prioritásokat, valamint a végrehajtás ütemezését.

(1)   A Bizottság az egyedi program végrehajtására többéves munkaprogramot dolgoz ki, amelyben részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és technológiai prioritásokat
  a szükséges pénzeszközökkel együtt,
  valamint a végrehajtás ütemezését.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 3 szakasz – 3.1 pont –3.1.1 pont

A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású nukleáris hulladék kezelésének része a feldolgozás, a kondicionálás, a szállítás, az átmeneti tárolás és a geológiai elhelyezés. A végső cél az, hogy mindezen szakaszokban, a nagyon hosszú lebomlási idő egész tartama alatt ne kerülhessenek radionuklidok a bioszférába. E célkitűzések elérése szempontjából meghatározó a mesterséges és a természetes gátrendszerek tervezése, értékelése és működése ezen időtávlatokban, ez pedig többek között attól is függ, hogy a fűtőelemek, illetve a hulladék hogyan viselkedik az adott geológiai környezetben. Ennek tanulmányozása is része ezen egyedi programnak.

A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású nukleáris hulladék kezelésének része a feldolgozás, a kondicionálás, a szállítás, az átmeneti tárolás és a geológiai elhelyezés. A végső cél az, hogy mindezen szakaszokban, a nagyon hosszú lebomlási idő egész tartama alatt ne kerülhessenek radionuklidok a bioszférába. E célkitűzések elérése szempontjából meghatározó a mesterséges és a természetes gátrendszerek tervezése, értékelése
  , nyomon követése
  és működése ezen időtávlatokban, ez pedig többek között attól is függ, hogy a fűtőelemek, illetve a hulladék hogyan viselkedik az adott geológiai környezetben. Ennek tanulmányozása is része ezen egyedi programnak.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 3 szakasz – 3.1 pont –3.1.3 pont

3.1.3.
     
  Aktinidák alapkutatása

A polgári nukleáris technológiában szerzett szaktudás szinten tartásához és az e téren betöltött vezető szerep megőrzéséhez elengedhetetlen előmozdítani a nukleáris anyagokra vonatkozó interdiszciplináris alapkutatást mint a technológiai innováció lehetséges forrását. Ehhez pedig ismerni kell, hogy az úgynevezett „5f elemekre” (vagyis az aktinidákra) és vegyületeikre hogyan hatnak a (rendszerint szélsőséges) termodinamikai körülmények. A kísérleti adatok csekély mennyisége és a modellezés alapvető bonyolultsága miatt ezekről a mechanizmusokról jelenleg csak korlátozott ismereteink vannak. Az ezekkel a kérdésekkel foglalkozó alapkutatás elengedhetetlen ezen elemek viselkedésének megértéséhez és ahhoz, hogy korunk kondenzáltanyag-fizikai élvonalában maradjunk. A fejlett modellezésben és szimulációban elért fejlődést is a kutatási programok eredményességének szolgálatába kell állítani.

A JRC-nek az aktinidákra vonatkozó kutatási programja az aktinidák fizikai és kémiai tanulmányozásának élvonalában marad; a fő cél az, hogy az egyetemek és a kutatóközpontok tudósait világszínvonalú kutatási létesítményekkel lássuk el. Ezáltal e kutatóknak lehetősége nyílik az aktinidák jellemzőinek vizsgálatára, és ezáltal képesítésük kiegészítésére, valamint a nukleáris tudomány előrevitelére.

törölve

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 3 szakasz – 3.1 pont –3.1.6 pont – 1 bekezdés

A Szerződés II. címének 3. fejezete értelmében a Közösségen belül alapvető biztonsági előírásokat kell megállapítani a lakosság és a munkavállalók egészségének az ionizáló sugárzásból eredő kockázatokkal szembeni védelmére vonatkozóan. A Szerződés 31–38. cikke rögzíti azokat a szabályokat, amelyek a tagállamok és a Bizottság szerepvállalására vonatkoznak az emberi egészség védelmét, a környezeti radioaktivitás szintjének ellenőrzését
  ,
  a környezeti kibocsátást és
  a nukleáris hulladék kezelését illetően
  . A Szerződés 39. cikke értelmében a Bizottságot e feladatai ellátásában a JRC segíti.

A Szerződés II. címének 3. fejezete értelmében a Közösségen belül alapvető biztonsági előírásokat kell megállapítani a lakosság és a munkavállalók egészségének az ionizáló sugárzásból eredő kockázatokkal szembeni védelmére vonatkozóan. A Szerződés 31–38. cikke rögzíti azokat a szabályokat, amelyek a tagállamok és a Bizottság szerepvállalására vonatkoznak az emberi egészség védelmét, a környezeti radioaktivitás szintjének ellenőrzését
  és
  a környezeti kibocsátást
  illetően. A JRC – nemzetközi partnereivel együttműködésben – folytatja a környezeti radioaktivitás mérésére szolgáló hálózatok kiépítését, és az eredményeket azonnal nyilvánosságra hozza
  . A Szerződés 39. cikke értelmében a Bizottságot e feladatai ellátásában a JRC segíti.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 3 szakasz – 3.1 pont –3.1.6 pont – 2 bekezdés

Tekintetbe véve az ivóvízre és az élelmiszer-összetevőkre vonatkozó új radionuklid-határértékeket, a JRC továbbfejleszti az elemzési technikákat, és elkészíti a vonatkozó referenciaanyagokat. A monitoringrendszerben részt vevő tagállami laboratóriumok részvételével összehasonlító elemzésekre kerül sor a Szerződés 35. és 36. cikke alapján bejelentett ellenőrzési adatok összehasonlíthatóságának értékelése, valamint a radioaktivitás figyelemmel kísérésére szolgáló rendszerek és a vizsgálati referenciaanyagok összhangjának előmozdítása céljából.

Tekintetbe véve az ivóvízre és az élelmiszer-összetevőkre vonatkozó új radionuklid-határértékeket, a JRC továbbfejleszti az elemzési technikákat, és elkészíti a vonatkozó referenciaanyagokat. A monitoringrendszerben részt vevő tagállami laboratóriumok részvételével összehasonlító elemzésekre kerül sor a Szerződés 35. és 36. cikke alapján bejelentett ellenőrzési adatok összehasonlíthatóságának értékelése, valamint a radioaktivitás figyelemmel kísérésére szolgáló rendszerek és a vizsgálati referenciaanyagok összhangjának előmozdítása céljából.
  E tevékenység figyelembe veszi a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló, az Euratom-Szerződés 31. cikke értelmében elfogadni tervezett tanácsi irányelvet.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – 3 szakasz – 3.2 pont –3.2.1 pont

A nukleáris biztonságot és a működő létesítmények megbízhatóságát folyamatosan optimalizálni kell a piac liberalizálásából, az erőművek üzemidejének meghosszabbításából és a nukleáris ipar úgynevezett „reneszánszából” eredő kihívások kezelése érdekében. Annak érdekében, hogy az – akár nyugati, akár orosz típusú – atomerőművek biztonsági színvonala fennmaradjon és emelkedjen, korszerűbb és kifinomultabb biztonságértékelési módszereket és hozzájuk kapcsolódó elemzőeszközöket kell kifejleszteni és hitelesíteni. A JRC-ben olyan, célzott kísérleti vizsgálatok folynak a háttérben álló fizikai jelenségek és folyamatok jobb megértése érdekében, melyek – az erőműben zajló folyamatok (reaktivitás és hőtani-hidraulikus folyamatok), az üzemi terhelésnek/öregedésnek kitett alkotóelemek, valamint az emberi és a szervezési tényezők fejlett modellezése révén – lehetővé teszik determinisztikus és valószínűségi biztonságértékelési módszerek hitelesítését és ellenőrzését. Ezenkívül a JRC a továbbiakban is központi szerepet fog betölteni a valamennyi tagállam érdekét szolgáló Üzemi Tapasztalatok Európai Visszajelzési Rendszere (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) létrehozásában és működésében. Ez utóbbi célzott jelentéseket fog készíteni bizonyos, az erőműveket érintő konkrét kérdésekről, és elő fogja segíteni az üzemi tapasztalatokról szóló visszajelzések hatékony megosztását és felhasználását, ezáltal pedig az atomerőművek biztonságosabbá tételét, ami valamennyi európai szabályozó hatóságnak érdeke.

A nukleáris biztonságot és a működő létesítmények megbízhatóságát folyamatosan optimalizálni kell a piac liberalizálásából, az erőművek üzemidejének meghosszabbításából és a nukleáris ipar úgynevezett „reneszánszából” eredő kihívások kezelése érdekében. Annak érdekében, hogy az – akár nyugati, akár orosz típusú – atomerőművek biztonsági színvonala fennmaradjon és emelkedjen, korszerűbb és kifinomultabb biztonságértékelési módszereket és hozzájuk kapcsolódó elemzőeszközöket kell kifejleszteni és hitelesíteni. A JRC-ben olyan, célzott kísérleti vizsgálatok folynak a háttérben álló fizikai jelenségek és folyamatok jobb megértése érdekében, melyek – az erőműben zajló folyamatok (reaktivitás és hőtani-hidraulikus folyamatok), az üzemi terhelésnek/öregedésnek kitett alkotóelemek, valamint az emberi és a szervezési tényezők fejlett modellezése révén – lehetővé teszik determinisztikus és valószínűségi biztonságértékelési módszerek hitelesítését és ellenőrzését. Ezenkívül a JRC a továbbiakban is központi szerepet fog betölteni a valamennyi tagállam érdekét szolgáló Üzemi Tapasztalatok Európai Visszajelzési Rendszere (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) létrehozásában és működésében. Ez utóbbi célzott jelentéseket fog készíteni bizonyos, az erőműveket érintő konkrét kérdésekről, és elő fogja segíteni az üzemi tapasztalatokról szóló visszajelzések hatékony megosztását és felhasználását, ezáltal pedig az atomerőművek biztonságosabbá tételét, ami valamennyi európai szabályozó hatóságnak érdeke.
  Mivel az atomerőművek leállításának jelentősége nő és a hozzá kapcsolódó piacok és műszaki szempontok egyre kiterjedtebbek, a JRC is javítja tudományos szakértelmét e területen. Programjába az atomerőművek leállítására irányuló kutatásokkal és a területen jártas szakemberek képzésével kapcsolatos alapvető aspektusokat foglal bele (módszerek, munkahelyi továbbképzések és tudományos háttér).

---

(1)  
  Elfogadott szövegek:P7_TA(2010)0401.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/183

---

2011. november 15., keddAz Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvétele *

P7_TA(2011)0489

Az Európai Parlament 2011. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi (Euratom) rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

2013/C 153 E/34

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0071), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0071),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. és 10. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. és 10. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0076/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0345/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, [...]-i [...]/[...]/Euratom tanácsi határozat
  létrehozta
  az Európai Atomenergia-közösségnek a 2012–2013. időszakra szóló, nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó
  keretprogramját
  (a továbbiakban: keretprogram
  [2012–2013]
  ). A keretprogram (2012–2013) és egyedi programjai végrehajtása, ideértve a pénzügyi vonatkozásokat is, a Bizottság felelősségi körébe tartozik. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, [...]-i [...]/[...]/Euratom tanácsi határozat
  létrehozta
  az Európai Atomenergia-közösségnek a 2012–2013. időszakra szóló, nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó
  keretprogramját
  (a továbbiakban: keretprogram
  [2012–2013]
  ). A keretprogram (2012–2013) és egyedi programjai végrehajtása, ideértve a pénzügyi vonatkozásokat is, a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

| (1) | Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, [...]-i [...]/[...]/Euratom tanácsi határozat
  által létrehozott,
  az Európai Atomenergia-közösségnek a 2012–2013. időszakra szóló, nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó
  keretprogramjának
  (a továbbiakban: keretprogram)
  az a célja, hogy kiegészítse az Unió egyéb, az Európa 2020 stratégia végrehajtásához szükséges kutatáspolitikai cselekvéseit, különös tekintettel az oktatáshoz és képzéshez, a versenyképességhez és innovációhoz, az iparhoz, a foglalkoztatáshoz és a környezetvédelemhez kapcsolódó cselekvésekre
  . A keretprogram (2012–2013) és egyedi programjai végrehajtása, ideértve a pénzügyi vonatkozásokat is, a Bizottság felelősségi körébe tartozik. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, [...]-i [...]/[...]/Euratom tanácsi határozat
  által létrehozott,
  az Európai Atomenergia-közösségnek a 2012–2013. időszakra szóló, nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó
  keretprogramjának
  (a továbbiakban: keretprogram)
  az a célja, hogy kiegészítse az Unió egyéb, az Európa 2020 stratégia végrehajtásához szükséges kutatáspolitikai cselekvéseit, különös tekintettel az oktatáshoz és képzéshez, a versenyképességhez és innovációhoz, az iparhoz, a foglalkoztatáshoz és a környezetvédelemhez kapcsolódó cselekvésekre
  . A keretprogram (2012–2013) és egyedi programjai végrehajtása, ideértve a pénzügyi vonatkozásokat is, a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | A keretprogramnak (2012–2013) hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezését képező Innovatív Unió megvalósításához azzal, hogy megerősíti a tudományos kiválóságot célzó versenyt, felgyorsítja a nukleáris energia terén született kulcsfontosságú innovációk végrehajtását különösen a magfúzió és a nukleáris biztonság terén, megfelelő szerepet játszva ugyanakkor az energiaágazat és az éghajlatváltozás kihívásainak megoldásában. |
| --- | --- |

(4a)

A keretprogramnak (2012–2013) hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezését képező Innovatív Unió megvalósításához azzal, hogy megerősíti a tudományos kiválóságot célzó versenyt, felgyorsítja a nukleáris energia terén született kulcsfontosságú innovációk végrehajtását különösen a magfúzió és a nukleáris biztonság terén, megfelelő szerepet játszva ugyanakkor az energiaágazat és az éghajlatváltozás kihívásainak megoldásában.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | A keretprogram (2012–2013) kialakításának és végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(4b)

A keretprogram (2012–2013) kialakításának és végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | Nagyobb figyelem és költségvetési hozzájárulás szükséges a nukleáris kutatásra irányuló kezdeményezések elősegítéséhez, különösen a humán erőforrások terén eszközölt befektetések és az olyan fellépések tekintetében, amelyek arra irányulnak, hogy kezeljék az elkövetkező évek szakemberhiányának kockázatát (pl. a nukleáris terület kutatóinak nyújtott támogatásokkal) és az Unió vezető szerepének ebből következő elvesztését. |
| --- | --- |

(5a)

Nagyobb figyelem és költségvetési hozzájárulás szükséges a nukleáris kutatásra irányuló kezdeményezések elősegítéséhez, különösen a humán erőforrások terén eszközölt befektetések és az olyan fellépések tekintetében, amelyek arra irányulnak, hogy kezeljék az elkövetkező évek szakemberhiányának kockázatát (pl. a nukleáris terület kutatóinak nyújtott támogatásokkal) és az Unió vezető szerepének ebből következő elvesztését.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | Külön figyelmet kell fordítani az olyan szerződéses megállapodások kialakítására, amelyek csökkentik a nemteljesítés kockázatát és a kockázatok és költségek idővel történő átcsoportosítását. |
| --- | --- |

(6a)

Külön figyelmet kell fordítani az olyan szerződéses megállapodások kialakítására, amelyek csökkentik a nemteljesítés kockázatát és a kockázatok és költségek idővel történő átcsoportosítását.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | A keretprogramnak (2012–2013) elő kell segítenie a Közösség legkülső régióiban működő jogalanyok, valamint – minél szélesebb körben – a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét. |
| --- | --- |

(8)

A keretprogramnak (2012–2013) elő kell segítenie a Közösség legkülső régióiban működő jogalanyok, valamint – minél szélesebb körben – a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét.

| (8) | A keretprogramnak (2012–2013) elő kell segítenie a Közösség legkülső régióiban működő jogalanyok, valamint – minél szélesebb körben – a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét
  , ez utóbbiak kutatási tevékenységeinek pedig az alapvető etikai elvek, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített elvek tiszteletben tartásán kell alapulniuk
  . |
| --- | --- |

(8)

A keretprogramnak (2012–2013) elő kell segítenie a Közösség legkülső régióiban működő jogalanyok, valamint – minél szélesebb körben – a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét
  , ez utóbbiak kutatási tevékenységeinek pedig az alapvető etikai elvek, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített elvek tiszteletben tartásán kell alapulniuk
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| (23a) | Az ITER projekt közös megvalósításával összefüggésben az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló, 2006. november 21-i megállapodásnak megfelelően az ITER európai megvalósításának a keretprogram (2012–2013) alapján az atommagfúzió területén folytatott kutatás központi elemét kell képeznie. |
| --- | --- |

(23a)

Az ITER projekt közös megvalósításával összefüggésben az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló, 2006. november 21-i megállapodásnak megfelelően az ITER európai megvalósításának a keretprogram (2012–2013) alapján az atommagfúzió területén folytatott kutatás központi elemét kell képeznie.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

Az egyedi programok és a munkaprogramok a közvetett cselekvés jellegének és céljainak függvényében előírhatnak további feltételeket a résztvevők típusára és – indokolt esetben – székhelyére vonatkozóan is.

Az egyedi programok és a munkaprogramok a közvetett cselekvés jellegének és céljainak függvényében előírhatnak további
  indokolt
  feltételeket a résztvevők típusára és – indokolt esetben – székhelyére vonatkozóan is.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a pályázók ne pályázzanak feleslegesen, a pályázati felhívásokat világos céllal kell kiadni.

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a pályázók ne pályázzanak feleslegesen, a pályázati felhívásokat világos
  mennyiségi és minőségi
  céllal kell kiadni.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

Ezek a kritériumok: a kiválóság, a hatás és a végrehajtás. E feltételek teljesülése mellett a munkaprogram részletesebben meghatározza az értékelési és a kiválasztási kritériumokat, és megállapíthat további követelményeket, súlyokat és küszöbértékeket vagy a kritériumok alkalmazására vonatkozó további részletszabályokat is.

Ezek a kritériumok: a kiválóság, a hatás és a végrehajtás. E feltételek teljesülése mellett a munkaprogram részletesebben meghatározza az értékelési és a kiválasztási kritériumokat, és megállapíthat további
  , egyértelműen indokolt
  követelményeket, súlyokat és küszöbértékeket vagy a kritériumok alkalmazására vonatkozó további részletszabályokat is.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A folyamat valamennyi szakaszát optimalizálni kell a késedelem elkerülése és a költséghatékonyság ösztönzése érdekében. Ez magában foglalja a munkaprogramok tervezetéhez való hozzáférést, az ajánlattételi felhívások közzétételét, a javaslatok megfogalmazását, a kiválasztási eljárásokat, valamint a támogatások jóváhagyásához és kifizetéséhez szükséges időtartamot is.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – 4 albekezdés

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy független szakértőkből álló csoportok kijelölésekor a nemek
  között
  ésszerű
  egyensúly álljon fenn
  .

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy
  a
  független szakértőkből álló csoportok kijelölésekor
  biztosított legyen
  a nemek
  közötti
  ésszerű
  egyensúly, valamint a nukleáris területen kutatási és képzési tevékenységet vállaló tagállamok közötti egyensúly is
  .

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – 4 a albekezdés (új)

Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a független szakértőkből álló csoportok kijelölése során az ipar (a kkv-kat is beleértve) és a kutatóhelyek között ésszerű egyensúly álljon fenn.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – e pont

| e) | nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat,
  lehetséges jövőbeni veszteségekre és kiadásokra képzett tartalékokat,
  árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más uniós projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pontban meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

e)

nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat,
  lehetséges jövőbeni veszteségekre és kiadásokra képzett tartalékokat,
  árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más uniós projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pontban meghatározott feltételeknek.

| e) | nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a
  vissza nem téríttethető
  hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más uniós projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pontban meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

e)

nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a
  vissza nem téríttethető
  hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más uniós projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pontban meghatározott feltételeknek.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 2 bekezdés – a pont

| (a) | a társulási szerződések alapján, 40 %-ot meg nem haladó mértékben: a társulásban részt vevő felek részvételével működő olyan konkrét, együttműködésen alapuló projektek kiadásait, amelyeket a tanácsadó bizottság elsőbbségi támogatásra javasolt és a Bizottság jóváhagyott; az elsőbbségi támogatást elsősorban az
  ITER/DEMO szempontjából fontos cselekvésekre
  kell összpontosítani
  , kivéve a korábbi keretprogramok során már elsőbbségi projektté nyilvánított projektek esetében
  ; |
| --- | --- |

(a)

a társulási szerződések alapján, 40 %-ot meg nem haladó mértékben: a társulásban részt vevő felek részvételével működő olyan konkrét, együttműködésen alapuló projektek kiadásait, amelyeket a tanácsadó bizottság elsőbbségi támogatásra javasolt és a Bizottság jóváhagyott; az elsőbbségi támogatást elsősorban az
  ITER/DEMO szempontjából fontos cselekvésekre
  kell összpontosítani
  , kivéve a korábbi keretprogramok során már elsőbbségi projektté nyilvánított projektek esetében
  ;

| (a) | a társulási szerződések alapján, 40 %-ot meg nem haladó mértékben: a társulásban részt vevő felek részvételével működő olyan konkrét, együttműködésen alapuló projektek kiadásait, amelyeket a tanácsadó bizottság elsőbbségi támogatásra javasolt és a Bizottság jóváhagyott; az elsőbbségi támogatást elsősorban az
  ITER teljesítményének optimalizálását célzó és a DEMO program kialakításához hozzájáruló kísérletekre
  kell összpontosítani; |
| --- | --- |

(a)

a társulási szerződések alapján, 40 %-ot meg nem haladó mértékben: a társulásban részt vevő felek részvételével működő olyan konkrét, együttműködésen alapuló projektek kiadásait, amelyeket a tanácsadó bizottság elsőbbségi támogatásra javasolt és a Bizottság jóváhagyott; az elsőbbségi támogatást elsősorban az
  ITER teljesítményének optimalizálását célzó és a DEMO program kialakításához hozzájáruló kísérletekre
  kell összpontosítani;

---

(1)  
  Elfogadott szövegek:P7_TA(2010)0401.

---

2011. november 16., szerda

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/188 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/188

---

2011. november 16., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/019 IE/Construction 41 sz. kérelem, Írország

P7_TA(2011)0496

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország „EGF/2010/019 IE/Construction 41” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

2013/C 153 E/35

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0617 – C7–0313/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0617 – C7–0313/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0375/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0375/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Írország támogatást igényelt az ország Border, Midland and Western (IE01) és a Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban („Épületek építése”) (3) működő 1 482 vállalatnál történt 4 866 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 3 205 részesítendő támogatásban. E két egymással határos régió magában foglalja Írország teljes területét. |
| --- | --- |

D.

mivel Írország támogatást igényelt az ország Border, Midland and Western (IE01) és a Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban („Épületek építése”) (3) működő 1 482 vállalatnál történt 4 866 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 3 205 részesítendő támogatásban. E két egymással határos régió magában foglalja Írország teljes területét.

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; megjegyzi, hogy az EGAA igénybevételére eddig benyújtott javaslatoknak a költségvetési hatóság mindkét ága általi elfogadása után a 04.05.01. jogcímcsoportban eredetileg rögzített kifizetési előirányzatok teljes egészében felhasználásra kerülnek; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; megjegyzi, hogy az EGAA igénybevételére eddig benyújtott javaslatoknak a költségvetési hatóság mindkét ága általi elfogadása után a 04.05.01. jogcímcsoportban eredetileg rögzített kifizetési előirányzatok teljes egészében felhasználásra kerülnek;

| 6. | üdvözli, hogy a 04.05.01. jogcímcsoportba (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján 50 000 000 eurót csoportosítanak át; megjegyzi, hogy az ebből a költségvetési sorból származó előirányzatokat a szóban forgó kérelemhez szükséges összegből 6 091 460 EUR fedezésére használják fel; és mivel 2011-ben a 04 02 01. „Az Európai Szociális Alap (ESZA) befejezése – 1. célkitűzés (2000–2006)” költségvetési sor alatt rendelkezésre állnak kifizetési előirányzatok, átcsoportosítás céljából a szóban forgó kérelem teljesítéséhez szükséges további 6 598 378 eurós összeg bocsátható rendelkezésre; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a 04.05.01. jogcímcsoportba (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján 50 000 000 eurót csoportosítanak át; megjegyzi, hogy az ebből a költségvetési sorból származó előirányzatokat a szóban forgó kérelemhez szükséges összegből 6 091 460 EUR fedezésére használják fel; és mivel 2011-ben a 04 02 01. „Az Európai Szociális Alap (ESZA) befejezése – 1. célkitűzés (2000–2006)” költségvetési sor alatt rendelkezésre állnak kifizetési előirányzatok, átcsoportosítás céljából a szóban forgó kérelem teljesítéséhez szükséges további 6 598 378 eurós összeg bocsátható rendelkezésre;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

2011. november 16., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjal alapján történő igénybevételéről (Írország „EGF/2010/019 IE/Construction 41” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/772/EU határozat.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/190 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/190

---

2011. november 16., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/021 IE/Construction 71 sz. kérelem, Írország

P7_TA(2011)0497

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország „EGF/2010/021 IE/Construction 71” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

2013/C 153 E/36

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0619 – C7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0619 – C7-0315/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0377/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0377/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Írország támogatást igényelt az ország Border, Midland and Western (IE01) és a Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 71. ágazatban („Építészmérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat, elemzés”) (3) működő 230 vállalatnál történt 842 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 554 részesítendő támogatásban. E két egymással határos régió magában foglalja Írország teljes területét. |
| --- | --- |

D.

mivel Írország támogatást igényelt az ország Border, Midland and Western (IE01) és a Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 71. ágazatban („Építészmérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat, elemzés”) (3) működő 230 vállalatnál történt 842 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 554 részesítendő támogatásban. E két egymással határos régió magában foglalja Írország teljes területét.

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | rámutat, hogy a 04 05 01. költségvetési sorban eredetileg rögzített kifizetési előirányzatok összege Írország EGF/2010/019 IE/Construction 71 kérelmével teljes mértékben felhasználásra kerülnek; úgy véli, hogy mivel 2011-ben a 04 02 01. „Az Európai Szociális Alap (ESZA) befejezése – 1. célkitűzés (2000–2006)” költségvetési sor alatt rendelkezésre állnak kifizetési előirányzatok, átcsoportosítás céljából a szóban forgó kérelem teljesítéséhez szükséges további 1 387 819 eurós összeg bocsátható rendelkezésre; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a 04 05 01. költségvetési sorban eredetileg rögzített kifizetési előirányzatok összege Írország EGF/2010/019 IE/Construction 71 kérelmével teljes mértékben felhasználásra kerülnek; úgy véli, hogy mivel 2011-ben a 04 02 01. „Az Európai Szociális Alap (ESZA) befejezése – 1. célkitűzés (2000–2006)” költségvetési sor alatt rendelkezésre állnak kifizetési előirányzatok, átcsoportosítás céljából a szóban forgó kérelem teljesítéséhez szükséges további 1 387 819 eurós összeg bocsátható rendelkezésre;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

2011. november 16., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Írország „EGF/2010/021 IE/Construction 71” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/774/EU határozat.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/192 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/192

---

2011. november 16., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2010/020 IE/Construction 43 sz. kérelem, Írország

P7_TA(2011)0498

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Írország „EGF/2010/020 IE/Construction 43” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

2013/C 153 E/37

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0618 – C7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0618 – C7-0314/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0376/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0376/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Írország támogatást igényelt az ország Border, Midland and Western (IE01) és Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 43. ágazatban („Speciális szaképítés”) (3) működő 1 560 vállalatnál történt 3 382 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 2 228 részesítendő támogatásban. |
| --- | --- |

D.

mivel Írország támogatást igényelt az ország Border, Midland and Western (IE01) és Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 43. ágazatban („Speciális szaképítés”) (3) működő 1 560 vállalatnál történt 3 382 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 2 228 részesítendő támogatásban.

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; rámutat, hogy az EGAA 04 05 01. költségvetési sorában eredetileg rögzített kifizetési előirányzatok összege Írország EGF/2010/019 IE/Construction 41 kérelmével teljes mértékben felhasználásra került. |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; rámutat, hogy az EGAA 04 05 01. költségvetési sorában eredetileg rögzített kifizetési előirányzatok összege Írország EGF/2010/019 IE/Construction 41 kérelmével teljes mértékben felhasználásra került.

| 6. | Megjegyzi ugyanakkor, hogy az EGAA szóban forgó ügyben történő igénybevétele érdekében „Az Európai Szociális Alap (ESZA) befejezése – 1. célkitűzés (2000–2006)” számára elkülönített költségvetési sorból csoportosítanak át kifizetési előirányzatokat. |
| --- | --- |

6.

Megjegyzi ugyanakkor, hogy az EGAA szóban forgó ügyben történő igénybevétele érdekében „Az Európai Szociális Alap (ESZA) befejezése – 1. célkitűzés (2000–2006)” számára elkülönített költségvetési sorból csoportosítanak át kifizetési előirányzatokat.

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

---

2011. november 16., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Írország „EGF/2010/020 IE/Construction 43” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/773/EU határozat.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/194 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/194

---

2011. november 16., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich sz. kérelem, Ausztria

P7_TA(2011)0499

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria „EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

2013/C 153 E/38

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0579 – C7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0579 – C7-0254/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0379/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0379/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Ausztria támogatást igényelt az ország Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT12) és Oberösterreich (Felső-Ausztria, AT31) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 49. ágazatban ("Szárazföldi, valamint csővezetékes szállítás") működő 706 vállalatnál történt 2 338 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 502 részesítendő támogatásban, |
| --- | --- |

D.

mivel Ausztria támogatást igényelt az ország Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT12) és Oberösterreich (Felső-Ausztria, AT31) NUTS II. szintű régióiban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 49. ágazatban ("Szárazföldi, valamint csővezetékes szállítás") működő 706 vállalatnál történt 2 338 elbocsátás tekintetében, amelyek közül 502 részesítendő támogatásban,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | üdvözli, hogy a 04 05 01. jogcímcsoportba (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján 50 000 000 eurót csoportosítanak át, amely az ezen kérelemhez szükséges összegre fog fedezetet biztosítani; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a 04 05 01. jogcímcsoportba (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján 50 000 000 eurót csoportosítanak át, amely az ezen kérelemhez szükséges összegre fog fedezetet biztosítani;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. november 16., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/770/EU határozat.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/197

---

2011. november 16., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas sz. kérelem, Görögország

P7_TA(2011)0500

Az Európai Parlament 2011. november 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Görögország „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

2013/C 153 E/39

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0580 – C7–0255/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0580 – C7–0255/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0378/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0378/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Görögország támogatást igényelt a Közép-Makedóniában és Attikában – ahol a legnagyobb számban fordulnak elő ALDI-áruházak – a kiskereskedelmi ágazatban („áruházak és beszállítók”) működő két vállalatnál történt 642 elbocsátás tekintetében. Kisebb létszámú ALDI-elbocsátásokra sor került más görög régiókban is (pl. Kelet-Makedónia és Thrákia, Nyugat-Makedónia, Epirusz, Nyugat-Görögország, a Sterea Ellada és Peloponnészosz). A 642 elbocsátásból 554 a referencia-időszakon belül történt, 88 pedig a referencia-időszak előtt, de ezek is jogosultak támogatásra az 1927/2006/EK rendelet 3a. cikkének b) pontja alapján. Mind a 642 elbocsátott munkavállaló az EGAA támogatásában részesítendő. |
| --- | --- |

D.

mivel Görögország támogatást igényelt a Közép-Makedóniában és Attikában – ahol a legnagyobb számban fordulnak elő ALDI-áruházak – a kiskereskedelmi ágazatban („áruházak és beszállítók”) működő két vállalatnál történt 642 elbocsátás tekintetében. Kisebb létszámú ALDI-elbocsátásokra sor került más görög régiókban is (pl. Kelet-Makedónia és Thrákia, Nyugat-Makedónia, Epirusz, Nyugat-Görögország, a Sterea Ellada és Peloponnészosz). A 642 elbocsátásból 554 a referencia-időszakon belül történt, 88 pedig a referencia-időszak előtt, de ezek is jogosultak támogatásra az 1927/2006/EK rendelet 3a. cikkének b) pontja alapján. Mind a 642 elbocsátott munkavállaló az EGAA támogatásában részesítendő.

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb és legalacsonyabb képzettségű munkavállalókra;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-támogatás kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedéseket társfinanszírozhat, amelyek hosszú távú foglalkoztatáshoz vezetnek; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; helyteleníti, hogy az EGAA arra ösztönözheti a vállalatokat, hogy a szerződéses munkaerőt rugalmasabb és rövid időre alkalmazott munkaerővel váltsák ki;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások mennyire vannak összhangban a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységekkel, és milyen módon egészítik ki azokat; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | üdvözli, hogy a 04 05 01. jogcímcsoportba (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján 50 000 000 eurót csoportosítanak át, amely az ezen kérelemhez szükséges összegre fog fedezetet biztosítani; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a 04 05 01. jogcímcsoportba (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) a 3/2011. számú költségvetés-módosítás útján 50 000 000 eurót csoportosítanak át, amely az ezen kérelemhez szükséges összegre fog fedezetet biztosítani;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. november 16., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Görögország „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/771/EU határozat.)

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/199 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/199

---

2011. november 16., szerdaAz „Európai Örökség” cím ***II

P7_TA(2011)0502

Az Európai Parlament 2011. november 16-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról az „Európai Örökség” címre irányuló európai uniós fellépés létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

2013/C 153 E/40

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10303/1/2011 – C7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10303/1/2011 – C7-0236/2011),

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a francia szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a francia szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a jogalkotási aktus tervezete nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0076) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0076) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0331/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0331/2011),

| 1. | jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy – annak ellenőrzése után, hogy valamennyi eljárás rendben lezajlott – írja alá a jogalkotási aktust, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben intézkedjék az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2010.12.16., P7_TA(2010)0486.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/200 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/200

---

2011. november 16., szerdaAz egységes európai vasúti térség ***I

P7_TA(2011)0503

Az Európai Parlament 2011. november 16-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 153 E/41

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0475),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0268/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó 14. cikkére és 26. jegyzőkönyvére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó 14. cikkére és 26. jegyzőkönyvére;

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az első vasúti csomaggal kapcsolatos irányelvek végrehajtásáról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az első vasúti csomaggal kapcsolatos irányelvek végrehajtásáról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a luxemburgi parlament (Chambre des Députés) által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a luxemburgi parlament (Chambre des Députés) által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 16-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 16-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 28-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 28-i véleményére (3),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28.-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28.-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2011. május 26-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottsághoz intézett 2011. május 26-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0367/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0367/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli, egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli, egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 236. E, 2011.8.12., 125. o.

(2)  HL C 132., 2011.5.3., 99. o.

(3)  HL C 104., 2011.4.2., 53. o.

(4)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2011. november 16., szerdaP7_TC1-COD(2010)0253

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 16-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság állásfoglalására (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes törvényalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelvet (3), a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló, 1995. június 19-i 95/18/EK tanácsi irányelvet (4), valamint a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, . február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) 2004-ben és 2007-ben jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokra van szükség, és tekintettel az e jogi rendelkezések közötti összefüggésekre, az említett irányelveket az áttekinthetőség érdekében indokolt átdolgozni és egyetlen jogi aktusban egyesíteni. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelvet (3), a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló, 1995. június 19-i 95/18/EK tanácsi irányelvet (4), valamint a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, . február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) 2004-ben és 2007-ben jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokra van szükség, és tekintettel az e jogi rendelkezések közötti összefüggésekre, az említett irányelveket az áttekinthetőség érdekében indokolt átdolgozni és egyetlen jogi aktusban egyesíteni.

| (2) | Az Unió közlekedési ágazatának nagyobb fokú integrációja alapvető összetevője a belső piac megvalósításának, és a vasutak létfontosságú részei az Unió közlekedési ágazatának és a fenntartható mobilitás elérésének. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió közlekedési ágazatának nagyobb fokú integrációja alapvető összetevője a belső piac megvalósításának, és a vasutak létfontosságú részei az Unió közlekedési ágazatának és a fenntartható mobilitás elérésének.

| (2a) | A vasúti ágazat szállításbeli részaránya a -es vasúti csomag („az első vasúti csomag”, nevezetesen a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, . február 26-i 2001/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (6)

  , a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, . február 26-i 2001/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (7)

  és a 2001/14/EK irányelv) célkitűzéseivel ellentétben az elmúlt évtizedben nem nőtt, ami igazolja az ágazat támogatása érdekében a hatályos jogszabályok további javításának szükségességét. Ebből következik, hogy a jelenlegi átdolgozás alapvető fontosságú. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2a)

A vasúti ágazat szállításbeli részaránya a -es vasúti csomag („az első vasúti csomag”, nevezetesen a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, . február 26-i 2001/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (6)

  , a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, . február 26-i 2001/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (7)

  és a 2001/14/EK irányelv) célkitűzéseivel ellentétben az elmúlt évtizedben nem nőtt, ami igazolja az ágazat támogatása érdekében a hatályos jogszabályok további javításának szükségességét. Ebből következik, hogy a jelenlegi átdolgozás alapvető fontosságú. [Mód. 1]

| (2b) | A tagállamok ellen indított jogsértési eljárások magas száma jól mutatja, hogy a jelenlegi jogszabályok különböző módon értelmezhetők, és szükség van az első vasúti csomag egyértelművé tételére és javítására az európai vasúti piac tényleges megnyitásának biztosítása érdekében. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2b)

A tagállamok ellen indított jogsértési eljárások magas száma jól mutatja, hogy a jelenlegi jogszabályok különböző módon értelmezhetők, és szükség van az első vasúti csomag egyértelművé tételére és javítására az európai vasúti piac tényleges megnyitásának biztosítása érdekében. [Mód. 2]

| (2c) | A vasúti infrastruktúra fejlesztésére és fenntartására fordított beruházások továbbra sem elégségesek ahhoz, hogy biztosítsák az ágazat és annak versenyképességének fejlesztését. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(2c)

A vasúti infrastruktúra fejlesztésére és fenntartására fordított beruházások továbbra sem elégségesek ahhoz, hogy biztosítsák az ágazat és annak versenyképességének fejlesztését. [Mód. 3]

| (2d) | Az első vasúti csomagot alkotó irányelvek nem küszöbölték ki a vasúti pályahasználati díjak szerkezetében és mértékében, valamint a kapacitáselosztási eljárások formájában és időtartamában jelentkező különbségeket. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(2d)

Az első vasúti csomagot alkotó irányelvek nem küszöbölték ki a vasúti pályahasználati díjak szerkezetében és mértékében, valamint a kapacitáselosztási eljárások formájában és időtartamában jelentkező különbségeket. [Mód. 4]

| (2e) | A piaci feltételek átláthatóságának hiánya egyértelműen megnehezíti a versenyképes vasúti szolgáltatások létrejöttét. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(2e)

A piaci feltételek átláthatóságának hiánya egyértelműen megnehezíti a versenyképes vasúti szolgáltatások létrejöttét. [Mód. 5]

| (3) | A vasúthálózat hatékonyságán javítani kell annak érdekében, hogy integrálni lehessen egy versenyképes piacba, mindeközben figyelmet fordítva a vasutak sajátos jellemzőire. |
| --- | --- |

(3)

A vasúthálózat hatékonyságán javítani kell annak érdekében, hogy integrálni lehessen egy versenyképes piacba, mindeközben figyelmet fordítva a vasutak sajátos jellemzőire.

| (3a) | A tagállamokban a különböző szociális rendszerek jelenléte a vasúti ágazatban a tisztességtelen verseny veszélyével jár az új és a régi vasúti szolgáltatók között, és harmonizációt tesz szükségessé az ágazat és a tagállamok sajátosságainak figyelembe vételével. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(3a)

A tagállamokban a különböző szociális rendszerek jelenléte a vasúti ágazatban a tisztességtelen verseny veszélyével jár az új és a régi vasúti szolgáltatók között, és harmonizációt tesz szükségessé az ágazat és a tagállamok sajátosságainak figyelembe vételével. [Mód. 6]

| (3b) | Garantálni kell, hogy a szabályozó szervek ellátják felügyeleti funkcióikat a vasúttársaságok közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése, a megfelelő díjszabási politika végrehajtása és a számviteli elkülönítés elvének betartása érdekében. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(3b)

Garantálni kell, hogy a szabályozó szervek ellátják felügyeleti funkcióikat a vasúttársaságok közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése, a megfelelő díjszabási politika végrehajtása és a számviteli elkülönítés elvének betartása érdekében. [Mód. 7]

| (3c) | Az egységes európai vasúti piac megvalósulásához elengedhetetlen a vasúti rendszer európai szintű teljes kölcsönös átjárhatósága. Az Európai Vasúti Ügynökséget e célkitűzés gyorsabb elérése érdekében megfelelő hatáskörökkel és erőforrásokkal kell ellátni, többek között a gördülőállomány, valamint a biztonsági és jelzőrendszerek tanúsítására vonatkozó közös szabványok kidolgozása terén. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(3c)

Az egységes európai vasúti piac megvalósulásához elengedhetetlen a vasúti rendszer európai szintű teljes kölcsönös átjárhatósága. Az Európai Vasúti Ügynökséget e célkitűzés gyorsabb elérése érdekében megfelelő hatáskörökkel és erőforrásokkal kell ellátni, többek között a gördülőállomány, valamint a biztonsági és jelzőrendszerek tanúsítására vonatkozó közös szabványok kidolgozása terén. [Mód. 8]

| (4) | Indokolt, hogy a regionális, városi és városkörnyéki szolgáltatásokra vonatkozó kivételek, valamint a Csatornaalagúton keresztüli ingajáratok szállítási szolgáltatásai ne tartozzanak ezen irányelv hatálya alá.
  Az irányelv hatálya alól ki kell venni a saját pályán futó történelmi és muzeális vasutakat is. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(4)

Indokolt, hogy a regionális, városi és városkörnyéki szolgáltatásokra vonatkozó kivételek, valamint a Csatornaalagúton keresztüli ingajáratok szállítási szolgáltatásai ne tartozzanak ezen irányelv hatálya alá.
  Az irányelv hatálya alól ki kell venni a saját pályán futó történelmi és muzeális vasutakat is. [Mód. 9]

| (5) | A vasúti szállításnak a többi szállítási módhoz képest hatékonnyá és versenyképessé tétele érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vasúttársaságok kereskedelmi jellegű és a piaci kereslethez igazodó független szolgáltatóként működjenek. |
| --- | --- |

(5)

A vasúti szállításnak a többi szállítási módhoz képest hatékonnyá és versenyképessé tétele érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vasúttársaságok kereskedelmi jellegű és a piaci kereslethez igazodó független szolgáltatóként működjenek.

| (6) | A vasúthálózat további fejlesztése és hatékony működtetése érdekében a szállítási szolgáltatások nyújtása és az infrastruktúra működtetése között indokolt különbséget tenni. E helyzetben szükség van arra, hogy a két tevékenységet külön igazgassák, és elkülönített számvitelük legyen,
  garantálva ezzel az átláthatóságot, ami biztosítja, hogy az állami pénzeszközöket ne fordítsák más kereskedelmi tevékenységekre. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(6)

A vasúthálózat további fejlesztése és hatékony működtetése érdekében a szállítási szolgáltatások nyújtása és az infrastruktúra működtetése között indokolt különbséget tenni. E helyzetben szükség van arra, hogy a két tevékenységet külön igazgassák, és elkülönített számvitelük legyen,
  garantálva ezzel az átláthatóságot, ami biztosítja, hogy az állami pénzeszközöket ne fordítsák más kereskedelmi tevékenységekre. [Mód. 10]

| (6a) | A pályahálózat-működtető és a vasúttársaság számvitelének szigorú szétválasztását biztosítani kell. Az egyik tevékenységi területnek kifizetett állami támogatás nem irányítható át másik tevékenységi területre. Ezt a tilalmat egyértelműen meg kell jeleníteni mindegyik tevékenységi terület számviteli szabályaiban. A tagállamnak és a nemzeti szabályozó szervnek biztosítania kell e tilalom tényleges alkalmazását. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(6a)

A pályahálózat-működtető és a vasúttársaság számvitelének szigorú szétválasztását biztosítani kell. Az egyik tevékenységi területnek kifizetett állami támogatás nem irányítható át másik tevékenységi területre. Ezt a tilalmat egyértelműen meg kell jeleníteni mindegyik tevékenységi terület számviteli szabályaiban. A tagállamnak és a nemzeti szabályozó szervnek biztosítania kell e tilalom tényleges alkalmazását. [Mód. 11]

| (6b) | A vállalati modelltől függetlenül a vasúti üzemeltetőknek be kell tartaniuk a szociális védelem és az egészségügy területére vonatkozó jogszabályokat a szociális dömping és a tisztességtelen verseny elkerülése érdekében. [Mód.12] |
| --- | --- |

(6b)

A vállalati modelltől függetlenül a vasúti üzemeltetőknek be kell tartaniuk a szociális védelem és az egészségügy területére vonatkozó jogszabályokat a szociális dömping és a tisztességtelen verseny elkerülése érdekében. [Mód.12]

| (6c) | A vasút közúttal szembeni versenyképessé tétele érdekében a különböző nemzeti szabályokat – így például a vasúti forgalomra vonatkozó biztonsági előírásokat, a kísérő okmányok szabványosítását és kezelését, a vonat-összeállítást és az azzal kapcsolatos megfelelő dokumentációt, a vonatok irányítására vonatkozó jelzések szabványosítását, a veszélyes anyagok szállítására vonatkozó intézkedések és ellenőrzések szabványosítását és a hulladékszállítások egységes nyilvántartását és ellenőrzését – egységesíteni kell. [Mód.13] |
| --- | --- |

(6c)

A vasút közúttal szembeni versenyképessé tétele érdekében a különböző nemzeti szabályokat – így például a vasúti forgalomra vonatkozó biztonsági előírásokat, a kísérő okmányok szabványosítását és kezelését, a vonat-összeállítást és az azzal kapcsolatos megfelelő dokumentációt, a vonatok irányítására vonatkozó jelzések szabványosítását, a veszélyes anyagok szállítására vonatkozó intézkedések és ellenőrzések szabványosítását és a hulladékszállítások egységes nyilvántartását és ellenőrzését – egységesíteni kell. [Mód.13]

| (7) | A szolgáltatásnyújtás szabadságának alapelvét a vasúti ágazatban is alkalmazni kell, figyelembe véve az ágazat sajátos jellemzőit. |
| --- | --- |

(7)

A szolgáltatásnyújtás szabadságának alapelvét a vasúti ágazatban is alkalmazni kell, figyelembe véve az ágazat sajátos jellemzőit.

| (8) | A nagyobb kényelem és a felhasználóknak nyújtott jobb szolgáltatások szempontjából a vasúti szolgáltatások igazgatása terén a verseny élénkítése érdekében a tagállamoknak indokolt megőrizniük általános felelősségüket a megfelelő vasúti infrastruktúra fejlesztéséért. |
| --- | --- |

(8)

A nagyobb kényelem és a felhasználóknak nyújtott jobb szolgáltatások szempontjából a vasúti szolgáltatások igazgatása terén a verseny élénkítése érdekében a tagállamoknak indokolt megőrizniük általános felelősségüket a megfelelő vasúti infrastruktúra fejlesztéséért.

| (9) | Az infrastruktúrával kapcsolatos költségek felosztására vonatkozó általános szabályok hiányában a tagállamok a pályahálózat-működtetővel folytatott konzultációt követően szabályokat állapítanak meg annak biztosítására, hogy a vasúttársaságok fizessenek a vasúti infrastruktúra használatáért. E szabályok nem különböztethetnek hátrányosan a vasúttársaságok között. |
| --- | --- |

(9)

Az infrastruktúrával kapcsolatos költségek felosztására vonatkozó általános szabályok hiányában a tagállamok a pályahálózat-működtetővel folytatott konzultációt követően szabályokat állapítanak meg annak biztosítására, hogy a vasúttársaságok fizessenek a vasúti infrastruktúra használatáért. E szabályok nem különböztethetnek hátrányosan a vasúttársaságok között.

| (10) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a pályahálózat-működtető és a meglévő köztulajdonú vagy irányítású vasúttársaságok az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok kellő figyelembevételével szilárd pénzügyi háttérrel rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a pályahálózat-működtető és a meglévő köztulajdonú vagy irányítású vasúttársaságok az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok kellő figyelembevételével szilárd pénzügyi háttérrel rendelkezzenek.

| (10a) | Az EU-nak az európai vasúti projektek számára alternatív finanszírozási forrásokat kell feltárnia innovatív pénzügyi eszközök – úgy mint az uniós projektkötvények – útján, a magánberuházások ösztönzése és a kockázati tőkéhez való hozzájutás javítása céljából. Ugyanerre a mintára a vasúti piacot egyértelmű, átlátható jogszabályi keretrendszer révén kell a magánbefektetők számára vonzóvá tenni. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(10a)

Az EU-nak az európai vasúti projektek számára alternatív finanszírozási forrásokat kell feltárnia innovatív pénzügyi eszközök – úgy mint az uniós projektkötvények – útján, a magánberuházások ösztönzése és a kockázati tőkéhez való hozzájutás javítása céljából. Ugyanerre a mintára a vasúti piacot egyértelmű, átlátható jogszabályi keretrendszer révén kell a magánbefektetők számára vonzóvá tenni. [Mód. 14]

| (10b) | A tagállamoknak és a pályahálózat-működtetőknek képesnek kell lenniük arra, hogy az infrastrukturális beruházásokat a közvetlen állami támogatástól eltérő eszközök, például magánszektorból érkező finanszírozás révén finanszírozzák. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(10b)

A tagállamoknak és a pályahálózat-működtetőknek képesnek kell lenniük arra, hogy az infrastrukturális beruházásokat a közvetlen állami támogatástól eltérő eszközök, például magánszektorból érkező finanszírozás révén finanszírozzák. [Mód. 15]

| (11) | A – különösen a nemzetközi –
  személy és
  áruszállítási ágazat hatékonysága érdekében a piacot

  , és különösen azokban az esetekben, amikor az eltérő nyomtáv még mindig fizikai versenykorlátozást képez, sürgősen az egyes tagállamok piacait
  megnyitó
  és versenyt eredményező
  intézkedésekre van szükség. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(11)

A – különösen a nemzetközi –
  személy és
  áruszállítási ágazat hatékonysága érdekében a piacot

  , és különösen azokban az esetekben, amikor az eltérő nyomtáv még mindig fizikai versenykorlátozást képez, sürgősen az egyes tagállamok piacait
  megnyitó
  és versenyt eredményező
  intézkedésekre van szükség. [Mód. 16]

| (12) | Célszerű bevezetni a vasúttársaságok részére egy olyan engedélyt, hogy az egész Unióban egységes és hátrányos megkülönböztetéstől mentesen legyen biztosítva a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés joga. |
| --- | --- |

(12)

Célszerű bevezetni a vasúttársaságok részére egy olyan engedélyt, hogy az egész Unióban egységes és hátrányos megkülönböztetéstől mentesen legyen biztosítva a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés joga.

| (13) | A közbenső megállókkal rendelkező útvonalak esetében az új piacra lépők számára engedélyezni kell az utasok felvételét és leszállását az útvonalon annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tevékenységek gazdaságilag életképesek legyenek, valamint annak elkerülésére, hogy a lehetséges versenytársak a meglévő üzemeltetőkkel összehasonlítva kedvezőtlenebb helyzetbe kerüljenek. |
| --- | --- |

(13)

A közbenső megállókkal rendelkező útvonalak esetében az új piacra lépők számára engedélyezni kell az utasok felvételét és leszállását az útvonalon annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tevékenységek gazdaságilag életképesek legyenek, valamint annak elkerülésére, hogy a lehetséges versenytársak a meglévő üzemeltetőkkel összehasonlítva kedvezőtlenebb helyzetbe kerüljenek.

| (14) | Az új, nyílt hozzáférésű, valamint a közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi személyszállítási szolgáltatások bevezetése nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem annak pusztán

  bevezetésének
  olyan megállókra kell összpontosítania, amelyek kapcsolatban vannak a nemzetközi útvonallal. Az új

  ilyen
  szolgáltatások fő célja kötelezően a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás
  kell, hogy legyen
  . Annak megállapítása során, hogy ez-e a szolgáltatás fő célja, olyan szempontokat kell figyelembe venni, mint a belföldi, vagy a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított forgalmi hányad és volumen, valamint a szolgáltatás hossza. A szolgáltatás fő célját bármely érdekelt fél kérelmére a nemzeti szabályozó szerv állapítja meg. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(14)

Az új, nyílt hozzáférésű, valamint a közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi személyszállítási szolgáltatások bevezetése nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem annak pusztán

  bevezetésének
  olyan megállókra kell összpontosítania, amelyek kapcsolatban vannak a nemzetközi útvonallal. Az új

  ilyen
  szolgáltatások fő célja kötelezően a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás
  kell, hogy legyen
  . Annak megállapítása során, hogy ez-e a szolgáltatás fő célja, olyan szempontokat kell figyelembe venni, mint a belföldi, vagy a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított forgalmi hányad és volumen, valamint a szolgáltatás hossza. A szolgáltatás fő célját bármely érdekelt fél kérelmére a nemzeti szabályozó szerv állapítja meg. [Mód. 17]

| (15) | A vasúti és közúti személyszállítási szolgáltatásokról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) felhatalmazza a tagállamokat és az önkormányzatokat a közszolgáltatási szerződések odaítélésére, melyek kizárólagos jogokat biztosíthatnak egyes szolgáltatások nyújtására. Szükséges ezért annak biztosítása, hogy azon rendelet rendelkezései összhangban legyenek a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitásának elvével. |
| --- | --- |

(15)

A vasúti és közúti személyszállítási szolgáltatásokról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) felhatalmazza a tagállamokat és az önkormányzatokat a közszolgáltatási szerződések odaítélésére, melyek kizárólagos jogokat biztosíthatnak egyes szolgáltatások nyújtására. Szükséges ezért annak biztosítása, hogy azon rendelet rendelkezései összhangban legyenek a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitásának elvével.

| (15a) | A 1370/2007/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállamok, a szállítási szolgáltatások biztosításának és az infrastruktúra kezelésének – esetlegesen a vállalatok átruházásával járó – szétválasztása összefüggésében biztosítsák a munkavállalók munkajogi jogosultságainak megtartását. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(15a)

A 1370/2007/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállamok, a szállítási szolgáltatások biztosításának és az infrastruktúra kezelésének – esetlegesen a vállalatok átruházásával járó – szétválasztása összefüggésében biztosítsák a munkavállalók munkajogi jogosultságainak megtartását. [Mód. 18]

| (16) | A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitása hatást gyakorolhat a közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. A tagállamok számára lehetővé kell tenni a piachoz való hozzáférési jog korlátozását abban az esetben, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát, és amennyiben az ezen irányelv 55. cikkében említett szabályozó szerv,
  és adott esetben ugyanezen irányelv 57. cikkében meghatározott szabályozó szervek hálózata
  a jóváhagyását a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság kérelmére, objektív gazdasági elemzés alapján adja meg. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(16)

A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitása hatást gyakorolhat a közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. A tagállamok számára lehetővé kell tenni a piachoz való hozzáférési jog korlátozását abban az esetben, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát, és amennyiben az ezen irányelv 55. cikkében említett szabályozó szerv,
  és adott esetben ugyanezen irányelv 57. cikkében meghatározott szabályozó szervek hálózata
  a jóváhagyását a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság kérelmére, objektív gazdasági elemzés alapján adja meg. [Mód. 19]

| (17) | Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, olyan előre meghatározott szempontok is figyelembe vehetőek, mint a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatás – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is – az utasigény, a jegyárazás, a jegyváltásra vonatkozó szabályozók, a megállók helye és száma a határ mindkét oldalán, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. Ezen értékeléssel és az érintett szabályozó szerv döntésével összhangban a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtását, beleértve azt is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére a gazdasági elemzésnek megfelelően, valamint az uniós joggal, továbbá az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban. |
| --- | --- |

(17)

Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, olyan előre meghatározott szempontok is figyelembe vehetőek, mint a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatás – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is – az utasigény, a jegyárazás, a jegyváltásra vonatkozó szabályozók, a megállók helye és száma a határ mindkét oldalán, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. Ezen értékeléssel és az érintett szabályozó szerv döntésével összhangban a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtását, beleértve azt is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére a gazdasági elemzésnek megfelelően, valamint az uniós joggal, továbbá az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban.

| (18) | A közszolgáltatási feladatot teljesítő személyszállítási szolgáltatások működtetéséhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy felhatalmazzák az e szolgáltatásokért felelős hatóságaikat arra, hogy díjat vessenek ki a joghatóságuk alá tartozó személyszállítási szolgáltatásokra. E díjnak hozzá kell járulnia a közszolgáltatási szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásához. |
| --- | --- |

(18)

A közszolgáltatási feladatot teljesítő személyszállítási szolgáltatások működtetéséhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy felhatalmazzák az e szolgáltatásokért felelős hatóságaikat arra, hogy díjat vessenek ki a joghatóságuk alá tartozó személyszállítási szolgáltatásokra. E díjnak hozzá kell járulnia a közszolgáltatási szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásához.

| (18a) | A piaci fejlemények megmutatták, hogy a szabályozó szervek szerepkörének erősítése alapvető fontosságú. Ha e szerveknek központi szerepet szánunk a tisztességes, méltányos hozzáférési feltételeket biztosító környezet megteremtésében, e szerepük ellátásához pénzügyi eszközöket, illetve megfelelő személyzetet és logisztikai felszerelést is kell kapniuk. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(18a)

A piaci fejlemények megmutatták, hogy a szabályozó szervek szerepkörének erősítése alapvető fontosságú. Ha e szerveknek központi szerepet szánunk a tisztességes, méltányos hozzáférési feltételeket biztosító környezet megteremtésében, e szerepük ellátásához pénzügyi eszközöket, illetve megfelelő személyzetet és logisztikai felszerelést is kell kapniuk. [Mód. 20]

| (18b) | A nemzeti szabályozó szervnek független szabályozó hatóságnak kell lennie, saját kezdeményezési és vizsgálati hatáskörrel, valamint jogosultnak kell lennie vélemények és végrehajtási határozatok kiadására a nyitott, korlátozásmentes piac garantálása érdekében, amelyen belül szabad és torzulásoktól mentes verseny működik. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(18b)

A nemzeti szabályozó szervnek független szabályozó hatóságnak kell lennie, saját kezdeményezési és vizsgálati hatáskörrel, valamint jogosultnak kell lennie vélemények és végrehajtási határozatok kiadására a nyitott, korlátozásmentes piac garantálása érdekében, amelyen belül szabad és torzulásoktól mentes verseny működik. [Mód. 21]

| (19) | A nemzeti szabályozó szervnek úgy kell működnie, hogy elkerüljön minden összeférhetetlenséget vagy lehetséges érintettséget az elbírálás alatt álló közszolgáltatási szerződés odaítélésében,
  annak sérelme nélkül, hogy e szervet a nemzeti költségvetés vagy a vasúti ágazattól beszedett díjak terhére finanszírozhassák, illetve hogy a vonatkozó információt közzétehessék.
  A szabályozó hatóság hatáskörét ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen értékelni a nemzetközi szolgáltatás célját és adott esetben a meglévő közszolgáltatási szerződésekre kifejtett lehetséges gazdasági hatást. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(19)

A nemzeti szabályozó szervnek úgy kell működnie, hogy elkerüljön minden összeférhetetlenséget vagy lehetséges érintettséget az elbírálás alatt álló közszolgáltatási szerződés odaítélésében,
  annak sérelme nélkül, hogy e szervet a nemzeti költségvetés vagy a vasúti ágazattól beszedett díjak terhére finanszírozhassák, illetve hogy a vonatkozó információt közzétehessék.
  A szabályozó hatóság hatáskörét ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen értékelni a nemzetközi szolgáltatás célját és adott esetben a meglévő közszolgáltatási szerződésekre kifejtett lehetséges gazdasági hatást. [Mód. 22]

| (19a) | A nemzeti szabályozó szervnek továbbá szervezetét, pénzügyi döntéseit, jogi felépítését és döntéshozatali funkcióit tekintve függetlennek kell lennie bármely pályahálózat-működtetőtől, díjmegállapító és elosztó szervtől vagy kérelmezőtől. A nemzeti szabályozó szervnek a személyzet és az erőforrások tekintetében rendelkeznie kell a szükséges igazgatási kapacitással a nyitott és átlátható vasúti piac biztosítása érdekében. A személyzet szükséges szintjének közvetlenül a piaci szükségletekhez kell igazodnia és annak megfelelően kell változnia. A szervnek panaszügyekben döntést kell hoznia, el kell járnia saját kezdeményezésre, jogvita esetén vizsgálatot kell lefolytatnia és figyelemmel kell kísérnie a piaci fejleményeket. A szervet a Bizottság szabályozási részlegének kell támogatnia. Ezen túlmenően a nemzeti szabályozó szerv határozattervezeteiről adatbázist vezet, amelybe a Bizottság betekinthet. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(19a)

A nemzeti szabályozó szervnek továbbá szervezetét, pénzügyi döntéseit, jogi felépítését és döntéshozatali funkcióit tekintve függetlennek kell lennie bármely pályahálózat-működtetőtől, díjmegállapító és elosztó szervtől vagy kérelmezőtől. A nemzeti szabályozó szervnek a személyzet és az erőforrások tekintetében rendelkeznie kell a szükséges igazgatási kapacitással a nyitott és átlátható vasúti piac biztosítása érdekében. A személyzet szükséges szintjének közvetlenül a piaci szükségletekhez kell igazodnia és annak megfelelően kell változnia. A szervnek panaszügyekben döntést kell hoznia, el kell járnia saját kezdeményezésre, jogvita esetén vizsgálatot kell lefolytatnia és figyelemmel kell kísérnie a piaci fejleményeket. A szervet a Bizottság szabályozási részlegének kell támogatnia. Ezen túlmenően a nemzeti szabályozó szerv határozattervezeteiről adatbázist vezet, amelybe a Bizottság betekinthet. [Mód. 23]

| (20) | A különleges infrastruktúrát, például nagysebességű vasútvonalakat használó szolgáltatásokba való beruházáshoz a kérelmezőknek jogbiztonságra van szükségük a nagyszabású és hosszú távú beruházásokra tekintettel. |
| --- | --- |

(20)

A különleges infrastruktúrát, például nagysebességű vasútvonalakat használó szolgáltatásokba való beruházáshoz a kérelmezőknek jogbiztonságra van szükségük a nagyszabású és hosszú távú beruházásokra tekintettel.

| (21) | A nemzeti szabályozó szerveknek információt kell cserélniük, és

  a Bizottság égisze alatt hálózatot
  kell
  létrehozniuk együttműködésük közös elvek kialakítása és a bevált gyakorlatok és információk cseréje útján történő erősítése céljából. Egyben,
  ha szükséges, egyes egyedi esetekben össze kell hangolniuk az arra vonatkozó értékelési elveket és a gyakorlatot, hogy veszélyeztetett-e egy közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya. Tapasztalataik alapján fokozatosan
  európai szintű, közös
  iránymutatásokat kell kidolgozniuk.
  A szabályozó szervezetek e hálózatának tapasztalatai alapján a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie egy európai szabályozó testület létrehozására
  . [Mód. 24 és 25] |
| --- | --- |

(21)

A nemzeti szabályozó szerveknek információt kell cserélniük, és

  a Bizottság égisze alatt hálózatot
  kell
  létrehozniuk együttműködésük közös elvek kialakítása és a bevált gyakorlatok és információk cseréje útján történő erősítése céljából. Egyben,
  ha szükséges, egyes egyedi esetekben össze kell hangolniuk az arra vonatkozó értékelési elveket és a gyakorlatot, hogy veszélyeztetett-e egy közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya. Tapasztalataik alapján fokozatosan
  európai szintű, közös
  iránymutatásokat kell kidolgozniuk.
  A szabályozó szervezetek e hálózatának tapasztalatai alapján a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie egy európai szabályozó testület létrehozására
  . [Mód. 24 és 25]

| (22) | A vasúttársaságok közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében különbséget kell tenni a szállítási szolgáltatások nyújtása

  nyújtását
  és a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetése között. E helyzetre tekintettel szükséges, hogy ezt a két tevékenységtípust külön jogi személyek egymástól függetlenül irányítsák. Ebből a függetlenségből nem feltétlenül következik, hogy minden egyes szolgáltatási infrastruktúrához különálló szervezetet vagy céget hozzanak létre

  üzemeltetését a szabályozó szervnek átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell irányítania, az e rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban
  . [Mód. 26] |
| --- | --- |

(22)

A vasúttársaságok közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében különbséget kell tenni a szállítási szolgáltatások nyújtása

  nyújtását
  és a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetése között. E helyzetre tekintettel szükséges, hogy ezt a két tevékenységtípust külön jogi személyek egymástól függetlenül irányítsák. Ebből a függetlenségből nem feltétlenül következik, hogy minden egyes szolgáltatási infrastruktúrához különálló szervezetet vagy céget hozzanak létre

  üzemeltetését a szabályozó szervnek átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell irányítania, az e rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban
  . [Mód. 26]

| (22a) | A személypályaudvarokon az utazási információkhoz és menetjegy-kiadási szolgáltatásokhoz való hozzáférés javításának ki kell egészítenie más, a személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó telematikai alkalmazások kialakítását és fejlesztését megkönnyítő szabályozási kezdeményezéseket. [Mód. 138] |
| --- | --- |

(22a)

A személypályaudvarokon az utazási információkhoz és menetjegy-kiadási szolgáltatásokhoz való hozzáférés javításának ki kell egészítenie más, a személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó telematikai alkalmazások kialakítását és fejlesztését megkönnyítő szabályozási kezdeményezéseket. [Mód. 138]

| (23) | A megbízható és megfelelő szolgáltatások nyújtása érdekében szükséges biztosítani, hogy a vasúttársaságok mindenkor megfeleljenek bizonyos követelményeknek a jó hírnévvel, a megfelelő pénzügyi helyzettel
  , szociális normákkal
  és a szakmai alkalmassággal kapcsolatosan. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(23)

A megbízható és megfelelő szolgáltatások nyújtása érdekében szükséges biztosítani, hogy a vasúttársaságok mindenkor megfeleljenek bizonyos követelményeknek a jó hírnévvel, a megfelelő pénzügyi helyzettel
  , szociális normákkal
  és a szakmai alkalmassággal kapcsolatosan. [Mód. 27]

| (24) | A fogyasztók és harmadik felek védelme érdekében
  f

  ontos biztosítani

  elengedhetetlen
  , hogy a vasútvállalatok a felelősség
  tekintetében
  megfelelően biztosítva legyenek.
  Azt is meg kell engedni, hogy baleseti felelősségüket bankok vagy más vállalkozások által nyújtott garanciákkal fedezzék, feltéve, hogy ezt a fedezetet piaci feltételekkel kínálják, az nem eredményez állami támogatást és annak nem része az egyéb vasúttársaságokkal szembeni hátrányos megkülönböztetés
  . [Mód. 28] |
| --- | --- |

(24)

A fogyasztók és harmadik felek védelme érdekében
  f

  ontos biztosítani

  elengedhetetlen
  , hogy a vasútvállalatok a felelősség
  tekintetében
  megfelelően biztosítva legyenek.
  Azt is meg kell engedni, hogy baleseti felelősségüket bankok vagy más vállalkozások által nyújtott garanciákkal fedezzék, feltéve, hogy ezt a fedezetet piaci feltételekkel kínálják, az nem eredményez állami támogatást és annak nem része az egyéb vasúttársaságokkal szembeni hátrányos megkülönböztetés
  . [Mód. 28]

| (25) | A hátrányos megkülönböztetés nélkül nyújtott vasúti szolgáltatásokkal kapcsolatban
  a
  vasúttársaságnak szintén meg kell felelnie a nemzeti
  és az uniós
  szabályoknak, melyek biztosítani kívánják, hogy a meghatározott útvonalakon a vasúttársaság teljes biztonságban, valamint
  az egészségügyi és
  szociális feltételek és a munkavállalók és a fogyasztók jogainak
  figyelembevételével
  gyakorolhassa tevékenységét. A vasúttársaságoknak a vasúti szolgáltatásokra vonatkozó, hátrányos megkülönböztetés nélkül alkalmazott nemzeti és uniós szabályoknak is meg kell felelnie, amelyek biztosítani kívánják, hogy a vasúttársaság
  minden útvonalon
  teljes biztonságban, valamint
  a
  szociális feltételek
  , az egészségvédelem
  és a munkavállalók és a fogyasztók jogainak
  területén fennálló kötelezettségek teljes körű figyelembevételével
  gyakorolhassa tevékenységét. [Mód. 29 és 30] |
| --- | --- |

(25)

A hátrányos megkülönböztetés nélkül nyújtott vasúti szolgáltatásokkal kapcsolatban
  a
  vasúttársaságnak szintén meg kell felelnie a nemzeti
  és az uniós
  szabályoknak, melyek biztosítani kívánják, hogy a meghatározott útvonalakon a vasúttársaság teljes biztonságban, valamint
  az egészségügyi és
  szociális feltételek és a munkavállalók és a fogyasztók jogainak
  figyelembevételével
  gyakorolhassa tevékenységét. A vasúttársaságoknak a vasúti szolgáltatásokra vonatkozó, hátrányos megkülönböztetés nélkül alkalmazott nemzeti és uniós szabályoknak is meg kell felelnie, amelyek biztosítani kívánják, hogy a vasúttársaság
  minden útvonalon
  teljes biztonságban, valamint
  a
  szociális feltételek
  , az egészségvédelem
  és a munkavállalók és a fogyasztók jogainak
  területén fennálló kötelezettségek teljes körű figyelembevételével
  gyakorolhassa tevékenységét. [Mód. 29 és 30]

| (26) | A vasúttársaságok számára adott engedélyek kiadásánál, fenntartásánál és módosításánál alkalmazott eljárásoknak az átláthatóságra és a hátrányos megkülönböztetéstől való mentességre vonatkozó általános kívánalmat kell tükrözniük. |
| --- | --- |

(26)

A vasúttársaságok számára adott engedélyek kiadásánál, fenntartásánál és módosításánál alkalmazott eljárásoknak az átláthatóságra és a hátrányos megkülönböztetéstől való mentességre vonatkozó általános kívánalmat kell tükrözniük.

| (26a) | Túlságosan gyakran fordul elő még az, hogy a vasúttársaságok gördülőállományaira vonatkozó engedély kiadását indokolatlanul megnehezítik, ami torzítja a piacra jutást. Ezért indokolt, hogy az Európai Vasúti Ügynökség erre vonatkozóan megfelelő hatáskört kapjon. Ezért felkérik a Bizottságot, hogy az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  felülvizsgálata során mérlegelje, hogy az Európai Vasúti Ügynökség erre vonatkozó hatásköre bővíthető-e. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(26a)

Túlságosan gyakran fordul elő még az, hogy a vasúttársaságok gördülőállományaira vonatkozó engedély kiadását indokolatlanul megnehezítik, ami torzítja a piacra jutást. Ezért indokolt, hogy az Európai Vasúti Ügynökség erre vonatkozóan megfelelő hatáskört kapjon. Ezért felkérik a Bizottságot, hogy az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (9)

  felülvizsgálata során mérlegelje, hogy az Európai Vasúti Ügynökség erre vonatkozó hatásköre bővíthető-e. [Mód. 31]

| (27) | Az átláthatóság érdekében, valamint a hálózathoz és a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz minden vasúttársaság számára hátrányos megkülönböztetéstől mentesen biztosítandó hozzáférés érdekében a hozzáférési jogok alkalmazásához szükséges összes információt közzé kell tenni a vasúthálózat-használati feltételekben
  , a fogyatékkal élők vagy csökkent mozgásképességű személyek számára is elérhető formátumban is. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(27)

Az átláthatóság érdekében, valamint a hálózathoz és a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz minden vasúttársaság számára hátrányos megkülönböztetéstől mentesen biztosítandó hozzáférés érdekében a hozzáférési jogok alkalmazásához szükséges összes információt közzé kell tenni a vasúthálózat-használati feltételekben
  , a fogyatékkal élők vagy csökkent mozgásképességű személyek számára is elérhető formátumban is. [Mód. 32]

| (28) | A vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásának megfelelő szabályozása és a versenyképes üzemeltetők együttesen jobb egyensúlyt eredményeznek az egyes közlekedési módok között. |
| --- | --- |

(28)

A vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásának megfelelő szabályozása és a versenyképes üzemeltetők együttesen jobb egyensúlyt eredményeznek az egyes közlekedési módok között.

| (29) | A vasúti infrastruktúra hatékony használatának ösztönzése a közlekedési költségek csökkenését eredményezi a társadalom számára. |
| --- | --- |

(29)

A vasúti infrastruktúra hatékony használatának ösztönzése a közlekedési költségek csökkenését eredményezi a társadalom számára.

| (30) | A vasúti infrastruktúra és más szállítási infrastruktúra megfelelő díjszabási rendszerei és a versenyképes üzemeltetők együttesen fenntartható alapokon álló, optimális egyensúlyt eredményeznek a különböző szállítási módok között. |
| --- | --- |

(30)

A vasúti infrastruktúra és más szállítási infrastruktúra megfelelő díjszabási rendszerei és a versenyképes üzemeltetők együttesen fenntartható alapokon álló, optimális egyensúlyt eredményeznek a különböző szállítási módok között.

| (31) | A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek minden vállalkozás számára lehetővé kell tenniük az egyenlő és a hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést, és törekedniük kell arra, hogy a lehető legnagyobb mértékben, tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon teljesítsék minden felhasználó és közlekedéstípus igényeit. A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek lehetővé kell tenniük a vasúti szolgáltatások tisztességes versenyét. |
| --- | --- |

(31)

A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek minden vállalkozás számára lehetővé kell tenniük az egyenlő és a hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést, és törekedniük kell arra, hogy a lehető legnagyobb mértékben, tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon teljesítsék minden felhasználó és közlekedéstípus igényeit. A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek lehetővé kell tenniük a vasúti szolgáltatások tisztességes versenyét.

| (33) | A tagállamok által meghatározott kereteken belül a díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek arra kell ösztönözniük a vasúti pályahálózat-működtetőket, hogy optimalizálják infrastruktúrájuk használatát. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamok által meghatározott kereteken belül a díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek arra kell ösztönözniük a vasúti pályahálózat-működtetőket, hogy optimalizálják infrastruktúrájuk használatát.

| (34) | A kapacitáselosztási rendszereknek egyértelmű és ellentmondásmentes jelzéseket kell adniuk, amelyek lehetővé teszik a vasúttársaságok számára, hogy racionális döntéseket hozzanak. |
| --- | --- |

(34)

A kapacitáselosztási rendszereknek egyértelmű és ellentmondásmentes jelzéseket kell adniuk, amelyek lehetővé teszik a vasúttársaságok számára, hogy racionális döntéseket hozzanak.

| (35) | Minden díjszabási rendszer gazdasági jelzéseket közvetít a felhasználók felé. Fontos, hogy ezek, a vasúttársaságoknak szóló jelzések ellentmondásmentesek
  és egyértelműek
  legyenek, és a vasúttársaságokat ésszerű
  és fenntartható
  döntések meghozatalára késztessék. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(35)

Minden díjszabási rendszer gazdasági jelzéseket közvetít a felhasználók felé. Fontos, hogy ezek, a vasúttársaságoknak szóló jelzések ellentmondásmentesek
  és egyértelműek
  legyenek, és a vasúttársaságokat ésszerű
  és fenntartható
  döntések meghozatalára késztessék. [Mód. 33]

| (36) | Az üzleti tevékenységüket megtervezni kívánó felhasználók, illetve potenciális felhasználók infrastruktúraigényeinek, valamint a fogyasztók és a hitelezők igényeinek figyelembevételéhez fontos, hogy a pályahálózat-működtető olyan módon ossza el az infrastruktúrakapacitást, amely tükrözi a szolgáltatás megbízhatóságának fenntartására és javítására vonatkozó igényt. |
| --- | --- |

(36)

Az üzleti tevékenységüket megtervezni kívánó felhasználók, illetve potenciális felhasználók infrastruktúraigényeinek, valamint a fogyasztók és a hitelezők igényeinek figyelembevételéhez fontos, hogy a pályahálózat-működtető olyan módon ossza el az infrastruktúrakapacitást, amely tükrözi a szolgáltatás megbízhatóságának fenntartására és javítására vonatkozó igényt.

| (37) | Kívánatos, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtető számára megfelelő ösztönzőket biztosítanak a hálózati zavarok minimalizálása és a teljesítmény javítása érdekében. |
| --- | --- |

(37)

Kívánatos, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtető számára megfelelő ösztönzőket biztosítanak a hálózati zavarok minimalizálása és a teljesítmény javítása érdekében.

| (38) | A tagállamok részére lehetőséget kell biztosítani arra, hogy engedélyezzék a vasúti szolgáltatások vásárlóinak közvetlen részvételét a kapacitáselosztási folyamatban. |
| --- | --- |

(38)

A tagállamok részére lehetőséget kell biztosítani arra, hogy engedélyezzék a vasúti szolgáltatások vásárlóinak közvetlen részvételét a kapacitáselosztási folyamatban.

| (39) | A kérelmezők és a pályahálózat-működtető üzleti igényeit egyaránt fontos figyelembe venni. |
| --- | --- |

(39)

A kérelmezők és a pályahálózat-működtető üzleti igényeit egyaránt fontos figyelembe venni.

| (40) | Fontos, hogy az infrastruktúrakapacitás elosztása a pályahálózat-működtetők részéről a lehető legrugalmasabb módon történjék, e rugalmasságnak azonban összhangban kell lennie a kérelmező indokolt igényeinek kielégítésével. |
| --- | --- |

(40)

Fontos, hogy az infrastruktúrakapacitás elosztása a pályahálózat-működtetők részéről a lehető legrugalmasabb módon történjék, e rugalmasságnak azonban összhangban kell lennie a kérelmező indokolt igényeinek kielégítésével.

| (40 a) | Az egyedi kocsirakományú fuvarozási szolgáltatást kínáló kérelmezőket ösztönözni kell az új vasúti ügyfelek potenciális piacának bővítése érdekében. Ezért fontos, hogy ezeket a kérelmezőket a pályahálózat-működtető figyelembe vegye, amikor kapacitást oszt el, hogy lehetővé tegye számukra e jogszabályi keret teljes mértékű kihasználását és a vasúti piac új ágazatok tekintetében fennálló részesedésének növelését. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(40 a)

Az egyedi kocsirakományú fuvarozási szolgáltatást kínáló kérelmezőket ösztönözni kell az új vasúti ügyfelek potenciális piacának bővítése érdekében. Ezért fontos, hogy ezeket a kérelmezőket a pályahálózat-működtető figyelembe vegye, amikor kapacitást oszt el, hogy lehetővé tegye számukra e jogszabályi keret teljes mértékű kihasználását és a vasúti piac új ágazatok tekintetében fennálló részesedésének növelését. [Mód. 34]

| (41) | A kapacitáselosztás során meg kell akadályozni az infrastruktúra használati jogával rendelkező vagy azt megszerezni kívánó más társaságok üzletfejlesztéssel kapcsolatos kívánságainak indokolatlan korlátozását. |
| --- | --- |

(41)

A kapacitáselosztás során meg kell akadályozni az infrastruktúra használati jogával rendelkező vagy azt megszerezni kívánó más társaságok üzletfejlesztéssel kapcsolatos kívánságainak indokolatlan korlátozását.

| (42) | A kapacitáselosztási és díjszabási rendszereknek figyelembe kell venniük azt a tényt, hogy a vasúti pályahálózat különböző részeit más-más elsődleges felhasználó figyelembevételével tervezték. |
| --- | --- |

(42)

A kapacitáselosztási és díjszabási rendszereknek figyelembe kell venniük azt a tényt, hogy a vasúti pályahálózat különböző részeit más-más elsődleges felhasználó figyelembevételével tervezték.

| (43) | A különböző felhasználók és felhasználótípusok gyakran eltérő hatást gyakorolnak az infrastruktúrakapacitásra, ezért a különböző szolgáltatások igényei között megfelelő egyensúlyt kell teremteni. |
| --- | --- |

(43)

A különböző felhasználók és felhasználótípusok gyakran eltérő hatást gyakorolnak az infrastruktúrakapacitásra, ezért a különböző szolgáltatások igényei között megfelelő egyensúlyt kell teremteni.

| (44) | Hatósággal kötött szerződés keretében üzemeltetett járatok esetében különös szabályokra lehet szükség, hogy megőrizzék vonzerejüket a felhasználók számára. |
| --- | --- |

(44)

Hatósággal kötött szerződés keretében üzemeltetett járatok esetében különös szabályokra lehet szükség, hogy megőrizzék vonzerejüket a felhasználók számára.

| (45) | A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek számolniuk kell az infrastruktúrakapacitás telítődésének, illetve előbb-utóbb bekövetkező szűkösségének hatásaival. |
| --- | --- |

(45)

A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek számolniuk kell az infrastruktúrakapacitás telítődésének, illetve előbb-utóbb bekövetkező szűkösségének hatásaival.

| (46) | Az egyes közlekedéstípusok eltérő tervidőszakai miatt biztosítani kell, hogy az infrastruktúrakapacitással kapcsolatban az éves menetrendkészítés munkálatainak lezárulását követően beérkezett kérések teljesíthetők legyenek. |
| --- | --- |

(46)

Az egyes közlekedéstípusok eltérő tervidőszakai miatt biztosítani kell, hogy az infrastruktúrakapacitással kapcsolatban az éves menetrendkészítés munkálatainak lezárulását követően beérkezett kérések teljesíthetők legyenek.

| (47) | Ha a kapacitáskérelmek összehangolására a felhasználók igényeinek teljesítése érdekében van szükség, a vasúttársaságok számára legelőnyösebb megoldás érdekében kívánatos az infrastruktúrakapacitás felhasználása vizsgálatának előírása. |
| --- | --- |

(47)

Ha a kapacitáskérelmek összehangolására a felhasználók igényeinek teljesítése érdekében van szükség, a vasúttársaságok számára legelőnyösebb megoldás érdekében kívánatos az infrastruktúrakapacitás felhasználása vizsgálatának előírása.

| (48) | Ha a kapacitáselosztási folyamat nem tudja teljesíteni a felhasználók igényeit, a pályahálózat-működtetőktől monopóliumhelyzetükből kifolyólag indokolt megkövetelni az infrastruktúrakapacitás felhasználásának és fejlesztési módjainak vizsgálatát. |
| --- | --- |

(48)

Ha a kapacitáselosztási folyamat nem tudja teljesíteni a felhasználók igényeit, a pályahálózat-működtetőktől monopóliumhelyzetükből kifolyólag indokolt megkövetelni az infrastruktúrakapacitás felhasználásának és fejlesztési módjainak vizsgálatát.

| (49) | A más vasúttársaságok kéréseivel és a rendszeren belüli korlátozásokkal kapcsolatos információk hiánya megnehezíti, hogy a vasúttársaságok optimalizálhassák infrastruktúrakapacitási igényeiket. |
| --- | --- |

(49)

A más vasúttársaságok kéréseivel és a rendszeren belüli korlátozásokkal kapcsolatos információk hiánya megnehezíti, hogy a vasúttársaságok optimalizálhassák infrastruktúrakapacitási igényeiket.

| (50) | Fontos biztosítani az elosztási rendszerek fokozottabb összehangolását, hogy a több pályahálózat-működtető hálózatát használó forgalom, különösen a nemzetközi forgalom számára növekedjék a vasút vonzereje.
  Ennek összefüggésében kívánatos, hogy idővel létrejöjjön egy európai szabályozó szervezet. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(50)

Fontos biztosítani az elosztási rendszerek fokozottabb összehangolását, hogy a több pályahálózat-működtető hálózatát használó forgalom, különösen a nemzetközi forgalom számára növekedjék a vasút vonzereje.
  Ennek összefüggésében kívánatos, hogy idővel létrejöjjön egy európai szabályozó szervezet. [Mód. 35]

| (51) | Fontos az akár a vasúti infrastruktúrák, akár a közlekedési módok közötti versenyben a díjszabási elvek jelentős eltéréséből eredő esetleges torzulások minimalizálása. |
| --- | --- |

(51)

Fontos az akár a vasúti infrastruktúrák, akár a közlekedési módok közötti versenyben a díjszabási elvek jelentős eltéréséből eredő esetleges torzulások minimalizálása.

| (52) | Kívánatos meghatározni az infrastruktúra-szolgáltatásnak az üzemeltető számára a szolgáltatásnyújtáshoz alapvetően szükséges, minimális pályahasználati díj ellenében biztosítandó összetevőit. |
| --- | --- |

(52)

Kívánatos meghatározni az infrastruktúra-szolgáltatásnak az üzemeltető számára a szolgáltatásnyújtáshoz alapvetően szükséges, minimális pályahasználati díj ellenében biztosítandó összetevőit.

| (53) | A vasúti hálózatba
  – különösen a meglévő infrastruktúrába –
  való fokozottabb beruházás szükséges,
  és
  az infrastruktúra-díjszabási rendszereknek ösztönzőket kell biztosítaniuk a pályahálózat-működtetők számára, annak érdekében, hogy a megfelelő befektetéseket gazdaságilag vonzóvá
  és környezeti szempontból fenntarthatóbbá
  tegyék. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(53)

A vasúti hálózatba
  – különösen a meglévő infrastruktúrába –
  való fokozottabb beruházás szükséges,
  és
  az infrastruktúra-díjszabási rendszereknek ösztönzőket kell biztosítaniuk a pályahálózat-működtetők számára, annak érdekében, hogy a megfelelő befektetéseket gazdaságilag vonzóvá
  és környezeti szempontból fenntarthatóbbá
  tegyék. [Mód. 36]

| (54) | A megfelelő és méltányos infrastruktúradíjak kialakítása érdekében a pályahálózat-működtetőknek nyilvántartásba kell venniük eszközeiket, meg kell állapítaniuk azok értékét, továbbá egyértelműen tisztázniuk kell a pályahálózat működtetésének költségtényezőit. |
| --- | --- |

(54)

A megfelelő és méltányos infrastruktúradíjak kialakítása érdekében a pályahálózat-működtetőknek nyilvántartásba kell venniük eszközeiket, meg kell állapítaniuk azok értékét, továbbá egyértelműen tisztázniuk kell a pályahálózat működtetésének költségtényezőit.

| (55) | A közlekedési döntések meghozatalakor törekedni kell a külső költségek figyelembevételére, valamint arra, hogy a vasúti infrastruktúra használatának díja az összes szállítási módra vonatkozóan következetesen és kiegyensúlyozottan járulhasson hozzá a külső költségek internalizálásához. |
| --- | --- |

(55)

A közlekedési döntések meghozatalakor törekedni kell a külső költségek figyelembevételére, valamint arra, hogy a vasúti infrastruktúra használatának díja az összes szállítási módra vonatkozóan következetesen és kiegyensúlyozottan járulhasson hozzá a külső költségek internalizálásához.

| (56) | Fontos gondoskodni arról, hogy a belföldi és a nemzetközi közlekedés díjai lehetővé tegyék a vasút számára a piaci igények kielégítését; következésképpen az infrastruktúra díjait a vasúti szolgáltatások végzésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költség mértékében kell megállapítani. |
| --- | --- |

(56)

Fontos gondoskodni arról, hogy a belföldi és a nemzetközi közlekedés díjai lehetővé tegyék a vasút számára a piaci igények kielégítését; következésképpen az infrastruktúra díjait a vasúti szolgáltatások végzésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költség mértékében kell megállapítani.

| (57) | Az infrastruktúra-használati díjak révén bekövetkező költségmegtérülés általános mértéke befolyásolja a szükséges kormánytámogatás szintjét; az egyes tagállamoknak eltérő mértékű költségmegtérítésre lehet szüksége. Ugyanakkor valamennyi infrastruktúra-díjszabási rendszer esetében kívánatos, hogy a legalább az általa előírt többletköltség megfizetésére képes forgalom számára tegye lehetővé a vasúti infrastruktúra használatát. |
| --- | --- |

(57)

Az infrastruktúra-használati díjak révén bekövetkező költségmegtérülés általános mértéke befolyásolja a szükséges kormánytámogatás szintjét; az egyes tagállamoknak eltérő mértékű költségmegtérítésre lehet szüksége. Ugyanakkor valamennyi infrastruktúra-díjszabási rendszer esetében kívánatos, hogy a legalább az általa előírt többletköltség megfizetésére képes forgalom számára tegye lehetővé a vasúti infrastruktúra használatát.

| (58) | A vasúti infrastruktúra természetes monopólium. Ezért a pályahálózat-működtetők számára költségcsökkentést és az infrastruktúra hatékony igazgatását lehetővé tevő ösztönzőket kell biztosítani. |
| --- | --- |

(58)

A vasúti infrastruktúra természetes monopólium. Ezért a pályahálózat-működtetők számára költségcsökkentést és az infrastruktúra hatékony igazgatását lehetővé tevő ösztönzőket kell biztosítani.

| (58a) | A vasúti áru- és személyszállítás arányának a többi szállítási módhoz képest történő növelése tekintetében indokolt, hogy a külső költségek internalizálása során a tagállamok biztosítsák azt, hogy a differenciált díjak ne befolyásolják negatívan a pályahálózat-működtető pénzügyi egyensúlyát. Amennyiben a pályahálózat-működtetőt a differenciálás miatt mégis veszteség érné, javasolt, hogy a tagállamok az állami támogatásokra vonatkozó szabályok kellő figyelembevételével egészítsék ki ezt a különbözetet. [Mód. 37] |
| --- | --- |

(58a)

A vasúti áru- és személyszállítás arányának a többi szállítási módhoz képest történő növelése tekintetében indokolt, hogy a külső költségek internalizálása során a tagállamok biztosítsák azt, hogy a differenciált díjak ne befolyásolják negatívan a pályahálózat-működtető pénzügyi egyensúlyát. Amennyiben a pályahálózat-működtetőt a differenciálás miatt mégis veszteség érné, javasolt, hogy a tagállamok az állami támogatásokra vonatkozó szabályok kellő figyelembevételével egészítsék ki ezt a különbözetet. [Mód. 37]

| (59) | A vasúti közlekedés fejlesztését többek között a rendelkezésre álló uniós eszközök használatával, a már megállapított elsődlegességek sérelme nélkül kell elérni. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(59)

A vasúti közlekedés fejlesztését többek között a rendelkezésre álló uniós eszközök használatával, a már megállapított elsődlegességek sérelme nélkül kell elérni. [Mód. 38]

| (60) | A vasúttársaságok számára biztosított kedvezményeknek összefüggésben kell állniuk a tényleges adminisztratív költségmegtakarítással, különösen a tranzakciós költségek megtakarításával. A kedvezmények felhasználhatók az infrastruktúra hatékony használatának előmozdítására is. |
| --- | --- |

(60)

A vasúttársaságok számára biztosított kedvezményeknek összefüggésben kell állniuk a tényleges adminisztratív költségmegtakarítással, különösen a tranzakciós költségek megtakarításával. A kedvezmények felhasználhatók az infrastruktúra hatékony használatának előmozdítására is.

| (61) | Kívánatos, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtető ösztönzők révén érdekeltté váljanak a hálózati zavarok minimalizálásában. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(61)

Kívánatos, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtető ösztönzők révén érdekeltté váljanak a hálózati zavarok minimalizálásában. [Mód. 39]

| (62) | A kapacitás elosztása a pályahálózat-működtető számára költséggel jár, amelyért térítést kell előírni. [Mód. 40] |
| --- | --- |

(62)

A kapacitás elosztása a pályahálózat-működtető számára költséggel jár, amelyért térítést kell előírni. [Mód. 40]

| (63) | A vasúti infrastruktúra hatékony igazgatása, tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes használata megköveteli egy szabályozó szervezet létrehozását, amely ellenőrzi

  nemzeti
  szabályozó
  szervezetek
  létrehozását,
  amelyek ellenőrzik
  az ezen irányelvben foglalt szabályok alkalmazását, és jogorvoslati szervként

  működik működnek
  , nem érintve az igazságszolgáltatási felülvizsgálat lehetőségét. [Mód. 41] |
| --- | --- |

(63)

A vasúti infrastruktúra hatékony igazgatása, tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes használata megköveteli egy szabályozó szervezet létrehozását, amely ellenőrzi

  nemzeti
  szabályozó
  szervezetek
  létrehozását,
  amelyek ellenőrzik
  az ezen irányelvben foglalt szabályok alkalmazását, és jogorvoslati szervként

  működik működnek
  , nem érintve az igazságszolgáltatási felülvizsgálat lehetőségét. [Mód. 41]

| (64) | A belső piac integritásának biztosítása mellett különleges intézkedésekre van szükség bizonyos tagállamok sajátos geopolitikai és földrajzi helyzetének, valamint az egyes tagállamok vasúti ágazatában működő sajátos szervezetek figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(64)

A belső piac integritásának biztosítása mellett különleges intézkedésekre van szükség bizonyos tagállamok sajátos geopolitikai és földrajzi helyzetének, valamint az egyes tagállamok vasúti ágazatában működő sajátos szervezetek figyelembevétele érdekében.

| (65) | A Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy elfogadja ennek az irányelvnek a mellékleteit. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló aktusként kell elfogadni. A
  vasúti piac megfelelő figyelemmel kísérésének valamint a vasúti infrastruktúra-használati díjak kiszabására és a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztására irányuló jó szabályozásnak a biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a piacfelügyelet során követendő kritériumok és eljárások, a vasúthálózat-használati feltételek egyes elemei, a díjszabás egyes elvei, az Egységes Európai Vonatbefolyásoló Rendszer (ETCS) miatti átmeneti díjcsökkentés, a teljesítményösztönzési rendszer egyes elemei, az infrastruktúra tekintetében a kérelmezőkre vonatkozó követelmények esetében követendő kritériumok, az elosztási folyamat menetrendje, a pénzügyi jelentések, valamint a szabályozó szervezetek által kialakított közös döntéshozatali elvek és gyakorlatok. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is –. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód. 42] |
| --- | --- |

(65)

A Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy elfogadja ennek az irányelvnek a mellékleteit. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló aktusként kell elfogadni. A
  vasúti piac megfelelő figyelemmel kísérésének valamint a vasúti infrastruktúra-használati díjak kiszabására és a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztására irányuló jó szabályozásnak a biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a piacfelügyelet során követendő kritériumok és eljárások, a vasúthálózat-használati feltételek egyes elemei, a díjszabás egyes elvei, az Egységes Európai Vonatbefolyásoló Rendszer (ETCS) miatti átmeneti díjcsökkentés, a teljesítményösztönzési rendszer egyes elemei, az infrastruktúra tekintetében a kérelmezőkre vonatkozó követelmények esetében követendő kritériumok, az elosztási folyamat menetrendje, a pénzügyi jelentések, valamint a szabályozó szervezetek által kialakított közös döntéshozatali elvek és gyakorlatok. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is –. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód. 42]

| (66) | Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal
   (10)
  összhangban kell elfogadni. Az irányelv
  egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében
  a
  végrehajtási jogköröket a
  Bizottságra
  kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság
  végrehajtási
  hatásköreinek
  gyakorlására vonatkozó
  tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
  megállapításáról szóló,
  2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
  tanácsi
  rendelettel

   (11) összhangban kell
  gyakorolni
  . [Mód. 43] |
| --- | --- |

(66)

Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal
   (10)
  összhangban kell elfogadni. Az irányelv
  egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében
  a
  végrehajtási jogköröket a
  Bizottságra
  kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság
  végrehajtási
  hatásköreinek
  gyakorlására vonatkozó
  tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
  megállapításáról szóló,
  2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
  tanácsi
  rendelettel

   (11) összhangban kell
  gyakorolni
  . [Mód. 43]

| (67) | Ezen irányelv céljait, nevezetesen az uniós vasutak fejlesztésének elősegítését, a vasúttársaságok engedélyezésére vonatkozó általános alapelvek kialakítását, a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásával és az infrastruktúra használati díjaival kapcsolatos szabályok tagállamok közötti összehangolását az engedélyek kiadásában és a vasúthálózatok jelentős elemeinek üzemeltetésében nyilvánvalóan szerepet játszó nemzetközi vonatkozások miatt és tekintettel arra, hogy biztosítani kell az infrastruktúrához való hozzáférés méltányos és hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételeit, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért nemzetközi jellegük miatt e célokat az Unió jobban meg tudja valósítani a szubszidiaritásnak és az arányosságnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében rögzített elvének megfelelően. Ez az irányelv kizárólag az e célok eléréséhez szükséges intézkedésekre korlátozódik. |
| --- | --- |

(67)

Ezen irányelv céljait, nevezetesen az uniós vasutak fejlesztésének elősegítését, a vasúttársaságok engedélyezésére vonatkozó általános alapelvek kialakítását, a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásával és az infrastruktúra használati díjaival kapcsolatos szabályok tagállamok közötti összehangolását az engedélyek kiadásában és a vasúthálózatok jelentős elemeinek üzemeltetésében nyilvánvalóan szerepet játszó nemzetközi vonatkozások miatt és tekintettel arra, hogy biztosítani kell az infrastruktúrához való hozzáférés méltányos és hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételeit, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért nemzetközi jellegük miatt e célokat az Unió jobban meg tudja valósítani a szubszidiaritásnak és az arányosságnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében rögzített elvének megfelelően. Ez az irányelv kizárólag az e célok eléréséhez szükséges intézkedésekre korlátozódik.

| (68) | Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentősen módosult. A tartalmilag változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik. |
| --- | --- |

(68)

Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentősen módosult. A tartalmilag változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik.

| (69) | Azon tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek vasúti hálózattal, és e helyzet változására nincs a közeljövőben kilátás, ezen irányelv átültetése és végrehajtása aránytalan és értelmetlen kötelezettséget róna. Ezért az ilyen tagállamokat mentesíteni kell e kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(69)

Azon tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek vasúti hálózattal, és e helyzet változására nincs a közeljövőben kilátás, ezen irányelv átültetése és végrehajtása aránytalan és értelmetlen kötelezettséget róna. Ezért az ilyen tagállamokat mentesíteni kell e kötelezettség alól.

| (70) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (12) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy a maguk számára, illetve az Unió érdekében készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(70)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (12) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy a maguk számára, illetve az Unió érdekében készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (71) | Ezt az irányelvet azon határidők sérelme nélkül kell alkalmazni, amelyek a XI. melléklet B. részében szerepelnek, és amelyeken belül a tagállamoknak meg kell felelniük a korábbi irányelveknek. |
| --- | --- |

(71)

Ezt az irányelvet azon határidők sérelme nélkül kell alkalmazni, amelyek a XI. melléklet B. részében szerepelnek, és amelyeken belül a tagállamoknak meg kell felelniük a korábbi irányelveknek.

| (71a) | Tekintettel az Európai Parlament az első vasúti intézkedéscsomag végrehajtásáról szóló, 2007. július 12-i

   (13)

  és 2010. június 17-i

   (14)

  állásfoglalására, valamint a 2001/12/EK irányelv végrehajtására, a Bizottságnak legkésőbb 2012 végéig jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a pályahálózat-kezelő és az üzemeltető különválasztásáról. Mivel a vasúti ágazat még nem nyílt meg teljes mértékben, a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a piac legkésőbb az említett időpontig történő megnyitásáról; [Mód. 44] |
| --- | --- |

(71a)

Tekintettel az Európai Parlament az első vasúti intézkedéscsomag végrehajtásáról szóló, 2007. július 12-i

   (13)

  és 2010. június 17-i

   (14)

  állásfoglalására, valamint a 2001/12/EK irányelv végrehajtására, a Bizottságnak legkésőbb 2012 végéig jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a pályahálózat-kezelő és az üzemeltető különválasztásáról. Mivel a vasúti ágazat még nem nyílt meg teljes mértékben, a Bizottságnak jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie a piac legkésőbb az említett időpontig történő megnyitásáról; [Mód. 44]

ELFOGADTÁK EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv megállapítja:

| a) | a vasúti infrastruktúra igazgatására és a tagállamokban megalakult vagy a jövőben megalakuló vasúttársaságok vasúti szállítási tevékenységeire vonatkozó, a II. fejezetben meghatározott szabályokat; |
| --- | --- |

a)

a vasúti infrastruktúra igazgatására és a tagállamokban megalakult vagy a jövőben megalakuló vasúttársaságok vasúti szállítási tevékenységeire vonatkozó, a II. fejezetben meghatározott szabályokat;

| b) | az Unión belül már letelepedett vagy letelepedni szándékozó vasúttársaságoknak szánt engedélyek tagállamok általi kiadására, megújítására és módosítására vonatkozó, a III. fejezetben meghatározott feltételeket; |
| --- | --- |

b)

az Unión belül már letelepedett vagy letelepedni szándékozó vasúttársaságoknak szánt engedélyek tagállamok általi kiadására, megújítására és módosítására vonatkozó, a III. fejezetben meghatározott feltételeket;

| c) | a vasúti infrastruktúra-használati díjak megállapítására és beszedésére, valamint a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztására alkalmazandó, a IV. fejezetben meghatározott elveket és eljárásokat. |
| --- | --- |

c)

a vasúti infrastruktúra-használati díjak megállapítására és beszedésére, valamint a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztására alkalmazandó, a IV. fejezetben meghatározott elveket és eljárásokat.

(2)   Ez az irányelv a vasúti infrastruktúra belföldi és nemzetközi vasúti szolgáltatások általi használatára vonatkozik.

2. cikk

A hatály alóli kivételek

(1)   A II. fejezet rendelkezéseit, a csupán városi, elővárosi vagy regionális szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságokra nem kell alkalmazni.

(2)   A tagállamok a III. fejezet rendelkezéseinek hatálya alól kivonhatják a következőket:

| a) | a csak autonóm helyi és regionális vasúti infrastruktúrán utasszállító szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságok; |
| --- | --- |

a)

a csak autonóm helyi és regionális vasúti infrastruktúrán utasszállító szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságok;

| b) | a kizárólag városi és városkörnyéki utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságok; |
| --- | --- |

b)

a kizárólag városi és városkörnyéki utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságok;

| c) | a kizárólag regionális vasúti áruszállítási szolgáltatást nyújtó vasúttársaságok; |
| --- | --- |

c)

a kizárólag regionális vasúti áruszállítási szolgáltatást nyújtó vasúttársaságok;

| d) | azok a vasúttársaságok, amelyek csak olyan, magántulajdonban levő vasúti infrastruktúrán nyújtanak árufuvarozási szolgáltatást, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenységére. |
| --- | --- |

d)

azok a vasúttársaságok, amelyek csak olyan, magántulajdonban levő vasúti infrastruktúrán nyújtanak árufuvarozási szolgáltatást, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenységére.

(2a)
     
  A tagállamok a 6., 7., 8. és 13. cikk, valamint a IV. fejezet rendelkezéseinek hatálya alól kivonhatják a következőket:

| — | azok a vasúti vállalkozások, amelyek csak olyan vasúti infrastruktúrán nyújtanak áruszállítási szolgáltatást, amely a szóban forgó társaságok igazgatása alatt áll ... előtt

   (15)

  , és amely infrastruktúra nyomtávja eltér a tagállamban meghatározó vasúti gerinchálózat nyomtávjától, illetve amely össze van kötve egy harmadik ország területén levő vasúti infrastruktúrával, feltéve, hogy az igazgatás alatt álló infrastruktúra nincs meghatározva a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló, 2010. július 7-i 661/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozatban (16). [Mód. 134 és 135] |
| --- | --- |

—

azok a vasúti vállalkozások, amelyek csak olyan vasúti infrastruktúrán nyújtanak áruszállítási szolgáltatást, amely a szóban forgó társaságok igazgatása alatt áll ... előtt

   (15)

  , és amely infrastruktúra nyomtávja eltér a tagállamban meghatározó vasúti gerinchálózat nyomtávjától, illetve amely össze van kötve egy harmadik ország területén levő vasúti infrastruktúrával, feltéve, hogy az igazgatás alatt álló infrastruktúra nincs meghatározva a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló, 2010. július 7-i 661/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozatban (16). [Mód. 134 és 135]

(3)   A tagállamok a IV. fejezet rendelkezéseinek hatálya alól kivonhatják a következőket:

| a) | a vasúti infrastruktúrán üzemelő személyszállítási szolgáltatások számára fenntartott helyi és regionális különálló hálózatok; |
| --- | --- |

a)

a vasúti infrastruktúrán üzemelő személyszállítási szolgáltatások számára fenntartott helyi és regionális különálló hálózatok;

| b) | a kizárólag városi és városkörnyéki vasúti személyszállítás számára fenntartott hálózatok; |
| --- | --- |

b)

a kizárólag városi és városkörnyéki vasúti személyszállítás számára fenntartott hálózatok;

| c) | a kizárólag egy, az (1) bekezdésben nem szereplő vasúttársaság által regionális vasúti áruszállításra használt regionális hálózatok, amíg újabb kérelmező nem igényel kapacitást a hálózaton; |
| --- | --- |

c)

a kizárólag egy, az (1) bekezdésben nem szereplő vasúttársaság által regionális vasúti áruszállításra használt regionális hálózatok, amíg újabb kérelmező nem igényel kapacitást a hálózaton;

| d) | azon magántulajdonban levő vasúti infrastruktúra, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenységére; |
| --- | --- |

d)

azon magántulajdonban levő vasúti infrastruktúra, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenységére;

| e) | az Unió területén átmenő vasúti szolgáltatások formájában végzett közlekedési tevékenységek. |
| --- | --- |

e)

az Unió területén átmenő vasúti szolgáltatások formájában végzett közlekedési tevékenységek.

A tagállamok dönthetnek a 43. cikk (2) bekezdésében, a VIII. melléklet 4.b) pontjában és a IX. melléklet 3., 4. és 5. pontjában előírttól eltérő kapacitáselosztási időszakokról és határidőkről a harmadik országbeli pályahálózat-működtetőkkel együttműködésben olyan hálózatokon létrehozandó nemzetközi menetvonalak tekintetében, amelyek nyomtávja eltér az Unión belüli fő vasúti hálózat nyomtávjától. [Mód. 45]

(3a)
     
  A tagállamok kizárhatják a 31. cikk (5) bekezdésének alkalmazási köréből azokat a harmadik országokból vagy országokba történő üzemeltetésre szánt vagy üzemeltetett járműveket, amelyek hálózatának nyomtávja eltér az Unión belüli fő vasúti hálózat nyomtávjától. [Mód. 46]

(4)   Ezt az irányelvet a 6. cikk (1) bekezdése, valamint a 10., 11., 12. és a 28. cikk kivételével nem kell alkalmazni azokra a vállalkozásokra, amelyeknek vasúti tevékenysége közúti járműveknek a Csatornaalagúton át, ingajáratban történő szállítására és közúti járműveknek a Csatornaalagúton át ingajáratban történő szállítására korlátozódik.

(5)   A tagállamok kizárhatják a 10., 11., 12., és 28. cikk alkalmazási köréből az Unió területén átmenő azon vasúti szolgáltatásokat is, amelyek az Unió területén kívül kezdődnek és végződnek.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő meghatározások alkalmazandók:

1.   „vasúti vállalkozás”: ezen irányelvnek megfelelő engedéllyel rendelkező bármely köz- vagy magánvállalkozás, amelynek fő tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania; ide értendők a csak vontatást biztosító társaságok is;

2.   „pályahálózat-működtető”: olyan szervezet vagy cég, amely elsősorban a vasúti infrastruktúra létrehozásáért, irányításáért és fenntartásáért felelős, beleértve a forgalomirányítást, az ellenőrző-irányító és a jelzőrendszert,
  az alkalmazandó biztonsági szabályok betartásával;
  a pályahálózat-működtető
  alapvető
  funkciói egy hálózaton vagy annak egy részén megoszthatók több szervezet vagy cég között

  a következők: a menetvonal-kijelölésre vonatkozó döntéshozatal, ideértve a rendelkezésre állás meghatározását és felmérését, valamint az egyes egyedi menetvonalak elosztását is, valamint az infrastruktúra-használati díjakra vonatkozó döntések, ideértve a díjak meghatározását és beszedését
  ; [Mód. 47]

(2a)
     
  „szabályozó szervezet”
  :

3.   
  „vasúti infrastruktúra”
  : az 1970. június 4-i 1108/70/EGK rendelet
   (17)
  I. mellékletében található számlaforma egyes rovataiban feltüntetendő tételek meghatározásáról szóló, 1970. december 18-i 2598/70/EGK bizottsági rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt tételek, amelyeket az átláthatóság érdekében ezen irányelv I. melléklete tartalmaz

  mellékletében felsorolt összes tétel
  , [Mód. 49]

4.   „nemzetközi áruszállítás”: olyan szállítási szolgáltatás, amely során a vonat legalább egy tagállam határán áthalad; a vonatokat egyesíthetik és/vagy szétválaszthatják, és az egyes részeknek eltérhet a kiinduló- és végállomása, feltéve hogy minden kocsi áthalad legalább egy határon,

5.   „nemzetközi személyszállítási szolgáltatás”: olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek során a vonat valamely tagállam legalább egy határán áthalad, és amelynek fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás; a vonatot egyesíthetik és/vagy szétválaszthatják, és a különböző vasúti szerelvények különböző kiindulási és célállomással rendelkezhetnek, feltéve, hogy valamennyi vasúti kocsi legalább egy határon áthalad;

6.   „városi és elővárosi szolgáltatások”: olyan szállítási szolgáltatások, amelyeket egy városközpont vagy agglomeráció szállítási igényei, továbbá egy ilyen központ vagy városcsoport és vonzáskörzete között felmerülő szállítási igények kielégítése érdekében végeznek,

7.   „regionális szolgáltatások”: egy régió
  vagy határ menti régiók
  szállítási igényeit kielégítő

  igényei kielégítésének céljából működtetett
  szállítási szolgáltatások. [Mód. 50]

8.   „átmenő vasúti szolgáltatás”: az Unió területén, áruk be- vagy kirakodása nélkül, és/vagy utasok felvétele vagy leszállása nélkül végzett áthaladás;

9.   „engedély”: egy vállalatnak a tagállam által kiadott felhatalmazása, elismerve annak vasúti szállítási szolgáltatások nyújtására való alkalmasságát; ez az alkalmasság korlátozható a szállítási szolgáltatások bizonyos típusainak nyújtására;

10.   „engedélyező hatóság”: a valamely tagállamban az engedélyezésért felelős testület;

11.   „elosztás”: a vasúti infrastruktúrakapacitásnak egy pályahálózat-működtető általi elosztása;

12.   „kérelmező”: közszolgáltatást nyújtó vagy az infrastruktúrakapacitás megszerzésében kereskedelmi érdekeltséggel bíró vasúttársaság valamint egyéb természetes vagy jogi személy, például az 1370/2007/EK rendeletben említett illetékes hatóságok, továbbá fuvaroztatók, szállítmányozók és kombinált fuvarozással foglalkozó szállítók;

13.   „túlterhelt infrastruktúra”: az infrastruktúrának egy olyan eleme, amelynek tekintetében az infrastruktúrakapacitás iránti igények bizonyos időszakokban még az egyes kapacitáskérelmek összehangolását követően sem elégíthetők ki teljes mértékben;

14.   „kapacitásbővítési terv”: egy elemnek „túlterhelt infrastruktúrává” való minősítéséhez vezető, kapacitáshiány enyhítését célzó, meghatározott ütemterv szerint végrehajtandó intézkedés vagy intézkedések sorozata;

15.   „összehangolás”: az a folyamat, amelynek révén a pályahálózat-működtető és a kérelmezők megkísérlik megoldani az egymással versenyző infrastruktúrakapacitási kérelmekből adódó helyzeteket;

16.   „keretmegállapodás”: az a közjogi vagy magánjogi, jogilag kötelező erejű általános megállapodás, amely rögzíti a kérelmezőnek és a pályahálózat-működtetőnek az egy szolgálati menetrend érvényességénél hosszabb időtartamra elosztandó infrastruktúrakapacitással és a felszámítandó díjakkal kapcsolatos jogait és kötelezettségeit;

17.   „infrastruktúrakapacitás”: az infrastruktúrának egy elemére, egy adott időszakra kért menetvonalak beállítási lehetősége;

18.   „hálózat”: a pályahálózat-működtető igazgatása alatt álló teljes vasúti infrastruktúra;

19.   „vasúthálózat-használati feltételek”: a díjszabási és kapacitáselosztási rendszerek általános szabályait, határidőit, eljárásait és kritériumait, beleértve a feltételeknek az infrastruktúrakapacitásra történő alkalmazásához szükséges minden egyéb információt részletesen rögzítő dokumentum;

20.   „menetvonal”: egy vonatnak két pont között adott időtartam alatt történő közlekedtetéséhez szükséges infrastruktúrakapacitás;

21.   „szolgálati menetrend”: az érvényessége idején a kérdéses infrastruktúrán végbemenő összes tervezett vonat- és gördülőállomány-mozgást meghatározó adatok.

II.   FEJEZET

AZ UNIÓS VASUTAK FEJLESZTÉSE

1.   SZAKASZ

Üzemeltetési függetlenség

4. cikk

A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők függetlensége

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az irányítás, az adminisztráció és a üzemeltetési, gazdasági és számviteli ügyekre kiterjedő belső ellenőrzés tekintetében a tagállamok közvetlen vagy közvetett tulajdonába vagy ellenőrzése alá tartozó vasúttársaságok független státusszal, és ennek megfelelően elsősorban az államétól elkülönített vagyonnal, költségvetéssel és könyveléssel rendelkezzenek.

(2)   A pályahálózat-működtető a tagállamok által kialakított díjszabás és felosztási keretek és egyes szabályok betartása mellett felelős saját üzemeltetéséért, adminisztrációjáért és belső ellenőrzéséért.

(2a)
     
  A pályahálózat-működtető irányítja saját informatikai részlegeit annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi szempontból érzékeny információk megfelelő védelemben részesüljenek. [Mód. 51]

(2b)
     
  A tagállamok emellett biztosítják, hogy az egymástól nem teljes mértékben független vasúttársaságok és pályahálózat-működtetők felelősek legyenek a saját személyzeti politikájukért. [Mód. 52]

5. cikk

A vasúttársaságok kereskedelmi elvek alapján történő igazgatása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy vasúttársaságaik a tevékenységeiket a piachoz igazíthassák, és e tevékenységeket az irányító szerveik hatáskörében kezelhessék annak érdekében, hogy hatékony és megfelelő szolgáltatásokat nyújthassanak a szolgáltatás megkívánt minőségéhez szükséges lehető legalacsonyabb árakon.

A vasúttársaságokat a kereskedelmi társaságokra alkalmazandó elvek szerint kell igazgatni, tulajdonosuk kilététől függetlenül. Ez érvényes a közszolgáltatások nyújtására vonatkozó, a tagállamok által előírt kötelezettségeikre, valamint az állam illetékes hatóságaival kötött közszolgáltatási szerződéseikre is.

(2)   A vasúttársaságok határozzák meg saját üzleti terveiket, beleértve saját finanszírozási és befektetési programjaikat is. Az ilyen tervek célja a társaságok pénzügyi egyensúlyának megteremtése, és az egyéb műszaki, kereskedelmi és pénzügyi igazgatási célok elérése; e tervekben fel kell tüntetni a fenti célok megvalósítására szolgáló eszközöket is.

(3)   A tagállam által kibocsátott általános politikai irányvonalak tekintetében, továbbá figyelembe véve a nemzeti terveket és szerződéseket (amelyek lehetnek akár több évre szólóak is), beleértve a beruházási és pénzügyi terveket is, a vasúttársaságok szabadon

| a) | alakíthatják ki belső szervezetüket a 7., a 29. és a 39. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

alakíthatják ki belső szervezetüket a 7., a 29. és a 39. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül;

| b) | szabályozhatják a szolgáltatások nyújtását és értékesítését, valamint meghatározhatják ezek árát, az 1370/2007/EK rendelet sérelme nélkül; |
| --- | --- |

b)

szabályozhatják a szolgáltatások nyújtását és értékesítését, valamint meghatározhatják ezek árát, az 1370/2007/EK rendelet sérelme nélkül;

| c) | döntést hozhatnak a személyzetről, az eszközökről és a saját beszerzésekről; |
| --- | --- |

c)

döntést hozhatnak a személyzetről, az eszközökről és a saját beszerzésekről;

| d) | kiterjeszthetik piaci részesedésüket, új technológiákat és új szolgáltatásokat fejleszthetnek ki, és elfogadhatnak bármilyen innovatív igazgatási technikát; |
| --- | --- |

d)

kiterjeszthetik piaci részesedésüket, új technológiákat és új szolgáltatásokat fejleszthetnek ki, és elfogadhatnak bármilyen innovatív igazgatási technikát;

| e) | beindíthatnak új tevékenységeket a vasúti üzletághoz kapcsolódó területeken. |
| --- | --- |

e)

beindíthatnak új tevékenységeket a vasúti üzletághoz kapcsolódó területeken.

(4)   Amennyiben a tagállam közvetlenül vagy közvetetten tulajdonolja vagy ellenőrzi a vasúttársaságot, az igazgatásra vonatkozó ellenőrzési joga nem lépi túl azokat az igazgatásra vonatkozó ellenőrzési jogokat, amelyeket a nemzeti társasági jog a magántulajdonban lévő részvénytársaságok részvényeseinek nyújt. A (3) bekezdésben említett politikai irányvonalak, melyeket az állam a részvényesi ellenőrzés gyakorlása keretében a társaságok számára meghatározhat, csupán általános természetűek lehetnek, és nem befolyásolhatják a vállalatvezetés egyes üzleti döntéseit.

2.   SZAKASZ

Az infrastruktúra igazgatása és a szállítási tevékenység, valamint a szállítási tevékenységek különböző típusainak elkülönítése

6. cikk

Átlátható
  számviteli elkülönítés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a vasúttársaságok által nyújtott szállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó üzletág, illetve a vasúti infrastruktúra üzemeltetéséhez kapcsolódó üzletág külön-külön eredménykimutatást és mérleget készítsen, és tegyen közzé. Az e területek egyikének kifizetett állami támogatás nem irányítható át a másik területre.

(2)   A tagállamok azt is előírhatják, hogy ez az elkülönítés azonos vállalkozáson belül elhatárolt részlegek megszervezését követeli meg, vagy azt, hogy az infrastruktúrát és a szállítási szolgáltatásokat külön egységek igazgassák
  a verseny fejlesztésének, a folyamatos beruházásoknak, és a szolgáltatások költséghatékonyságának a vasúti ágazatban történő biztosítása érdekében
  .

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy külön-külön eredménykimutatás és mérleg készüljön és kerüljön közzétételre egyfelől a vasúti árufuvarozási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos üzleti tevékenységről, másfelől pedig a személyszállítási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekről. A személyszállítási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekért fizetett állami pénzeszközöket mint közszolgáltatásért kapott összegeket minden egyes közszolgáltatási szerződésre vonatkozóan elkülönítve kell kimutatni a megfelelő elszámolásokban; és nem irányíthatók át más közlekedési szolgáltatások nyújtásához vagy egyéb üzleti tevékenységekre.

(4)   
  Az infrastrukturális költségek teljes átláthatóságának biztosítása érdekében az
  (1) és (3) bekezdésben
  említett különböző
  tevékenységi terület könyvelését úgy kell végezni, hogy nyomon követhetővé tegye az egyik tevékenységi területre
  nyomon követhető legyen az
  e bekezdésekben foglaltaknak való megfelelés, valamint az infrastruktúra-használati díjakból származó jövedelem, a pályahálózat-működtető egyéb kereskedelmi tevékenységeiből származó többlet és a pályahálózat-működtetőnek
  kifizetett állami pénzeszközöknek más tevékenységi területre történő átirányítása tilalmának betartását

  és magán pénzeszközök felhasználása
  .
  A pályahálózat-működtető bevételeit semmiképpen nem használhatja fel egy vasúti vállalkozás vagy egy vasúti vállalkozást ellenőrzése alatt tartó vállalat, mivel ez megerősítheti piaci pozícióját vagy lehetővé teszi számára, hogy gazdasági előnyhöz jusson más vasúti társaságokkal szemben. Ez a bekezdés nem akadályozza meg, hogy a vasúttársaságot ellenőrzése alatt tartó szervezet vagy vállalat a rendelkezésére bocsátott felhasznált tőkét a pályahálózat-működtető számára az 55. cikkben említett szabályozó szervezet felügyelete mellett visszafizesse, beleértve az összeg piaci feltételek szerint meghatározott kamatait is
  . [Mód. 53]

7. cikk

A pályahálózat-működtető által ellátott alapvető funkciók függetlensége

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a II. mellékletben felsorolt

  3. cikk (3) bekezdésében meghatározott
  , az infrastruktúrához egyenlő feltételek alapján és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon biztosítandó hozzáféréshez kapcsolódó feladatokkal olyan szervezeteket vagy cégeket bízzanak meg, amelyek önmaguk nem nyújtanak vasúti szállítási szolgáltatásokat. E cél teljesülését a szervezeti felépítés fajtájától függetlenül bizonyítani kell.
  A hálózati forgalom irányításához azonban elengedhetetlen a vasúti vállalkozások és pályahálózat-működtetők közötti tényleges együttműködés
  .

A II. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően.

A tagállamok ugyanakkor vasúttársaságokra vagy bármilyen más szervezetre átruházhatják a vasúti infrastruktúra fejlesztéséhez például a beruházáson, karbantartáson és finanszírozáson keresztül történő égét.

(2)   Amennyiben a pályahálózat-működtető jogi formáját, szervezetét vagy döntéshozatali rendjét tekintve nem független bármely vasúttársaságtól, a IV. fejezet
  3
  . és
  4
  . szakaszában megjelölt feladatokat egy jogi formájukat, szervezetüket vagy döntéshozatali rendjüket tekintve minden vasúttársaságtól független díjszabási szervezet, valamint egy elosztó szerv látja el

(3)   A IV. fejezet 2. és 3. szakaszának rendelkezéseiben a pályahálózat-működtető által ellátott alapvető funkciókra tett utalásokat úgy kell értelmezni, hogy azok a díjszabási szervezet vagy az elosztó szerv megfelelő hatáskörére vonatkoznak.

(3a)
     
  A Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig irányelv-javaslatot terjeszt elő, mely rendelkezéseket tartalmaz a pályahálózat-üzemeltetés és a szállítási szolgáltatások működtetésének különválasztásával kapcsolatosan, valamint javaslatot fogalmaz meg a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának oly módon történő megnyitására, amely nem jár a vasúti szállítási szolgáltatások minőségének romlásával és garantálja a közszolgáltatási kötelezettségek érvényesítését. [Mód. 54 és 137]

3.   SZAKASZ

A pénzügyi helyzet javítása

8. cikk

A pályahálózat-működtető hatékony és eredményes pénzgazdálkodása

(1)   A tagállamok országos vasúti infrastruktúrájukat az Unió általános érdekeinek szükség szerinti figyelembe vételével fejlesztik. E célból legkésőbb ...-ig (18)

  és azt követően, hogy minden érdekelt féllel, így az érintett helyi és regionális hatóságokkal, szakszervezetekkel, ágazati szakszervezetekkel és
  a
  felhasználók képviselőivel konzultáltak, a
  vasúti infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó stratégiát kell közzétenniük annak érdekében, hogy a jövőbeli mobilitási igényeknek a vasúti rendszer szilárd és fenntartható finanszírozásán alapuló módon tegyenek eleget. A stratégia legalább ötéves

  hétéves
  időtartamra készül és meghosszabbítható.

(2)   
  Amennyiben
  a
  bevételek nem elegendőek a pályahálózat-működtető finanszírozási igényeinek fedezésére, a
  tagállamok a pályahálózat-működtetőnek – a
  szóban forgó irányelv 31. és 32. cikk szerinti díjszabási keret sérelme nélkül és az EUMSZ
  93., 107. és 108.
  cikkének
  tiszteletben tartásával – a feladatokkal, az infrastruktúra nagyságrendjével és a pénzügyi szükségletekkel összhangban elegendő finanszírozást biztosíthatnak

  is biztosítanak
  , elsősorban új beruházások fedezése céljából.

(3)   Az állam által meghatározott általános politika keretében és az (1) bekezdésben említett, a vasúti infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó stratégia figyelembe vételével a pályahálózat-működtető beruházási és pénzügyi programokat tartalmazó üzleti tervet fogad el. E terv célja az infrastruktúra optimális és hatékony kihasználásának, rendelkezésre bocsátásának és fejlesztésének a biztosítása, lehetővé téve a pénzügyi egyensúly elérését, és előírva az e célok eléréséhez szükséges eszközöket. A pályahálózat-működtető biztosítja, hogy a kérelmezőkkel
  a hozzáférés és használat feltételeit, és az érintett infrastruktúra jellegét, biztosítását és fejlesztését illetően megkülönböztetésmentes módon
  konzultációra kerül sor az üzleti

  kerüljön sor a beruházási
  terv jóváhagyása előtt. Az 55. cikkben említett szabályozó szervezet nem kötelező erejű véleményt ad ki arról, hogy az üzleti terv megfelelő-e e célok eléréshez

  tesz-e megkülönböztetést a kérelmezők között
  .

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy szokványos üzleti feltételek mellett és legfeljebb három éven belül a pályahálózat-működtető könyveiben az infrastruktúra-használati díjakból származó eredmény

  eredmények, a magán-
  és
  állami

  támogatás

  forrásokból származó, nem visszatérítendő támogatások – ideértve adott esetben
  az állami
  előlegkifizetéseket is – legfeljebb két éven át
  legalább egyensúlyban legyen

  legyenek
  az infrastruktúra költségeivel, szükség szerint ideértve az állami
  előlegfizetéseket

  a hosszú távú eszközpótlás fenntartható finanszírozását
  is. [Mód. 55]

Annak az esetleges hosszú távú célkitűzésnek a sérelme nélkül, hogy az infrastruktúra költségeit az egyes közlekedési módok közötti tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes verseny alapján a felhasználók fedezzék, az a tagállam, ahol a vasúti közlekedés képes versenyezni más közlekedési módokkal, a 31. és 32. cikkben meghatározott díjszabási rendszerén belül megkövetelheti a pályahálózat-működtetőtől, hogy kiadásait és bevételeit állami támogatás nélkül tartsa egyensúlyban.

9. cikk

Átlátható adósságenyhítés

(1)   Az Unió állami támogatásokra vonatkozó szabályainak és a EUMSZ 93., 107. és 108. cikkének sérelme nélkül a tagállamok megfelelő mechanizmusokat dolgoznak ki a meglévő, köztulajdonban vagy közirányítás alatt álló vasúttársaságok eladósodottsága csökkentésének segítésére olyan szintig, amely nem akadályozza a szilárd pénzügyi igazgatást, továbbá pénzügyi helyzetük javítására.

(2)   Az (1) bekezdésben említett célból a tagállamok előírják, hogy az ilyen vállalkozások számviteli részlegein belül külön adósságtörlesztési egységet hozzanak létre.

Az egység mérlege egészen addig terhelhető a vállalkozás által a beruházások finanszírozására és a vasúti szállítási üzletágból vagy a vasúti infrastruktúra igazgatásából származó többletköltségek fedezésére felvett hitelekkel, amíg azokat vissza nem törlesztik. A leányvállalatok tevékenységeiből származó adósságok nem vehetők számításba.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem vonatkozik a vállalkozásoknál 2001. március 15. után, illetőleg – az Unióhoz 2001. március 15-nél később csatlakozott tagállamok esetében – az Unióhoz való csatlakozás napja után ...
  -t

   (19)

  követően
  keletkezett adósságokra, sem az ilyen adósságok kamataira. [Mód. 56]

4.   SZAKASZ

A vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáférés

10. cikk

A vasúti infrastruktúrához való hozzáférés feltételei

(1)   Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vasúttársaságok kiegyensúlyozott, hátrányos megkülönböztetéstől mentes és átlátható feltételek mellett az összes tagállamban hozzáférést kapnak az infrastruktúrához a vasúti áruszállítási szolgáltatások valamennyi típusának működtetése céljából. Ebbe beletartozik a kikötőkhöz vezető vasúti pályához való hozzáférés is.

(2)   A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás működtetésének céljából az ezen irányelv hatálya alá tartozó vasúttársaságok számára valamennyi tagállamban biztosítani kell az infrastruktúrákhoz való hozzáférési jogot. A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás keretében a vasúttársaságoknak jogukban áll utasok felvételét és leszállását biztosítani a nemzetközi útvonalon található bármely állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.

Az azon tagállamok infrastruktúrájához való hozzáférés jogát, amelyekben a nemzetközi vasúti személyszállítás az adott tagállam vasúttársaságai utasforgalmának több mint felét teszi ki, legkésőbb 2011. december 31-ig biztosítani kell.

Az érintett illetékes hatóságok vagy az érdekelt vasúttársaságok kérését követően az 55. cikkben említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg, hogy a szolgáltatás fő célja-e a különböző tagállamokban található állomások közötti személyszállítás.

Nem megengedhető, hogy a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés körülményei korlátozzák az utasokat abban, hogy tájékoztatást kapjanak és jegyet váltsanak, hogy eljussanak egyik helységből a másikba, attól függetlenül, hogy a két helység között hány üzemeltető nyújt teljes vagy részleges személyszállítási szolgáltatásokat. [Mód. 57]

A Bizottság
  a szabályozó szervezetek tapasztalatai alapján ...
  -ig (20) végrehajtási intézkedéseket fogadhat

  fogad
  el, amelyek részletesen meghatározzák az e bekezdésének alkalmazásában követendő eljárásokat és kritériumokat. Ezeket az intézkedéseket, melyek ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 64. cikk (3)
  bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  végrehajtási jogi aktusként kell elfogadni. [Mód. 58]

11. cikk

A hozzáférési jog és az utasok felvételére és leszállására vonatkozó jog korlátozása

(1)   A tagállamok korlátozhatják a 10. cikkben foglalt hozzáférési jogot az olyan kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások esetén, amelyek egy vagy több, a hatályos uniós jognak megfelelő közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik. Az ilyen korlátozás nem akadályozhatja az utasoknak egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán található bármely állomáson történő felvételét vagy leszállását, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is, kivéve, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.

(2)   Azt, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya sérülne-e, az 55. cikkben említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg objektív gazdasági elemzés és előre meghatározott szempontok alapján, a következők bármelyikének kérelmére:

| a) | a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság vagy hatóságok; |
| --- | --- |

a)

a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság vagy hatóságok;

| b) | bármely egyéb érdekelt illetékes hatóság, amely e cikk alapján jogosult a hozzáférés korlátozására; |
| --- | --- |

b)

bármely egyéb érdekelt illetékes hatóság, amely e cikk alapján jogosult a hozzáférés korlátozására;

| c) | a pályahálózat-működtető; |
| --- | --- |

c)

a pályahálózat-működtető;

| d) | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság; |
| --- | --- |

d)

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság;

Az illetékes hatóságok és a közszolgáltatást végző vasúttársaságok a szabályozó szerv vagy szervek rendelkezésére bocsátják a megalapozott döntéshez szükséges információkat. A szabályozó szerv megvizsgálja a nyújtott információkat, adott esetben valamennyi érintett féllel konzultál azokról, és az érintett feleket előre meghatározott, ésszerű időn belül, de legkésőbb az összes lényeges információ

  a (2) bekezdésben említett kérelem
  kézhezvételét követő két

  egy
  hónapon belül tájékoztatja indokolt határozatáról. [Mód. 59]

(3)   A szabályozó szerv megindokolja a határozatát, és meghatározza a szükséges feltételeket és azon időtartamot, amelyen belül a következők bármelyike a határozat felülvizsgálatát kérheti:

| a) | az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok; |
| --- | --- |

a)

az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok;

| b) | a pályahálózat-működtető; |
| --- | --- |

b)

a pályahálózat-működtető;

| c) | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság; |
| --- | --- |

c)

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság;

| d) | a hozzáférést kérelmező vasúttársaság. |
| --- | --- |

d)

a hozzáférést kérelmező vasúttársaság.

(4)   A Bizottság
  a szabályozó szervezetek tapasztalatai alapján ...-ig

   (21) végrehajtási intézkedéseket fogadhat

  fogad
  el, amelyek részletesen meghatározzák az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásában követendő eljárásokat és kritériumokat. Ezeket az intézkedéseket, melyek ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 64. cikk (3)
  bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  végrehajtási jogi aktusként kell elfogadni. [Mód. 60]

(5)   A tagállamok korlátozhatják a nemzetközi személyszállítási szolgáltatás útvonalán az utasok ugyanazon tagállam állomásain való felvételére és leszállására való jogosultságot is, amennyiben az ezen állomások közötti személyszállítás kizárólagos jogát tisztességes versenypályázati eljárás alapján és az uniós jog vonatkozó elveivel összhangban, 2007. december 4-e előtt, koncessziós szerződéssel ítélték oda. Ez a korlátozás a szerződés eredeti időtartamáig vagy 15 évig tarthat attól függően, hogy melyik időtartam a rövidebb.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben említett határozatok bírósági felülvizsgálatnak legyenek alávethetők.

12. cikk

A személyszállítási szolgáltatásokat működtető vasúti vállalkozásokra kiszabott díj

(1)   A 11. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok az e cikkben megállapított feltételek mellett felhatalmazhatják a vasúti személyszállításért felelős hatóságokat, hogy díjat vessenek ki azon vasúti vállalkozásokra, amelyek személyszállítási szolgáltatásokat működtetnek olyan útvonalakon, amelyeket az adott hatóságok joghatóságán belül az adott tagállam két állomása között használnak.

Ebben az esetben a belföldi vagy nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságokra olyan útvonalak tekintetében, amelyek az adott hatóságok joghatóságán belül vannak, azonos díjat kell kiszabni.

(2)   A díj célja a hatóság számára ellentételezés nyújtása az uniós joggal összhangban odaítélt közszolgáltatási szerződésekben megállapított közszolgáltatási kötelezettségekért. Az ilyen díjakból befolyó és ellentételezésként kifizetett bevétel nem haladhatja meg a megfelelő közszolgáltatási kötelezettségek során felmerült költségek egészének vagy egy részének fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és az említett kötelezettségek teljesítéséből származó elfogadható mértékű hasznot is.

(3)   A díjat az uniós jogszabályokkal összhangban kell kivetni, és annak tiszteletben kell tartania különösen a méltányosság, az átláthatóság, a hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség és az arányosság elvét, legfőképpen a szolgáltatásnak az utas által fizetendő átlagára és a díj mértéke között. Az e bekezdés alapján kivetett díjak összessége nem veszélyeztetheti annak a személyszállítási szolgáltatásnak a gazdasági életképességét, amelyre azt kivetették.

(4)   Az érintett hatóságok megőrzik a szükséges információkat annak biztosítása érdekében, hogy a díjak eredete és azok felhasználása nyomon követhetővé váljék. A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják ezt az információt.

Egységes díjszabási számítási módszer kidolgozása érdekében a Bizottság összehasonlító elemzést készít a tagállamokban érvényes díjak mértékének a megállapítására vonatkozó módszerekről. [Mód. 61]

13. cikk

A szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételei

(1)   A vasúttársaságok

  pályahálózat-működtetők
  hátrányos megkülönböztetéstől mentesen jogosultak

  biztosítják valamennyi vasúttársaságnak
  a III. melléklet 1. pontjában meghatározott minimális szolgáltatások összességére

  összességét
  .

(2)   A III. melléklet 2. pontjában említett szolgáltatásokat a szolgáltatási infrastruktúrák minden üzemeltető je hátrányos megkülönböztetéstől mentesen nyújtja.

  A szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetői
  hátrányos megkülönböztetéstől mentesen
  nyújtják
  valamennyi vasúttársaság számára a III. melléklet 2. pontjában említett
  létesítményekhez, valamint e létesítményekben nyújtott szolgáltatásokhoz való hozzáférést, beleértve a vasúti pályához való hozzáférést a szabályozó testület 56. cikkben meghatározott felügyelete mellett

Ha
  a III. melléklet 2. pontjában említett valamely
  szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője olyan szervezethez vagy céghez tartozik, amely szintén jelen van és domináns pozíciót tölt be legalább az egyik vasúti szállítási szolgáltatási piacon, amelyen az infrastruktúrát használják, akkor az üzemeltetőnek jogi szervezeti és döntéshozatali szempontból függetlennek kell lennie ettől a szervezettől vagy cégtől.
  Valamely szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője, illetve e szervezet vagy cég külön elszámolással rendelkezik, beleértve a külön mérleget és eredménykimutatást
  .

A vasúttársaságoknak a szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférés iránti
  kérelmére a nemzeti szabályozó szerv által meghatározott, rögzített határidőn belül kell válaszolni, és az
  az esetben utasítható el, ha működőképes alternatívák lehetővé teszik, hogy az érintett áru- vagy személyszállítási szolgáltatást ugyanazon a menetvonalon, gazdaságilag elfogadható feltételek mellett üzemeltessék. A működőképes alternatíva meglétének bizonyítása a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetőjét terheli

  . A szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférés iránti kérelem elutasítása esetén a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője gazdaságilag és műszakilag
  működőképes
  alternatívát javasol, és az elutasítást köteles írásban megindokolni
  .
  Az elutasítás nem kötelezi a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetőjét olyan erőforrásokba vagy létesítményekbe történő beruházások elvégzésére, amelyek a vasúttársaságok valamennyi kérésének kiszolgálására irányulnak
  .

Ha a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője ellentmondásokat észlel a különböző kérelmek között, megkísérli az összes igény lehetőség szerinti legjobb összeegyeztetését. Amennyiben nem áll rendelkezésre működőképes alternatíva és nem elégíthető ki az érintett infrastruktúrára benyújtott kapacitáskérelmek mindegyike az igazolt szükségletek alapján, akkor az 55. cikkben említett szabályozó szervezet saját kezdeményezésére vagy
  kérelmező által benyújtott
  panasz alapján
  valamennyi érintett érdekelt szükségleteinek figyelembevételével
  meghozza a megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy a kapacitás megfelelő részét olyan vasúttársaságok kapják meg, amelyek nem tartoznak ahhoz a szervezethez vagy céghez, amelyhez az infrastruktúra üzemeltetője is tartozik. Az újonnan épített karbantartási vagy más műszaki létesítményekre vonatkozásában azonban, amelyeket
  a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer járművek alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról szóló, 2008. február 21-i 2008/232/EK bizottsági határozatban (22) hivatkozott
  speciális, új
  nagysebességű
  gördülőállomány számára fejlesztettek ki, lehetséges azokat az üzemeltetésük kezdetétől számított 5 éves

  tízéves
  időszakra egyetlen vasúttársaság számára fenntartani.

Amennyiben a szolgáltatási infrastruktúrát legalább
  k

  ét egymást követő évben

  egy évig
  nem használták,
  és vasúttársaságok az infrastruktúra igazolt szükségletek alapján történő használata tekintetében érdeklődésüket jelzik a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetőjének az infrastruktúrához igazolt igények alapján történő hozzáférésre
  , akkor a tulajdonosnak az infrastruktúra üzemeltetését
  a vasúti ágazathoz kapcsolódó tevékenységekre történő használat céljából
  bérbeadás vagy lízing céljára meg kell hirdetnie
  , kivéve, ha a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője igazolja, hogy folyamatban levő átállás akadályozza annak bármely vasúttársaság általi használatát
  .

(3)   Ha a pályahálózat-működtető

  szolgáltatás üzemeltetője
  kiegészítő szolgáltatásként kínálja a III. melléklet 3. pontjában megjelölt szolgáltatások valamelyikét, minden olyan vasúttársaság részére, amely kéri, köteles hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon biztosítani ezeket a szolgáltatásokat.

(4)   A vasúttársaságok ezenfelül kérhetik a pályahálózat-működtetőtől vagy más szolgáltatótól

  szolgáltatási üzemeltetőktől
  a III. melléklet 4. pontjában felsorolt további mellékszolgáltatásokat. A pályahálózat-működtető nem köteles e szolgáltatásokat nyújtani.

(5)   A III. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően.

5.   SZAKASZ

Határokon átnyúló megállapodások

14. cikk

A határokon átnyúló megállapodások általános elvei

(1)   A
  tagállamoknak meg kell győződniük arról, hogy az általuk megkötendő
  határokon átnyúló tagállamközi

  megállapodások

  bármely olyan rendelkezése, amely a vasúttársaságok között hátrányosan különböztet vagy

  nem jelentenek hátrányos megkülönböztetést bizonyos vasúttársaságokkal szemben, illetve nem korlátozzák
  a vasúttársaságok határokon átnyúló szolgáltatásnyújtását korlátozza, ezúton hatályát veszti

  szolgáltatásnyújtásának szabadságát
  . [Mód. 63]

A fenti megállapodásokról értesíteni kell a Bizottságot. A Bizottság megvizsgálja, hogy a megállapodások megfelelnek-e ennek az irányelvnek és a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárással összhangban határoz arról, hogy a vonatkozó megállapodások hatályban maradhatnak-e. A Bizottság értesíti határozatáról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat.

(2)   A tagállamok és harmadik országok közötti határokon átnyúló megállapodásokról való tárgyalás és e megállapodások végrehajtása – az Unió és a tagállamok közötti hatáskörfelosztás sérelme nélkül és az uniós joggal összhangban – a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködési eljárás keretében történik.

A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák az e bekezdés alkalmazásában követendő eljárásokat. Ezeket az

  az első albekezdésben említett együttműködési eljárás eljárási módozatait
  .
  Azon végrehajtási
  intézkedéseket,
  amelyek
  ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 63. cikk (3) bekezdésének

  a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak
  megfelelően végrehajtási jogi aktusként kell elfogadni. [Mód. 64]

6.   SZAKASZ

A Bizottság ellenőrzési feladatai

15. cikk

A piacfigyelés hatálya

(1)   A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket az európai vasúti szállítás műszaki
  , társadalmi
  és gazdasági feltételeinek, valamint piaci fejlődésének,
  köztük a foglalkoztatás alakulásának
  ,
  illetve a vonatkozó uniós szabályozás
  betartásának nyomon követésére.

(2)   Ebbe a munkájába a Bizottság szorosan bevonja a tagállamok –
  köztük az 55. cikkben hivatkozott szabályozó szervezetek
  – és az érintett ágazatok képviselőit, ideértve felhasználókat

  az érintett helyi és regionális hatóságokat, valamint a vasúti ágazat szociális partnereit és ügyfeleit is
  , hogy jobban figyelemmel kísérhessék a vasúti ágazat fejlődését és a piac alakulását, felmérhessék a foganatosított intézkedések hatását, és elemezhessék a Bizottság tervezett intézkedéseinek hatását.
  A Bizottságnak adott esetben az Európai Vasúti Ügynökséget is be kell vonnia
  .

(3)   A Bizottság nyomon követi a hálózatok használatát és a vasúti ágazat keretfeltételeinek alakulását, különösen az infrastruktúra-használati díjak meghatározását, a kapacitás elosztását, a vasúti infrastruktúra fejlesztésébe történő beruházásokat, a vasúti szállítási szolgáltatások árának és minőségének alakulását, a közszolgáltatási szerződések alapján működtetett vasúti szállítási szolgáltatásokat, az engedélyezést,
  a piacnyitás mértékét, a foglalkoztatási és szociális körülményeket,
  valamint a tagállamok közötti
  és azokon belüli
  harmonizáció mértékét. A Bizottság gondoskodik a tagállamok megfelelő szabályozó szervezetei közötti aktív együttműködésről

  , elsősorban a szociális jogok terén
  .

(4)   A Bizottság rendszeresen

  kétévente
  beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következőkről:

| a) | a vasúti
  és a vasúttal kapcsolatos
  szolgáltatások belső piacának alakulása
  , beleértve a piac megnyitásának mértékét
  ; |
| --- | --- |

a)

a vasúti
  és a vasúttal kapcsolatos
  szolgáltatások belső piacának alakulása
  , beleértve a piac megnyitásának mértékét
  ;

| b) | a keretfeltételek, ideértve a vasúti személyszállítási közszolgáltatást is; |
| --- | --- |

b)

a keretfeltételek, ideértve a vasúti személyszállítási közszolgáltatást is;

| ba) | a vasúti ágazat foglalkoztatási, munka- és szociális körülményeinek alakulása; |
| --- | --- |

ba)

a vasúti ágazat foglalkoztatási, munka- és szociális körülményeinek alakulása;

| c) | az európai vasúti hálózat állapota; |
| --- | --- |

c)

az európai vasúti hálózat állapota;

| d) | a hozzáférési jogok felhasználása; |
| --- | --- |

d)

a hozzáférési jogok felhasználása;

| e) | a hatékonyabb vasúti szolgáltatásokat akadályozó tényezők; |
| --- | --- |

e)

a hatékonyabb vasúti szolgáltatásokat akadályozó tényezők;

| f) | az infrastruktúra korlátai; |
| --- | --- |

f)

az infrastruktúra korlátai;

| g) | a jogi szabályozás szükségessége. |
| --- | --- |

g)

a jogi szabályozás szükségessége.

(5)   A Bizottság által gyakorolt piacfelügyelet céljára a tagállamoknak
  az alábbi és
  a IV. mellékletben említett információkat, valamint minden egyéb szükséges adatot évente be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz.

| a) | a vasúti szállítási teljesítmény és a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezésének alakulása; |
| --- | --- |

a)

a vasúti szállítási teljesítmény és a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezésének alakulása;

| b) | a piac megnyitásának és a tisztességes versenynek a mértéke az egyes tagállamokban, valamint a vasúttársaságok teljes szállítási teljesítményen belüli részaránya; |
| --- | --- |

b)

a piac megnyitásának és a tisztességes versenynek a mértéke az egyes tagállamokban, valamint a vasúttársaságok teljes szállítási teljesítményen belüli részaránya;

| c) | a szabályozó szervezetek fellebbviteli szervezetként való működésre szánt erőforrásai és tevékenységei; |
| --- | --- |

c)

a szabályozó szervezetek fellebbviteli szervezetként való működésre szánt erőforrásai és tevékenységei;

| d) | a hagyományos vasúttársaság átszervezésére és a nemzeti közlekedési stratégiák elfogadására/végrehajtására vonatkozó fejlemények az előző év során; |
| --- | --- |

d)

a hagyományos vasúttársaság átszervezésére és a nemzeti közlekedési stratégiák elfogadására/végrehajtására vonatkozó fejlemények az előző év során;

| e) | a tagállamban az előző évben a vasúti szállítás területén végrehajtott fontos képzési kezdeményezések/intézkedések; |
| --- | --- |

e)

a tagállamban az előző évben a vasúti szállítás területén végrehajtott fontos képzési kezdeményezések/intézkedések;

| f) | a vasúttársaságoknál, a pályahálózat-működtetőknél és a vasúti ágazatban tevékenykedő más társaságoknál érvényesülő foglalkoztatási és szociális körülmények az előző év végén; |
| --- | --- |

f)

a vasúttársaságoknál, a pályahálózat-működtetőknél és a vasúti ágazatban tevékenykedő más társaságoknál érvényesülő foglalkoztatási és szociális körülmények az előző év végén;

| g) | a nagysebességű vasúthálózatba az előző év során történt beruházások; |
| --- | --- |

g)

a nagysebességű vasúthálózatba az előző év során történt beruházások;

| h) | a vasúthálózat hossza az előző év végén; |
| --- | --- |

h)

a vasúthálózat hossza az előző év végén;

| i) | pályahasználati díjak az előző év során; |
| --- | --- |

i)

pályahasználati díjak az előző év során;

| j) | az ezen irányelv 35. cikkével összhangban létrehozott teljesítményösztönző rendszer megléte; |
| --- | --- |

j)

az ezen irányelv 35. cikkével összhangban létrehozott teljesítményösztönző rendszer megléte;

| k) | az illetékes nemzeti hatóság által kiadott érvényes engedélyek száma; |
| --- | --- |

k)

az illetékes nemzeti hatóság által kiadott érvényes engedélyek száma;

| l) | az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) fejlesztésének helyzete; |
| --- | --- |

l)

az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) fejlesztésének helyzete;

| m) | a a közösségi vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (23) meghatározott, az előző évben a hálózaton történt váratlan események, balesetek és súlyos balesetek száma; |
| --- | --- |

m)

a a közösségi vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (23) meghatározott, az előző évben a hálózaton történt váratlan események, balesetek és súlyos balesetek száma;

| n) | egyéb fontosabb fejlemények; |
| --- | --- |

n)

egyéb fontosabb fejlemények;

| o) | a karbantartási piacok alakulása és a karbantartási szolgáltatások piaca megnyitásának mértéke. |
| --- | --- |

o)

a karbantartási piacok alakulása és a karbantartási szolgáltatások piaca megnyitásának mértéke.

A IV. melléklet a tapasztalatok alapján a vasúti piac felügyeletéhez szükséges információk frissítése érdekében módosítható a
  60. cikkben
  60a. cikkben említett eljárásnak megfelelően
  . [Mód. 65]

III.   FEJEZET

A VASÚTTÁRSASÁGOK ENGEDÉLYEZÉSE

1.   SZAKASZ

Az engedélyek kiadásáért felelős szervezet

16. cikk

Az engedélyek kiadásáért felelős szervezet

Minden tagállam kijelöli az engedélyek kiadásáért és az ezen fejezetből eredő kötelezettségek teljesítéséért felelős szervezetet.

A kijelölt szervezet nem nyújt vasúti szállítási szolgáltatásokat, és független minden, vasúti szállítási szolgáltatásokat nyújtó cégtől vagy szervezettől.

2.   SZAKASZ

A vasúti engedély megszerzésének feltételei

17. cikk

Általános követelmények

(1)   Egy vasúttársaságnak joga van a letelepedése szerinti tagállamban engedélyt kérni, feltéve, hogy e vasúttársaság több mint 50 %-a a tagállamoknak vagy a tagállamok állampolgárainak vagy mindkettőjüknek a tulajdonában és tényleges ellenőrzése alatt áll – akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül –, kivéve ha egy harmadik országgal kötött megállapodás, amelynek az Unió részese, másként rendelkezik.

(2)   Azok a tagállamok, ahol e fejezet követelményeinek nem tesznek eleget, nem adhatnak ki engedélyeket, illetve nem hosszabbíthatják meg azok érvényességét.

(3)   Az a vasúttársaság, amely teljesíti az ezen fejezetben meghatározott követelményeket, jogosult arra, hogy engedélyt kapjon.

(4)   Az a vasúttársaság, amely nem kapta meg a kérdéses szolgáltatásokra vonatkozó megfelelő engedélyt, nem nyújthatja az e fejezet hatálya alá tartozó vasúti szállítási szolgáltatásokat.

Az ilyen engedély azonban önmagában nem jogosítja fel birtokosát a vasúti infrastruktúrához való hozzáférésre.

(5)   A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat

  fogad
  el, amelyek részletesen meghatározzák az e cikk alkalmazásában követendő eljárásokat, beleértve

  engedélyek kiadásakor
  követendő
  eljárások módozatait
  és az engedély egységes mintájának
  létrehozását a 2. szakaszban meghatározott követelményekkel összhangban
  . Ezeket a
  végrehajtási
  intézkedéseket,
  amelyek
  ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani,
  a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak
  megfelelően végrehajtási jogi aktusként kell elfogadni. [Mód. 66]

18. cikk

Az engedély megszerzésének feltételei

A vasúttársaságnak a tevékenysége megkezdése előtt bizonyítania kell az érintett tagállam engedélyező hatósága előtt, hogy bármikor képes lesz a jó hírnévvel, megfelelő pénzügyi helyzettel és szakmai kompetenciával kapcsolatos követelményeknek megfelelni és a 19–22. cikkekben említett polgári jogi felelősségnek eleget tenni.

E célok érdekében az engedélyért folyamodó minden egyes vasúttársaság köteles minden szükséges és lényeges információt megadni.

19. cikk

A jó hírnévvel kapcsolatos követelmények

A tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a feltételeket, amelyek alapján a jó hírnév követelménye teljesül, így biztosítva azt, hogy az engedélyért folyamodó vasúttársaság vagy az irányításáért felelős személyek ellen:

| a) | nem hoztak bírósági ítéletet súlyos bűncselekmény miatt – beleértve a gazdasági bűncselekményeket is; |
| --- | --- |

a)

nem hoztak bírósági ítéletet súlyos bűncselekmény miatt – beleértve a gazdasági bűncselekményeket is;

| b) | csődeljárás nem indult; |
| --- | --- |

b)

csődeljárás nem indult;

| c) | nem hoztak bírósági ítéletet a szállításra vonatkozó különös jogszabályok súlyos megsértése miatt; |
| --- | --- |

c)

nem hoztak bírósági ítéletet a szállításra vonatkozó különös jogszabályok súlyos megsértése miatt;

| d) | nem hoztak bírósági ítéletet a szociális- és munkajogi kötelezettségek, beleértve a
  biztonságra, munkahelyi biztonságra

  munka- és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályokban előírt kötelezettségeket, valamint a vámvizsgálatnak alávetett, határokon átnyúló áruszállítást végezni szándékozó társaság esetében a vámszabályzatban előírt kötelezettségek teljesítésének súlyos vagy ismétlődő elmulasztása miatt. [Mód. 67] |
| --- | --- |

d)

nem hoztak bírósági ítéletet a szociális- és munkajogi kötelezettségek, beleértve a
  biztonságra, munkahelyi biztonságra

  munka- és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályokban előírt kötelezettségeket, valamint a vámvizsgálatnak alávetett, határokon átnyúló áruszállítást végezni szándékozó társaság esetében a vámszabályzatban előírt kötelezettségek teljesítésének súlyos vagy ismétlődő elmulasztása miatt. [Mód. 67]

20. cikk

A megfelelő pénzügyi helyzettel kapcsolatos követelmények

(1)   A megfelelő pénzügyi helyzettel kapcsolatos követelményeknek akkor tesz eleget az engedélyért folyamodó vasúttársaság, ha bizonyítani tudja, hogy reális feltételek alapján egy 12 hónapos időszak során meg tud felelni a tényleges és lehetséges kötelezettségeinek.
  Az engedélyező hatóságok a megfelelő pénzügyi helyzetet a vasúti vállalkozás éves beszámolójával, vagy amennyiben az engedélyért folyamodó társaság nem tud rendelkezésre bocsátani beszámolókat, akkor az éves mérleggel ellenőrzik
  . [Mód. 68]

(2)   E célok érdekében, az engedélyért folyamodó valamennyi vasúttársaság köteles megadni legalább az V: mellékletben felsorolt

  a részletes
  adatokat
  a következő szempontok tekintetében:

| a) | rendelkezésre álló anyagi eszközök, amelyek tartalmazzák a banki mérleget, zálogjoggal biztosított hiteltúllépési tartalékalapokat és hiteleket; |
| --- | --- |

a)

rendelkezésre álló anyagi eszközök, amelyek tartalmazzák a banki mérleget, zálogjoggal biztosított hiteltúllépési tartalékalapokat és hiteleket;

| b) | biztosítékként rendelkezésre álló pénzeszközök és a társasági vagyon; |
| --- | --- |

b)

biztosítékként rendelkezésre álló pénzeszközök és a társasági vagyon;

| c) | működő tőke; |
| --- | --- |

c)

működő tőke;

| d) | kapcsolódó költségek, amelyek tartalmazzák a járművek, telekingatlan, épületek, berendezések és gördülőállomány beszerzésének vételárát; |
| --- | --- |

d)

kapcsolódó költségek, amelyek tartalmazzák a járművek, telekingatlan, épületek, berendezések és gördülőállomány beszerzésének vételárát;

| e) | a vasúttársaság vagyonának terhei; |
| --- | --- |

e)

a vasúttársaság vagyonának terhei;

| f) | adók és társadalombiztosítási hozzájárulások. [Mód. 69] |
| --- | --- |

f)

adók és társadalombiztosítási hozzájárulások. [Mód. 69]

(3)
     
  Az engedélyező hatóság különösen akkor fogja az engedélyért folyamodó vállalkozás pénzügyi helyzetét nem megfelelőnek tekinteni, ha tevékenységének eredményeképpen tetemes összegű adóhátraléka vagy elmaradt társadalombiztosítási befizetése halmozódott fel. [Mód. 70]

(4)
     
  Az engedélyező hatóság elsősorban a könyvvizsgálói jelentést, továbbá bankoktól, takarékbankoktól, könyvelőtől vagy könyvvizsgálótól származó megfelelő dokumentumok benyújtását követelheti meg. Ezeknek a dokumentumoknak az e cikk (2) bekezdésének a)–f) pontjában felsorolt szempontok tekintetében kell információkkal szolgálniuk. [Mód. 71]

Az V. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően. [Mód. 72]

21. cikk

A szakmai kompetenciával kapcsolatos követelmények

A szakmai kompetenciával kapcsolatos követelmények akkor teljesülnek, ha az engedélyért folyamodó vasúttársaság bizonyítani tudja, hogy van vagy lesz olyan irányító szerve, amely birtokában van annak a szükséges tudásnak vagy tapasztalatnak, amely az engedélyben meghatározott működés feletti biztonságos és megbízható ellenőrzés és felügyelet gyakorlásához kell.
  A vasúttársaságnak a kérelem benyújtásakor azt is igazolnia kell, hogy rendelkezik a 2004/49/EK irányelv 10. cikkében meghatározott biztonsági tanúsítvánnyal. [Mód. 73]

22. cikk

A polgári jogi felelősséggel kapcsolatos követelmények

A vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24)) II. fejezetének sérelme nélkül a vasúttársaságnak rendelkeznie kell a megfelelő biztosítással
  vagy piaci feltételek mellett nyújtott megfelelő garanciákkal
  a hazai és nemzetközi jogszabályoknak megfelelően, hogy a balesetek során felmerülő károkra, különös tekintettel a szállított árura, a postaküldeményekre és harmadik felekre vonatkozóan fedezete legyen.
  A megfelelőnek ítélt fedezeti szintet differenciálni lehet a szolgáltatások sajátosságainak figyelembevétele érdekében, különös tekintettel a vasúti hálózaton a nagyközönség számára kulturális vagy örökségi céllal folytatott vasúti tevékenységekre
  . [Mód. 140]

3.   SZAKASZ

Az engedély érvényessége

23. cikk

Térbeli és időbeli érvényesség

(1)   Az engedély az Unió egész területén érvényes.

(2)   Az engedély mindaddig érvényes, amíg a vasúttársaság teljesíti az ezen fejezetben megállapított kötelezettségeket. Azonban az engedélyező hatóság felülvizsgálatot írhat elő. Ez esetben a felülvizsgálatot legalább ötévente el kell végezni.

(3)   Az engedély tartalmazza a felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó különös rendelkezéseket.

24. cikk

Ideiglenes engedély, felfüggesztés és jóváhagyás

(1)   Ha az engedéllyel rendelkező vasúttársasággal szemben komoly kétség merül fel, hogy vajon megfelel-e ezen fejezet 2. és 3. szakaszának és különösen a 18. cikkben foglalt követelményeknek, akkor az engedélyező hatóság bármikor ellenőrizheti, hogy a vasúttársaság ténylegesen megfelel-e e követelményeknek.

Az engedélyező hatóság felfüggesztheti vagy visszavonhatja az engedélyt, amennyiben meggyőződött arról, hogy a vasúttársaság a továbbiakban nem tud az előírásoknak megfelelni.

(2)   Az engedélyező hatóság haladéktalanul tájékoztatja a másik tagállambeli engedélyező hatóságot, amennyiben komoly kétsége merül fel, hogy az ebben a fejezetben foglalt előírásoknak e tagállam által kiadott engedéllyel rendelkező vasúttársaság nem felel meg.

(3)   Az (1) bekezdésben foglaltak mellett, az engedélyező hatóság ideiglenes engedélyt ad a vasúttársaság átszervezési idejére, feltéve hogy az nem veszélyezteti a biztonságot, amennyiben az engedélyt felfüggesztette vagy visszavonta a nem megfelelő pénzügyi helyzettel kapcsolatos követelmények miatt. Azonban az ideiglenes engedély a kiadásának időpontjától számított legfeljebb hat hónapig maradhat érvényben.

(4)   Amennyiben a vasúttársaság hat hónapra beszünteti működését, vagy az engedély megadását követő hat hónapon belül tevékenységét nem kezdi meg, az engedélyező hatóság úgy határozhat, hogy az engedélyt jóváhagyásra újra be kell nyújtani, vagy hogy az engedélyt felfüggeszti.

A vasúttársaság a tevékenysége megkezdésekor a nyújtandó szolgáltatások sajátos jellegét figyelembe véve hosszabb időtartam megállapítását is kérheti.

(5)   A vasúttársaság jogi helyzetére befolyást gyakorló változás, de különösképpen összeolvadás vagy beolvadás esetén az engedélyező hatóság úgy határozhat, hogy az engedélyt jóváhagyásra újra be kell nyújtani. Amennyiben az engedélyező hatóság úgy ítéli meg, hogy a biztonság veszélyeztetve van, e vasúttársaság nem folytathatja a működését; ebben az esetben az elutasító döntés indokait meg kell jelölni.

(6)   A vasúttársaság felülvizsgálat céljából engedélyét újra benyújtja az engedélyező hatóságnak, amennyiben tevékenységében jelentős változtatásokat vagy terjeszkedést tervez.

(7)   Az engedélyező hatóság nem engedi meg a csődeljárás vagy más hasonló eljárás alatt álló vasúttársaság engedélyének hatályban tartását, amennyiben meggyőződött arról, hogy ésszerű időn belül nincs reális kilátás a vállalkozás kielégítő pénzügyi átszervezésre.

(8)   Amikor az engedélyező hatóság kiad, felfüggeszt, visszavon vagy módosít egy engedélyt, az érintett tagállam erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot.

25. cikk

Az engedélyek megadásakor alkalmazott eljárás

(1)   Az engedélyező hatóság köteles az engedélyek megadásakor alkalmazott eljárást közzétenni, és erről az Európai Vasúti Ügynökséget tájékoztatni.

(2)   Az engedélyező hatóság a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a kérelemmel kapcsolatos valamennyi fontos információ – különösen az V. mellékletben említettek – birtokába jutásától számított három hónapon belül köteles határozatot hozni. Az engedélyező hatóság figyelembe vesz minden rendelkezésre álló információt. A határozatot haladéktalanul közölni kell az engedélyért folyamodó vasúttársasággal. Esetleges elutasítás esetén meg kell jelölni annak indokait.

(3)   A tagállamok kötelesek biztosítani, hogy az engedélyező hatóság által hozott határozatok a bíróság előtt megtámadhatók legyenek.

IV.   FEJEZET

A VASÚTI INFRASTRUKTÚRA HASZNÁLATI DÍJÁNAK FELSZÁMÍTÁSA ÉS AZ INFRASTRUKTÚRAKAPACITÁS ELOSZTÁSA

1.   SZAKASZ

ÁLTALÁNOS ELVEK

26. cikk

Az infrastruktúrakapacitás hatékony kihasználása

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a vasúti infrastruktúra díjszabási és kapacitáselosztási rendszerei kövessék az ezen irányelvben rögzített elveket, és így lehetővé tegyék a pályahálózat-működtető számára a rendelkezésre álló infrastruktúrakapacitás értékesítését és lehető leghatékonyabb kihasználását.

27. cikk

A vasúthálózat használati feltételei

(1)   A pályahálózat-működtető az érdekelt felekkel – ideértve az 55. cikkben említett szabályozó szervet is – folytatott konzultációt követően elkészíti és közzéteszi a vasúthálózat-használati feltételeket, amely e dokumentum közzétételének költségét nem meghaladó díj ellenében beszerezhető. A vasúthálózat-használati feltételeket az Unió legalább két hivatalos nyelvén közzé kell tenni
  , amelyek egyike az angol
  . A vasúthálózat-használati feltételek tartalmát elektronikus formában, díjmentesen hozzáférhetővé kell tenni az Európai Vasúti Ügynökség honlapján. [Mód. 75]

(2)   A vasúthálózat használati feltételei meghatározzák a vasúttársaságok számára rendelkezésre álló infrastruktúra jellegét. E dokumentumnak tartalmaznia kell a kérdéses vasúti és szolgáltatási infrastruktúra hozzáférésének feltételeivel kapcsolatos
  következő
  információkat: A vasúthálózat-használati feltételek tartalmát a VI. melléklet rögzíti

| a) | A vasúttársaságok számára rendelkezésre álló infrastruktúra jellegét és a hozzáférés feltételeit rögzítő szakasz; |
| --- | --- |

a)

A vasúttársaságok számára rendelkezésre álló infrastruktúra jellegét és a hozzáférés feltételeit rögzítő szakasz;

| b) | a díjszabási elvekkel és díjakkal foglalkozó szakasz; |
| --- | --- |

b)

a díjszabási elvekkel és díjakkal foglalkozó szakasz;

| c) | a kapacitáselosztás elveiről és feltételeiről szóló szakasz. Az olyan szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetői, amelyek nem állnak a pályahálózat-üzemeltető ellenőrzése alatt, tájékoztatást nyújtanak az infrastruktúrához való hozzáférésért és a szolgáltatásokért fizetendő díjakról és a hozzáférés műszaki feltételeiről, amelyek felveendők a vasúthálózat-használati feltételekbe; |
| --- | --- |

c)

a kapacitáselosztás elveiről és feltételeiről szóló szakasz. Az olyan szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetői, amelyek nem állnak a pályahálózat-üzemeltető ellenőrzése alatt, tájékoztatást nyújtanak az infrastruktúrához való hozzáférésért és a szolgáltatásokért fizetendő díjakról és a hozzáférés műszaki feltételeiről, amelyek felveendők a vasúthálózat-használati feltételekbe;

| d) | az engedély iránti – a 25. cikkben említett – kérelemmel és 2004/49/EK irányelvvel összhangban kibocsátott vasúti biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos információkról szóló szakasz; |
| --- | --- |

d)

az engedély iránti – a 25. cikkben említett – kérelemmel és 2004/49/EK irányelvvel összhangban kibocsátott vasúti biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos információkról szóló szakasz;

| e) | a vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, valamint a 35. cikkben említett teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatos békéltető és fellebbezési eljárásokról szóló szakasz; |
| --- | --- |

e)

a vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, valamint a 35. cikkben említett teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatos békéltető és fellebbezési eljárásokról szóló szakasz;

| f) | a III. mellékletben említett szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférésről és azok díjszabásáról szóló szakasz; |
| --- | --- |

f)

a III. mellékletben említett szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférésről és azok díjszabásáról szóló szakasz;

| g) | minta a pályahálózat-működtető és a kérelmező között a 42. cikkel összhangban kötendő keretmegállapodáshoz. |
| --- | --- |

g)

minta a pályahálózat-működtető és a kérelmező között a 42. cikkel összhangban kötendő keretmegállapodáshoz.

A vasúthálózat-használati feltételekben található információkat évente frissíteni kell, és azoknak összhangban kell állniuk a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2008. június 17-i 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) 35. cikke értelmében közzéteendő vasúti infrastruktúra-nyilvántartással, vagy hivatkozniuk kell arra. A nem megfelelően karbantartott és romló minőségű infrastruktúráról a felhasználókat időben értesíteni kell.

A Bizottság a tapasztalatok alapján a 60a. cikkben említett eljárással összhangban a VI. melléklet 4. pontjának megfelelően módosíthatja és meghatározhatja az a) – g) pontban szereplő információkat. [Mód. 76]

A VI. melléklet a tapasztalatok fényében szükség szerint felülvizsgálható a 60a. cikkben előírt eljárásnak megfelelően.

(3)   A vasúthálózat-használati feltételeket naprakész állapotban kell tartani, és szükség esetén módosítani kell.

(4)   A vasúthálózat-használati feltételeket legkésőbb négy hónappal az infrastruktúrakapacitási kérelmek benyújtásának határideje előtt közzé kell tenni.

28. cikk

A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők közötti megállapodások

A vasúti szállítási szolgáltatásokat végző valamennyi vasúttársaság a közjog vagy a magánjog alapján megköti az igénybe vett vasúti infrastruktúra üzemeltetőivel a szükséges megállapodásokat. Az e megállapodásokat szabályozó feltételeknek ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban hátrányos megkülönböztetéstől menteseknek és átláthatóknak kell lenniük.

2.   SZAKASZ

Infrastruktúra- és szolgáltatás- használati díjak

29. cikk

A díjak kialakítása, megállapítása és beszedése

(1)   A tagállamok a 4. cikkben rögzített független igazgatás tiszteletben tartásával díjszabási rendszert hoznak létre.

Az igazgatás függetlensége feltételének figyelembevételével a tagállamok megállapítják az egyes díjszabási szabályokat is, vagy átruházzák ezt a jogkört a pályahálózat-működtetőre.

A tagállamok biztosítják, hogy a díjszabási rendszer és a díjszabási szabályok közzétételre kerüljenek a vasúthálózat-használati feltételekben.

A 4. cikkben meghatározott igazgatási függetlenség sérelme nélkül, és feltéve, hogy ezt a jogot legalább két évvel ezen irányelv hatálybalépése előtt alkotmányos törvény révén közvetlenül átruházták, a nemzeti parlamentnek joga lehet arra, hogy megvizsgálja és adott esetben felülvizsgálja a pályahálózat-működtető által meghatározott díjak mértékét. Egy lehetséges felülvizsgálat biztosítja, hogy a díjak megfelelnek ezen irányelvnek, a megállapított díjszabási rendszernek és díjszabási szabályoknak. [Mód. 141/rev]

A pályahálózat-működtető megállapítja és beszedi az infrastruktúra használatáért fizetendő díjat.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők együttműködjenek a több pályahálózatot igénybe vevő vasúti szolgáltatások üzemeltetéséhez szükséges hatékony díjszabási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében. A pályahálózat-működtetők kiemelten törekednek arra, hogy garantálják a nemzetközi vasúti szolgáltatások optimális versenyképességét, és biztosítsák a vasúthálózatok hatékony kihasználását.

A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők azon képviselői, akiknek a díjszabással kapcsolatos döntései kihatnak más pályahálózat-működtetők tevékenységére, együttműködnek annak érdekében, hogy a díjszabást
  közösen
  összehangolják vagy az érintett infrastruktúra használata vonatkozásában nemzetközi szintű díjszabást vezessenek be. [Mód. 77]

(3)   Azon esetek kivételével, amelyekre nézve a 32. cikk (2) bekezdése külön rendelkezéseket ír elő, a pályahálózat-működtetők kötelesek biztosítani, hogy az alkalmazott díjszabási konstrukció a teljes hálózatukra vonatkozóan ugyanazokon az elveken alapuljon.

(4)   A pályahálózat-működtetők biztosítják, hogy a díjszabási rendszer alkalmazása egyenértékű és hátrányos megkülönböztetéstől mentes díjakat eredményezzen a piac hasonló részén azonos jellegű szolgáltatásokat nyújtó különböző vasúttársaságok számára, és a ténylegesen alkalmazott díjak megfeleljenek a vasúthálózat használati feltételeiben rögzített szabályoknak.

(5)   A pályahálózat-működtető a kérelmezőktől kapott információkat üzleti titokként kezeli.

30. cikk

Infrastruktúra-költségek és -számlák

(1)   A pályahálózat-működtetők, kellő tekintettel a biztonsági követelményekre és az infrastruktúra-szolgáltatás minőségének fenntartására és javítására, kedvezményekben részesülnek az infrastruktúra biztosítása költségeinek és a pályahasználati díjaknak a csökkentése céljából.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdés az illetékes hatóság és a pályahálózat-működtető közötti, állami támogatást biztosító, legalább öt

  hét
  évre szóló szerződés révén végrehajtásra kerüljön.

(3)   A felek a szerződés teljes időtartamára szóló érvénnyel előzetesen megállapodnak a szerződés feltételeiben és a pályahálózat-működtető számára finanszírozást biztosító fizetési konstrukcióban.

E megállapodások alapelvei és paraméterei a VII. mellékletben találhatók amely a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően

A tagállamok a megállapodás aláírása előtt legalább egy hónappal kikérik az érdekelt felek véleményét, és a megállapodást a megkötésétől számított egy hónapon belül közzéteszik.

A pályahálózat-működtető biztosítja, hogy üzleti terve összhangban van a szerződés rendelkezéseivel.

Az 55. cikkben említett szabályozó szervezet megvizsgálja, hogy a pályahálózat-működtető közép- és hosszú távú becsült bevétele elegendő-e a megállapított teljesítménycélok eléréséhez, és legalább egy hónappal a megállapodás aláírása előtt erre vonatkozó ajánlásokat tesz.

Az illetékes hatóságnak indokolnia kell a szabályozó szervezet felé, amennyiben szándékában áll eltérni ezektől az ajánlásoktól. [Mód. 78]

(4)   A pályahálózat-működtetők az általuk működtetett eszközökről leltárat készítenek és vezetnek, amely tartalmazza azok folyó értékelését, valamint az infrastruktúra felújítására és korszerűsítésére fordított kiadások részleteit.

(5)   A pályahálózat-működtető és a szolgáltatási infrastruktúra működtetője meghatározza a III. mellékletnek megfelelően nyújtott különböző szolgáltatásokra és a vasúti járművek típusaira vonatkozó költségelosztó módszert a költségforrásról rendelkezésre álló ismeretek és a 31. cikkben említett díjszámítási elvek alapján. A tagállamok előírhatják ennek előzetes jóváhagyását. A módszert időről időre a legjobb nemzetközi gyakorlathoz kell igazítani.

31. cikk

Díjszámítási elvek

(1)   A vasúti infrastruktúra és a szolgáltatási infrastruktúra használati díjait a pályahálózat-működtető, illetve a szolgáltatási infrastruktúra működtetője részére kell megfizetni, és ők a díjakat tevékenységük finanszírozására használják fel.

(2)   A tagállamok előírják a pályahálózat-működtetőnek és a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetőjének, hogy bocsássák a szabályozó szervezet rendelkezésére a felszámított díjakkal kapcsolatos összes szükséges információt. A pályahálózat-működtetőnek és a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetőjének e tekintetben az egyes vasúttársaságok felé tudnia kell igazolni, hogy a 30–37. cikk értelmében a vasúttársaságnak ténylegesen kiszámlázott pályahasználati és szolgáltatási díjak megfelelnek a vasúthálózat-használati feltételekben rögzített módszernek, szabályoknak és adott esetben a díjtáblázatoknak.

(3)   Az e cikk (4) vagy (5) bekezdésének és a 32. cikknek a sérelme nélkül a minimális szolgáltatások összességéért fizetendő díjaknak a VIII. melléklet 1. pontjával összhangban meg kell egyezniük az adott vonat közlekedtetéséből közvetlenül eredő költséggel.

A VIII. melléklet 1. pontja a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben

  60a. cikkben
  említett eljárásnak megfelelően.

(4)   Az infrastruktúra-használati díjak tartalmazhatnak olyan díjat, amely tükrözi az infrastruktúra egy azonosítható szakaszán a torlódási időszakokban fellépő kapacitáshiányt.

(5)   
  A

  Amennyiben a közúti árufuvarozás esetében az uniós jogszabályok lehetővé teszik a zajhatásokból eredő költség felszámítását, a pályahasználati díjaknak meg kell felelniük a VIII. melléklet 2. pontjában meghatározott követelményeknek, azaz figyelembe kell venni az adott vonat közlekedtetése által okozott zajhatások költségét.
  A pályahasználati díjak ilyen irányú módosításával kompenzálhatók a vasúti járművek a lehető leggazdaságosabb, kevésbé zajos fékrendszerekkel való felszerelésére fordított beruházások. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ilyen differenciált díjak bevezetése ne járjon káros hatással a pályahálózat-működtető pénzügyi egyensúlyára. Az európai társfinanszírozás szabályait úgy kell módosítani, hogy az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszerhez hasonlóan lehetővé váljon a gördülőállomány a zajkibocsátás csökkentése érdekében történő átalakításának társfinanszírozása.

A VIII. melléklet 2. pontja a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben

  60a. cikkben
  előírt eljárásnak megfelelően, különösen a differenciált pályahasználati díjak elemeinek meghatározása érdekében,
  feltéve, hogy ez nem vezet a vasúti szállítási ágazaton belüli vagy a közúti szállítással folytatott verseny torzulásához a vasúti szállítás hátrányára
  .

Az infrastruktúra-használati díjak módosíthatók annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az adott vonat közlekedtetése által okozott, a VIII. melléklet 2. pontjában nem említett környezeti hatások költségét. Minden olyan módosítást, amely a vasúti szolgáltatások végzésével kapcsolatban kibocsátott levegőszennyező anyagok által okozott külső költségek internalizálását eredményezheti, az okozott hatás nagyságának megfelelően kell differenciálni.

Egyéb környezeti költségek felszámítása, amely növekedést eredményez a pályahálózat-működtető összbevételében, csak akkor engedélyezhető, ha ilyen díjat az uniós jog
  alapján
  a közúti árufuvarozás esetében is engedélyeznek

  alkalmaznak
  . Ha a közúti árufuvarozás számára az uniós jogszabályok nem engedélyezik közúti árufuvarozás számára az uniós jog nem engedélyezi ezt a környezetvédelmi díjat, e módosítás semmilyen átfogó változást nem idézhet elő a pályahálózat-működtető bevételében.

Amennyiben a környezetvédelmi díj többletbevételt eredményez, a bevétel

  bevételnek a szállítási módok javára történő
  felhasználási módjáról a tagállamok határoznak. Az érintett hatóságok megőrzik a szükséges információkat annak biztosítása érdekében, hogy a környezetvédelmi díjak eredete és azok felhasználása nyomon követhetővé váljék. A tagállamok rendszeresen a Bizottság rendelkezésére bocsátják ezt az információt. [Mód. 79]

(6)   A nemkívánatos aránytalan ingadozások elkerülése érdekében a (3), (4) és (5) bekezdésben említett díjak ésszerű járatszám és időintervallum alapul vételével átlagolhatók. Mindazonáltal az infrastruktúra-használati díj mértékének arányban kell állnia a különböző szolgáltatások költségeivel.

(7)   A III. melléklet 2. pontjában említett szolgáltatások biztosítása nem tartozik e cikk hatálya alá. Akárhogyan is, az említett szolgáltatásokra kiszabott díj nem haladhatja meg a szolgáltatás nyújtásának ésszerű haszonnal megnövelt költségét.

(8)   Ha a III. melléklet 3. és 4. pontjában kiegészítő és mellékszolgáltatásokként felsorolt szolgáltatásokat csak egy szolgáltató kínálja, az e szolgáltatásért felszámított díj nem haladhatja meg a szolgáltatás nyújtásának ésszerű haszonnal megnövelt költségét.

(9)   Felszámíthatók díjak az infrastruktúra-fenntartás céljára felhasznált kapacitásra is. E díjak nem haladhatják meg a pályahálózat-működtető fenntartási munkákból származó nettó bevételveszteségét.

(10)   A III. melléklet 2., 3. és 4. pontjában említett szolgáltatások nyújtására irányuló infrastruktúra üzemeltetője a pályahálózat-működtető rendelkezésére bocsátja azokat a díjakkal kapcsolatos információkat, amelyeket a 27. cikkel összhangban a vasúthálózat-használati feltételeknek tartalmazniuk kell.

32. cikk

Kivételek a díjszabási elvek alól

(1)   Amennyiben a piac ezt lehetővé teszi, a tagállamok a pályahálózat-működtető felmerült költségeinek teljes megtérülése érdekében,
  a vasúti ágazat
  optimális versenyképességnek különösen a nemzetközi vasúti áruszállítás számára való

  versenyképességének
  garantálása mellett hatékony, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes elvek alapján
  engedélyezhetik a pályahálózat-működtető számára, hogy
  felárat számíthatnak

  számítson
  fel. A díjszabási rendszernek tekintetbe kell vennie a vasúttársaságok által elért termelékenységnövekedést.

A díjak mértéke azonban nem zárhatja ki, hogy az infrastruktúrát olyan piaci szegmensek használják, amelyek legalább a vasúti szolgáltatás következtében közvetlenül felmerült költségeket, s ezen felül a piac által megengedett megtérülési arányt fedezni tudják.

A felár bevezetésének jóváhagyását megelőzően a tagállam gondoskodik arról, hogy a pályahálózat-működtető felmérje annak relevanciáját a különböző piaci szegmensek esetében. A pályahálózat-működtető által meghatározott piaci szegmensek listája legalább a következő három szegmenst tartalmazza: áruszállítási szolgáltatások, közszolgáltatási szerződés keretében történő személyszállítási szolgáltatások és más személyszállítási szolgáltatások. A pályahálózat-működtetők további piaci alszegmenseket különböztethetnek meg.

Meg kell határozni azokat a piaci szegmenseket is, amelyekben jelenleg nincs működő vasúttársaság, de a díjszabási rendszer érvénye alatt szolgáltatásnyújtásra kerülhet sor. A pályahálózat-működtető e piaci szegmensekre nem alkalmazhat felárat a díjszabási rendszerben.

A piaci szegmensek listáját a vasúthálózat-használati feltételekben nyilvánosságra kell hozni, és legalább ötévenként felül kell vizsgálni.

Ezeket a piaci szegmenseket a VIII. melléklet 3. pontjában megjelölt kritériumokkal összhangban, a szabályozó szervezet előzetes jóváhagyásával határozzák meg. A forgalommentes piaci szegmensekre vonatkozóan a felárak felszámításától el lehet tekinteni

  . További piaci szegmensek meghatározása a VIII. melléklet 3. pontjával összhangban történik
  .

A VIII. melléklet 3. pontja a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően.

(1a)
     
  A pályahálózat-működtetők magasabb díjakat állapíthatnak meg az olyan harmadik országból érkező vagy oda tartó áruszállításra, amelyek hálózatának nyomtávja eltér az Unión belüli fő vasúti hálózat nyomtávjától, annak érdekében, hogy a felmerült költségeket teljes egészében visszakapják.

(2)   A jövőben megvalósítandó vagy az 1988 után elkészült egyes beruházási projektek esetében a pályahálózat-működtető a projekt hosszú távú költségei alapján magasabb díjakat állapíthat meg, illetve alkalmazhat továbbra is, amennyiben a projekt növeli a hatékonyságot vagy a költséghatékonyságot vagy mindkettőt, és egyébként nem valósulhatna, illetve nem valósulhatott volna meg. Az ilyen díjszabás magában foglalhatja az új beruházásokkal kapcsolatos kockázatok megosztására vonatkozó megállapodásokat is.

(3)   A nemzeti ellenőrző-irányító és jelzőrendszerekkel ellátott vonalakon közlekedő, az Egységes Európai Vonatbefolyásoló Rendszerrel felszerelt vonatokra a VIII. melléklet 5. pontjának megfelelően átmenetileg csökkentett pályahasználati díj vonatkozik.
  A pályahálózat-működtető garantálni tudja, hogy e csökkentés nem jár bevételkieséssel. Ezt a csökkentést ugyanazon a vasútvonalon az ETCS-berendezéssel nem felszerelt vonatok magasabb díjának kell ellensúlyoznia.

A VIII. melléklet 5. pontja a tapasztalatok alapján az ERTMS-rendszer további népszerűsítése érdekében módosítható a

  60. cikkben

  60a. cikkben említett eljárásnak megfelelően
  .

(4)   A hátrányos megkülönböztetés megakadályozása érdekében biztosítani kell, hogy az egyes pályahálózat-működtetők infrastruktúrájuk egyenlő feltételek melletti használatáért kiszabott díjainak átlagos és határértékei hasonlóak legyenek, és az egy piaci szegmensen belüli hasonló szolgáltatások ugyanazon díjszabás alá essenek. A pályahálózat-működtető a vasúthálózat használati feltételeiben igazolja, hogy díjazási rendszere megfelel e követelményeknek, amennyiben ezt bizalmas üzleti információk közlése nélkül megteheti.

(5)   Ha a pályahálózat-működtető módosítani kívánja a díjszabási rendszer (1) bekezdésben említett alapvető elemeit, ezt köteles legalább a vasúthálózat-használati feltételek közzétételének a 27. cikk (4) bekezdése szerinti határideje előtt három hónappal közzétenni.

A tagállamok úgy határozhatnak, hogy amennyiben azt a tisztességes verseny szavatolása megkívánja, a 29. cikk (1) bekezdésében foglalt eszközöktől és határidőktől eltérő eszközök és határidők megállapításával tegyék közzé azon díjszabási rendszert és díjszabási szabályokat, amelyek konkrétan az olyan harmadik országokból érkező vagy oda tartó áruszállításra vonatkoznak, amelyek hálózatának nyomtávja eltér az Unión belüli fő vasúti hálózat nyomtávjától. [Mód. 80]

33. cikk

Kedvezmények

(1)   Az EUMSZ 101., 102., 106. és 107. cikkének sérelme nélkül és a 31. cikk (3) bekezdésében meghatározott közvetlen költségek elve ellenére a pályahálózat-működtető által a vasúttársaságok számára bármely szolgáltatásért felszámított díjakra biztosított kedvezményeknek meg kell felelniük az e cikkben megállapított feltételeknek.

(2)   A (3) bekezdésben foglaltak kivételével a kedvezmények a pályahálózat-működtető adminisztrációs költségeinek tényleges megtakarítására korlátozódnak. A kedvezmény mértékének meghatározásakor nem lehet figyelembe venni a felszámított díjba már beépített költségmegtakarítást.

(3)   A pályahálózat-működtetők az infrastruktúra minden felhasználója számára bevezethetnek díjcsökkentési rendszert, és meghatározott forgalomra vonatkozóan adhatnak új vasúti szolgáltatások fejlesztésének támogatására irányuló időszakos kedvezményeket vagy a nagymértékben kihasználatlan vonalak használatára ösztönző kedvezményeket.

(4)   A kedvezmények csak egy meghatározott infrastruktúraszakaszra felszámított díjakra vonatkozhatnak.

(5)   A hasonló szolgáltatásokra hasonló kedvezményrendszereket kell alkalmazni. A kedvezményrendszereket minden vasúttársaságra vonatkozóan megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.

34. cikk

Kifizetetlen környezeti, baleseti és infrastruktúra-költségeket kiegyenlítő juttatások

(1)   A tagállamok időszakos kiegyenlítési rendszert vezethetnek be, amely a vasúti infrastruktúra használata esetén kiegyenlíti a konkurens szállítási módok bizonyíthatóan kifizetetlen környezeti, baleseti és infrastruktúra-költségeit, amennyiben e költségek meghaladják az ezzel egyenértékű vasúti költségeket.

(2)   Ha egy kiegyenlítő juttatásban részesülő vasúttársaság kizárólagos jogokat élvez, ezzel egyidejűleg a felhasználókat is hasonló előnyökben kell részesíteni.

(3)   A használt módszernek és az elvégzett számításoknak nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lenniük. Mindenekelőtt ki lehet mutatni a konkurens infrastruktúra egyes kifizetetlen költségeit, amelyeket megtakaríthatott, és biztosítani kell, hogy a rendszert hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételekkel biztosítsák a vállalkozások számára.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy e rendszerek megfeleljenek az EUMSZ 93., 107. és 108. cikkének.

35. cikk

Teljesítményösztönző rendszer

(1)   Az infrastruktúra-díjszabási rendszerek a vasúti hálózat zavarainak minimalizálására és a vasúthálózat teljesítményének javítására ösztönzik a vasúttársaságokat és a pályahálózat-működtetőket a teljesítményösztönző rendszer segítségével. Ebbe beletartozhatnak a hálózat üzemelését zavaró cselekedetekért kiszabott büntetések, a zavarok által sújtott társaságok számára fizetett kártérítések, valamint a terv feletti teljesítményért járó jutalmak.

(2)   A teljesítményösztönző rendszernek a VIII. melléklet 4. pontjában felsorolt rendszer alapelvei a hálózat egészére vonatkoznak

  vonatkozó, következő elemeket tartalmazzák
  :

| a) | a szolgáltatási minőség megállapodás szerinti szintjének elérése és a szolgáltatás gazdasági életképességének megőrzése érdekében a pályahálózat-működtető a szabályozó szervezet jóváhagyása után megállapodik a kérelmezőkkel a teljesítményösztönző rendszer fő paramétereiről, különösen a késések költségéről, valamint a teljesítményösztönző rendszer alapján történő kifizetéseknek mind az egyes közlekedtetett vonatokra, mind az egyes vasúttársaságok összes közlekedtetett vonatára egy adott időszakon belül vonatkozó küszöbértékéről; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatási minőség megállapodás szerinti szintjének elérése és a szolgáltatás gazdasági életképességének megőrzése érdekében a pályahálózat-működtető a szabályozó szervezet jóváhagyása után megállapodik a kérelmezőkkel a teljesítményösztönző rendszer fő paramétereiről, különösen a késések költségéről, valamint a teljesítményösztönző rendszer alapján történő kifizetéseknek mind az egyes közlekedtetett vonatokra, mind az egyes vasúttársaságok összes közlekedtetett vonatára egy adott időszakon belül vonatkozó küszöbértékéről;

| b) | a pályahálózat-működtető a vonat közlekedtetése előtt legkésőbb 5 nappal közli a vasúttársaságokkal a késések számításának alapjául szolgáló menetrendet. |
| --- | --- |

b)

a pályahálózat-működtető a vonat közlekedtetése előtt legkésőbb 5 nappal közli a vasúttársaságokkal a késések számításának alapjául szolgáló menetrendet.

| c) | más létező jogorvoslati lehetőségek és a 50. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatban keletkező viták esetére békéltető eljárás áll rendelkezésre a viták gyors megoldására. Ezen eljárás alkalmazása esetén a határozatot 10 munkanapon belül meg kell hozni. |
| --- | --- |

c)

más létező jogorvoslati lehetőségek és a 50. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatban keletkező viták esetére békéltető eljárás áll rendelkezésre a viták gyors megoldására. Ezen eljárás alkalmazása esetén a határozatot 10 munkanapon belül meg kell hozni.

| d) | a pályahálózat-működtető évente egyszer közzéteszi a szolgáltatási minőségnek a vasúttársaságok által elért éves átlagos szintjét a teljesítményösztönző rendszerben megállapított fő paraméterek alapján. [Mód. 81] |
| --- | --- |

d)

a pályahálózat-működtető évente egyszer közzéteszi a szolgáltatási minőségnek a vasúttársaságok által elért éves átlagos szintjét a teljesítményösztönző rendszerben megállapított fő paraméterek alapján. [Mód. 81]

A VIII. melléklet
  teljesítményösztönző rendszerre vonatkozó további elemeket tartalmazó
  4. pontja a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben

  60a. cikkben
  említett eljárásnak megfelelően. [Mód. 82]

36. cikk

Foglalási díj

A pályahálózat-működtetők megfelelő díjat vethetnek ki az odaítélt, de fel nem használt kapacitásért. A díjnak a kapacitás hatékony kihasználására kell ösztönöznie. Amennyiben egy, az éves menetrend megállapítása keretében odaítélendő menetvonalra egynél,
  egymást átfedő menetvonalakra kettő vagy
  több kérelmező jelentkezik, akkor foglalási díjat kell kiszabni
  arra a kérelmezőre, amelyiknek a teljes menetvonalat vagy annak egy részét odaítélték, de azt nem használta
  . [Mód. 83]

A pályahálózat-működtetőnek mindig képesnek kell lennie arra, hogy tájékoztassa az érdekelt feleket a felhasználó vasúttársaságok számára már kiutalt infrastruktúrakapacitásról.

37. cikk

A több hálózatra kiterjedő díjszabási rendszerekkel kapcsolatos együttműködés

A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők a több hálózatra kiterjedő forgalom tekintetében együttműködjenek a 32. cikkben említett felárak lehetővé tétele és a 35. cikkben említett teljesítményösztönző rendszerek hatékony alkalmazása érdekében. A nemzetközi vasúti szolgáltatások versenyképességének optimalizálása érdekében a pályahálózat-működtetők ennek megfelelő eljárásokat alakítanak ki az ezen irányelvben rögzített szabályok alapján.

3.   SZAKASZ

Az infrastruktúrakapacitás elosztása

38. cikk

Kapacitásjogok

(1)   Az infrastruktúrakapacitást a pályahálózat-működtető osztja el. A kérelmezőnek már kiutalt kapacitást a jogosult nem ruházhatja át másik vállalkozásra vagy szolgáltatásra.

Az infrastruktúrakapacitással való kereskedés tilos, és a későbbi kapacitáselosztásából való kizáráshoz vezet.

Nem tekintendő átruházásnak, ha a vasúttársaság a kapacitást olyan kérelmező tevékenységeinek gyakorlására használja, amely nem minősül vasúttársaságnak.

(2)   Az adott infrastruktúrakapacitás használati joga menetvonal formájában legfeljebb egy szolgálati menetrend érvényességi időszakára adható a kérelmezőknek.

A pályahálózat-működtető és a kérelmező a 42. cikknek megfelelően, a szolgálati menetrend érvényességi időszakánál hosszabb időtartamra szóló keretmegállapodást köthet az adott vasúti infrastruktúra használatára.

(3)   A pályahálózat-működtetőnek és a kérelmezőnek az infrastruktúrakapacitás elosztásával kapcsolatos jogait és kötelességeit szerződések vagy a tagállami jogszabályok rögzítik.

(4)   Amennyiben egy kérelmező infrastruktúrakapacitást szándékozik kérelmezni a 2. cikkben meghatározott nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetése céljából, tájékoztatnia kell erről az érintett pályahálózat-működtetőket és szabályozó szerveket. A különböző tagállamokban található állomások közötti nemzetközi személyszállítási szolgáltatás célja, valamint a hatályos közszolgáltatási szerződésekre gyakorolt lehetséges gazdasági hatása értékelésének elősegítése érdekében, a szabályozó szervek biztosítják a közszolgáltatási szerződésben meghatározott vasúti személyszállítást erre az útvonalra odaítélő bármely illetékes hatóság, valamint az egyéb, a 9. cikk (3) bekezdése alapján a hozzáférés korlátozására jogosult bármely érdekelt illetékes hatóság és az ezen a nemzetközi személyszállítási szolgáltatási útvonalon közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vasúttársaság tájékoztatását.

39. cikk

Kapacitáselosztás

(1)   A tagállamok a 4. cikkben rögzített független igazgatás feltételének figyelembe vételével meghatározzák az infrastruktúrakapacitás elosztásának kereteit. Különös kapacitáselosztási szabályokat kell rögzíteni. A kapacitást a pályahálózat-működtető osztja el. A pályahálózat-működtető különösen ügyel arra, hogy az infrastruktúrakapacitás elosztása tisztességesen és hátrányos megkülönböztetéstől mentesen, az uniós jog tiszteletben tartásával történjék.

(2)   A pályahálózat-működtetők a kapott információkat üzleti titokként kezelik.

40. cikk

Együttműködés a több hálózatra kiterjedő infrastruktúrakapacitás elosztásában

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők együttműködjenek a több hálózatra kiterjedő infrastruktúrakapacitás hatékony kialakításában és elosztásában, beleértve a 42. cikkben említett keretmegállapodások alapján történő együttműködést is. A pályahálózat-működtetők ennek megfelelő eljárásokat alakítanak ki az ezen irányelvben rögzített szabályok alapján, és a nemzetközi menetvonalakat ezen eljárások szerint szervezik.

A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők képviselőit, amelynek az elosztással kapcsolatban hozott döntései kihatnak más pályahálózat-működtetők tevékenységére, az infrastruktúra nemzetközi szintű elosztásának összehangolásába, illetve a vonatkozó kapacitás elosztásába bevonják az áruszállításra összpontosító hálózatokról szóló uniós jogszabályok különleges rendelkezéseinek sérelme nélkül.
  E képviselők gondoskodnak arról, hogy a résztvevők jegyzéke, ezen együttműködés módszerei és az infrastruktúrakapacitás felméréséhez és elosztásához használt valamennyi feltétel nyilvánosan hozzáférhető legyen.
  A harmadik országok pályahálózat-működtetőinek megfelelő képviselői is bevonhatók az eljárásokba. [Mód. 85]

(2)   A Bizottság és a szabályozó szervezetek képviselői, akik az 57. cikkel összhangban működnek együtt, tájékoztatást és megfigyelői minőségben meghívást kapnak minden olyan ülésre, amelyen kapnak az infrastruktúra elosztására vonatkozó közös elvekről és gyakorlatokról tárgyalnak..IT-alapú elosztási rendszerek esetében a szabályozó szervezeteknek elegendő tájékoztatást kell kapniuk ezekről a rendszerekről annak érdekében, hogy a rájuk háruló szabályozó felügyeletet az 56. cikk rendelkezéseinek megfelelően elvégezhessék. [Mód. 86]

(3)   A hálózatközi vonatforgalom számára infrastruktúrakapacitást elosztó értekezleteken vagy egyéb tevékenységek során csak a pályahálózat-működtetők képviselői hozhatnak döntést.

(4)   Az (1) bekezdésben említett együttműködés résztvevői gondoskodnak arról, hogy a résztvevők jegyzéke, ezen együttműködés módszerei és az infrastruktúrakapacitás felméréséhez és elosztásához használt valamennyi feltétel nyilvánosan hozzáférhető legyen.

(5)   Az (1) bekezdésben említett együttműködés keretében a pályahálózat-működtetők felmérik az igényeket, és adott esetben nemzetközi menetvonalakat javasolnak és hoznak létre a 48. cikkben említett eseti kérések tárgyát képező nemzetközi áruvonatok üzemeltetésének megkönnyítésére.

Az előzetesen felállított nemzetközi menetvonalakat mindegyik részt vevő pályahálózat-működtetőn keresztül a kérelmezők rendelkezésére kell bocsátani.

41. cikk

Kérelmezők

(1)   Infrastruktúrakapacitást
  a

  az ezen irányelv szerinti kérelmezők igényelhetnek.
  Az ilyen infrastruktúrakapacitást kérelmezők vasúttársaságot jelölnek ki a pályahálózat-működtetővel való megállapodás 28. cikknek megfelelően történő megkötésére.

  [Mód. 84]

(2)   A pályahálózat-működtetők a kérelmezők számára követelményeket írhatnak elő az infrastruktúra jövőbeni bevételeivel és használatával kapcsolatos jogos elvárásaik védelme érdekében. E követelmények csak pénzügyi garancia nyújtását tartalmazhatják, amely nem lépheti túl a kérelmező tevékenységének tervezett volumenével arányos mértéket, továbbá szavatolást arra nézve, hogy a kérelmező az előírásoknak megfelelő ajánlatokat tud készíteni az infrastruktúrakapacitásra.

(3)   
  A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák a


  A
  (2) bekezdés alkalmazásában követendő kritériumokat
  Ezeket az intézkedéseket, melyek ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 63. cikk (3) bekezdésének


  a tapasztalatok alapján a 60a. cikkben említett eljárásnak
  megfelelően
  végrehajtási aktusként kell elfogadni
  lehet módosítani
  . [Mód. 87]

42. cikk

Keretmegállapodások

(1)   A kérelmező és a pályahálózat-működtető között az EUMSZ 101., 102. és 106. cikkének sérelme nélkül keretmegállapodás köthető. E keretmegállapodás felsorolja a kérelmező által a szolgálati menetrend érvényességi idejét meghaladó időszakra igényelt és számára felajánlott infrastruktúrakapacitás jellemzőit. E keretmegállapodás nem írja le részletesen a menetvonalat, de úgy kell elkészíteni, hogy kielégítse a kérelmező jogos kereskedelmi igényeit. A tagállamok előírhatják, hogy az ilyen keretmegállapodásokat az ezen irányelv 55. cikkében említett szabályozó szervezettel jóvá kell hagyatni.

(2)   A keretmegállapodások nem zárhatják ki a vonatkozó infrastruktúra más kérelmezők vagy szolgáltatások általi használatát.

(3)   A keretmegállapodás módosítható vagy korlátozható a vasúti infrastruktúra jobb kihasználása érdekében.

(4)   A keretmegállapodás tartalmazhat szankciókat arra az esetre, ha a megállapodás módosítása vagy felbontása válnék szükségessé.

(5)   A keretegyezmények főszabály szerint ötéves időtartamra szólnak, és az eredeti érvényességi idejükkel megegyező időtartamokkal meghosszabbíthatók. A pályahálózat-működtető egyedi esetekben rövidebb vagy hosszabb időtartamban is megállapodhat. Az öt évnél hosszabb időtartamot kereskedelmi szerződések meglétére, különleges beruházásokra vagy kockázatokra vonatkozó hivatkozásokkal kell megindokolni.

(6)   A 49. cikkben említett szakosított infrastruktúrát használó, jelentős és hosszú távú beruházásokat igénylő szolgáltatások esetében – a kérelmező kellő indokolása esetén – a keretegyezmények tizenöt évre köthetők. Az időtartam csak kivételes esetekben, elsősorban nagyléptékű, hosszú távú beruházások esetében haladhatja meg a 15 évet és különösen akkor, ha a beruházásra vonatkozó kötelezettségvállalásokat a többéves amortizációs tervvel együtt szerződésbe foglalták.

Ezekben a kivételes esetekben a keretegyezmény részletesen meghatározhatja az időtartama alatt biztosítandó kapacitásmutatókat. E mutatók magukban foglalhatják a menetvonalak kihasználtságát, mennyiségét és minőségét. A pályahálózat-működtető csökkentheti a 52. cikkben említett kihasználtsági küszöbértéket legalább egy hónapban nem elérő fenntartott kapacitást.

2010. január 1-jétől kezdődően ötéves időtartamra szóló, egyszer megújítható első keretegyezmény hozható létre a szolgáltatást 2010. január 1-jét megelőzően üzemeltető kérelmezők által használt kapacitásmutatók alapján, a különleges beruházások vagy a létező kereskedelmi szerződések figyelembevétele érdekében. Az 55. cikkben említett szabályozó szerv felel az ilyen egyezmény hatálybalépésének engedélyezéséért.

(7)   Az üzleti titoktartás betartása mellett az egyes keretmegállapodások lényegét minden érdekelt fél számára hozzáférhetővé kell tenni.

43. cikk

Az elosztási folyamat ütemterve

(1)   A pályahálózat-működtető köteles betartani a kapacitáselosztás IX. mellékletben meghatározott ütemtervét.

A IX. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a
  60a. cikkben
  említett eljárásnak megfelelően.

(2)   A pályahálózat-működtetők a szolgálati menetrendtervezettel kapcsolatos tanácskozások megkezdése előtt megállapodnak az érdekelt infrastruktúra-üzemeltetőkkel a szolgálati menetrendbe felvenni kívánt nemzetközi menetvonalakban. Ennek kiigazítására kizárólag akkor kerülhet sor, ha ez elengedhetetlenül szükséges,
  és azt megfelelően indokolni kell
  . [Mód. 88]

44. cikk

Kérelmezés

(1)   A kérelmezők közjogi vagy magánjogi kérelemmel fordulhatnak a pályahálózat-működtetőhöz, vasúti infrastruktúrahasználati jogok elnyerését biztosító megállapodás megkötése érdekében, a IV. fejezet 2. szakaszában előírt díj ellenében.

(2)   A rendes szolgálati menetrendre vonatkozó kérelmek tekintetében be kell tartani a IX. mellékletben megállapított határidőket.

(3)   A keretmegállapodást kötött kérelmezők a megállapodásnak megfelelően nyújthatják be kérelmüket.

(4)   A kérelmezők egyetlen pályahálózat-működtetőhöz folyamodva kérnek több hálózatra kiterjedő infrastruktúrakapacitást. A pályahálózat-működtető engedélyt kap, hogy a kérelmező nevében más érdekelt infrastruktúra-üzemeltetőknél eljárjon.

(5)   A pályahálózat-működtetők biztosítják, hogy a több hálózatra kiterjedő infrastruktúrakapacitást kérelmezők közvetlenül folyamodhassanak a pályahálózat-működtetők által esetlegesen létrehozott közös szervezethez, mint amilyen a vasúti folyosókért felelős egyablakos ügyintézőhely.

45. cikk

Menetrendkészítés

(1)   A pályahálózat-működtető lehetőség szerint eleget tesz minden infrastruktúrakapacitásra vonatkozó kérésnek, beleértve a több hálózatot átszelő menetvonalakra vonatkozó kérelmeket is, és lehetőség szerint figyelembe veszi a kérelmezőket terhelő összes korlátozást, ideértve a vállalkozásukra gyakorolt gazdasági hatást.

(2)   A pályahálózat-működtető a menetrendkészítés és az összehangolási eljárás keretében elsőbbséget adhat bizonyos szolgáltatásoknak, de csak a 47. és 49. cikkben szabályozott módon.

(3)   A pályahálózat-működtető megbeszéli a szolgálati menetrendtervezetet az érdekelt felekkel, és legalább egy hónapot biztosít számukra véleményük kifejtésére. Az érdekelt felek közé tartoznak mindazok, akik infrastruktúrakapacitást kértek, és azok az egyéb felek, akik észrevételeket kívánnak tenni arra nézve, hogy a szolgálati menetrend esetükben hogyan befolyásolja vasúti szolgáltatások igénybevételére vonatkozó képességüket a szolgálati menetrend érvényességének ideje alatt.

(4)   A pályahálózat-működtető kérésre ésszerű időn belül és a 46. cikkben említett összehangolási eljárás lefolytatásához kellő időben térítésmentesen, írásos formában a következő információkat felülvizsgálat céljára a kérelmező rendelkezésére bocsátja:

| a) | az ugyanarra az útvonalra az összes többi kérelmező által igényelt menetvonalak; |
| --- | --- |

a)

az ugyanarra az útvonalra az összes többi kérelmező által igényelt menetvonalak;

| b) | az összes többi kérelmező számára kiosztott menetvonalak, valamint az adott menetvonalakra vonatkozó, függőben lévő menetvonalkérelmek; |
| --- | --- |

b)

az összes többi kérelmező számára kiosztott menetvonalak, valamint az adott menetvonalakra vonatkozó, függőben lévő menetvonalkérelmek;

| c) | az összes többi kérelmező számára az előző szolgálati menetrenddel megegyező útvonalakon kiutalt menetvonalak; |
| --- | --- |

c)

az összes többi kérelmező számára az előző szolgálati menetrenddel megegyező útvonalakon kiutalt menetvonalak;

| d) | a vonatkozó útvonalakon rendelkezésre álló fennmaradó kapacitás; |
| --- | --- |

d)

a vonatkozó útvonalakon rendelkezésre álló fennmaradó kapacitás;

| e) | a kiosztás során alkalmazott kritériumokra vonatkozó teljes és részletes információk. |
| --- | --- |

e)

a kiosztás során alkalmazott kritériumokra vonatkozó teljes és részletes információk.

(5)   A pályahálózat-működtető minden jelzett aggály esetében megteszi a megfelelő intézkedéseket.

46. cikk

Összehangolási eljárás

(1)   Ha a 45. cikkben említett menetrendkészítés során a pályahálózat-működtető ellentmondásokat észlel a különböző kérelmek között, a kérelmek összehangolásával megkísérli az összes igény lehetőség szerinti legjobb összeegyeztetését.

(2)   Összehangolást igénylő helyzet kialakulása esetén a pályahálózat-működtetőnek jogában áll ésszerű korlátok között a kért infrastruktúrakapacitástól eltérő ajánlatot tenni.

(3)   A pályahálózat-működtető konzultáció folytatásával minden felmerülő konfliktust megpróbál rendezni az érintett kérelmezővel.

(4)   Az összehangolási eljárást szabályozó elveket a vasúthálózat-használati feltételekben határozzák meg. Az elveknek különösen tükrözniük kell a nemzetközi menetvonalak kialakításának nehézségét és a módosítás más infrastruktúra-üzemeltetőkre gyakorolt esetleges hatását.

(5)   Ha az infrastruktúrakapacitással kapcsolatos kérések nem elégíthetők ki összehangolás nélkül, a pályahálózat-működtetők koordináció útján megpróbálják az összes kérést teljesíteni.

(6)   Más létező jogorvoslati lehetőségek és az 56. cikk sérelme nélkül, az infrastruktúra-elosztással kapcsolatban keletkező viták esetén békéltető eljárás áll rendelkezésre a viták gyors megoldására. Ezt az eljárást a vasúthálózat-használati feltételekben határozzák meg. Ezen eljárás alkalmazása esetén a határozatot 10 munkanapon belül meg kell hozni.

47. cikk

Túlterhelt infrastruktúra

(1)   Ha az infrastruktúrakapacitás iránti igények a kért menetvonalak összehangolása és a kérelmezőkkel folytatott konzultációk után nem elégíthetők ki kellő mértékben, a pályahálózat-működtető haladéktalanul köteles a kérdéses infrastruktúra- szakaszt túlterheltnek minősíteni. Ugyanezt kell tenni azon infrastruktúra esetében is, amelyen a közeljövőben előreláthatólag kapacitáshiány lép fel.

(2)   Ha egy infrastruktúra túlterheltnek minősült, a pályahálózat-működtető az 50. cikkben előírt kapacitáselemzést végez, kivéve ha az 51. cikkben előírt kapacitásbővítési terv megvalósítása már folyamatban van.

(3)   Ha a 31. cikk (4) bekezdésében előírt díjakat nem vetették ki vagy nem értek el általuk kielégítő eredményt, és az infrastruktúrát túlterheltnek minősítették, a pályahálózat-működtető ezenfelül elsőbbségi feltételeket alkalmazhat az infrastruktúrakapacitás elosztására.

(4)   Az elsőbbségi feltételek figyelembe veszik az adott szolgáltatás fontosságát a közösség számára más, ennek eredményeképpen kizárt szolgáltatásokhoz képest.

E kereteken belül a megfelelő szállítási szolgáltatások biztosítása érdekében, mindenekelőtt a közszolgáltatási követelmények teljesítéséért vagy a vasúti áruszállítás
  , különösen a nemzetközi áruszállítás
  fejlődésének elősegítéséért a tagállamok hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett minden szükséges intézkedést megtehetnek annak érdekében, hogy ezek a szolgáltatások elsőbbséget élvezzenek az infrastruktúrakapacitás elosztása során. [Mód. 89]

A tagállamok adott esetben a bevételkiesésnek megfelelő kártérítést ítélhetnek meg a pályahálózat-működtetőnek, ha a második albekezdés értelmében a kapacitás bizonyos szolgáltatások számára való fenntartásának szükségessége bevételkiesést eredményez.

Ezen intézkedések és kártérítések megállapításakor figyelembe kell venni a kizárás más tagállamokra gyakorolt hatását is.

(5)   Az árufuvarozás

  árufuvarozásnak
  és különösen a nemzetközi árufuvarozás jelentőségét kellő mértékben figyelembe kell venni

  árufuvarozásnak szerepelniük kell
  az elsőbbségi feltételek meghatározása során

  között
  . [Mód. 90]

(6)   Az infrastruktúra túlterheltsége esetén követendő eljárásokat és alkalmazandó feltételeket a vasúthálózat-használati feltételekben kell rögzíteni.

48. cikk

Eseti kérések

(1)   A pályahálózat-működtető a lehető legrövidebb időn, de legfeljebb öt munkanapon belül válaszol az egyes menetvonalakat illető eseti kérésekre. A rendelkezésre álló szabad kapacitással kapcsolatos információkat a kapacitást esetleg igénybe venni kívánó valamennyi kérelmező rendelkezésére kell bocsátani.

(2)   A pályahálózat-működtetők szükség esetén felmérik a végleges szolgálati menetrenden belül fenntartandó kapacitásigényt, amely lehetővé teszi számukra, hogy gyorsan reagáljanak az előrelátható eseti kapacitáskérelmekre. Ez a rendelkezés a túlterhelt infrastruktúra esetében is érvényes.

49. cikk

Szakosított infrastruktúra

(1)   Az infrastruktúrakapacitás a (2) bekezdés sérelme nélkül elvileg minden olyan szolgáltatástípus számára rendelkezésre áll, amely megfelel a menetvonalon való működéshez szükséges követelményeknek.

(2)   Ha vannak megfelelő alternatív útvonalak, a pályahálózat-működtető az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően különleges infrastruktúrát jelölhet ki meghatározott közlekedéstípusok számára. Ilyen kijelölés esetén a pályahálózat-működtető az infrastruktúrakapacitás elosztása során az EUMSZ 101., 102. és 106. cikkének sérelme nélkül elsőbbségben részesítheti e közlekedéstípust.

A kijelölés nem akadályozza meg az infrastruktúra más közlekedéstípusok általi használatát, amennyiben az infrastruktúra rendelkezik szabad kapacitással.

(3)   Ha a (2) bekezdésnek megfelelően kijelölték az infrastruktúrát, azt jelezni kell a vasúthálózat-használati feltételekben.

50. cikk

Kapacitáselemzés

(1)   A kapacitáselemzés célja, hogy meghatározza az infrastruktúrakapacitás korlátait, amelyek megakadályozzák a kapacitással kapcsolatos kérelmek megfelelő teljesítését, és a további kérések kielégítését lehetővé tevő javaslatok megtételét. Az elemzés meghatározza a túlterheltség okait, valamint a túlterheltség enyhítésére irányuló rövid- és középtávú intézkedéseket.

(2)   Az elemzés figyelembe veszi az infrastruktúrát, az üzemeltetési eljárásokat, az infrastruktúrán nyújtott különböző szolgáltatásokat és mindezen tényezőknek az infrastruktúrakapacitásra gyakorolt hatását. A tervezett intézkedések közé tartozik mindenekelőtt az útvonal-módosítás, a menetrend módosítása, a sebességmódosítások és az infrastruktúra javítása.

(3)   A kapacitáselemzést az infrastruktúra túlterheltté nyilvánítását követő hat hónapon belül el kell végezni.

51. cikk

Kapacitásbővítési terv

(1)   A kapacitáselemzés elvégzését követő hat hónapon belül a pályahálózat-működtető kapacitásbővítési tervet készít.

(2)   A kapacitásbővítési terv kidolgozására az érintett túlterhelt infrastruktúra felhasználóival folytatott konzultációt követően kerül sor.

A terv meghatározza:

| a) | a túlterheltség okait; |
| --- | --- |

a)

a túlterheltség okait;

| b) | a forgalom valószínű jövőbeni fejlődését; |
| --- | --- |

b)

a forgalom valószínű jövőbeni fejlődését;

| c) | az infrastruktúra-fejlesztés korlátait; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúra-fejlesztés korlátait;

| d) | a kapacitásbővítés lehetőségeit és költségeit, beleértve az infrastruktúra-használati díjak valószínű változásait. |
| --- | --- |

d)

a kapacitásbővítés lehetőségeit és költségeit, beleértve az infrastruktúra-használati díjak valószínű változásait.

A tervnek emellett a meghatározott lehetséges intézkedések költség-haszon elemzése alapján rögzítenie kell az infrastruktúrakapacitás bővítéséhez szükséges lépéseket az intézkedések végrehajtására vonatkozó ütemtervvel együtt.

A terv a tagállam előzetes jóváhagyásához köthető. Az 55. cikkben említett szabályozó szervezet véleményt adhat ki arról, hogy a tervben megjelölt intézkedések megfelelőek-e

  felügyeli a konzultációs folyamatot annak biztosítása érdekében, hogy azt megkülönböztetésmentes módon folytassák le
  . [Mód. 91]

Egy transzeurópai hálózat, illetve egy vagy több transzeurópai hálózatot jelentősen befolyásoló menetvonal túlterheltsége esetén az 57. cikkben meghatározott szabályozó szervezetek hálózata véleményt adhat ki e terv megalapozottságáról. [Mód. 92]

(3)   A pályahálózat-működtető beszünteti a 31. cikk (4) bekezdése szerinti díjak felszámítását az érintett infrastruktúrára vonatkozóan, ha:

| a) | nem készít kapacitásbővítési tervet; vagy |
| --- | --- |

a)

nem készít kapacitásbővítési tervet; vagy

| b) | nem halad előre a kapacitásbővítési tervben meghatározott intézkedések megvalósításával. |
| --- | --- |

b)

nem halad előre a kapacitásbővítési tervben meghatározott intézkedések megvalósításával.

A pályahálózat-működtető azonban az 55. cikkben említett szabályozó szervezet jóváhagyásával továbbra is felszámíthatja e díjakat, ha:

| a) | a kapacitásbővítési terv az ellenőrzésén kívül eső okok miatt nem valósítható meg; vagy |
| --- | --- |

a)

a kapacitásbővítési terv az ellenőrzésén kívül eső okok miatt nem valósítható meg; vagy

| b) | a rendelkezésre álló lehetőségek gazdaságilag vagy pénzügyileg nem életképesek. |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló lehetőségek gazdaságilag vagy pénzügyileg nem életképesek.

52. cikk

A menetvonalak használata

(1)   A pályahálózat-működtető a vasúthálózat-használati feltételekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint az elosztási eljárás elsődlegességeinek kidolgozásakor figyelembe veszi a menetvonalak korábbi kihasználtságát.

(2)   A pályahálózat-működtető különösen túlterhelt infrastruktúra esetén követelheti azon menetvonal átadását, amelynek kihasználtsága legalább egy hónapon át a vasúthálózat-használati feltételekben meghatározandó küszöb alatt volt, kivéve ha erre az üzemeltető ellenőrzésén kívül eső, nem gazdasági okok miatt került sor.

53. cikk

Infrastruktúrakapacitás pályafenntartási munkák céljára

(1)   A pályafenntartási munkák elvégzéséhez szükséges infrastruktúrakapacitási igényeket a menetrend-készítési folyamat során kell leadni.

(2)   A pályahálózat-működtető kellően figyelembe veszi a rendszeres pályafenntartási munkákra fenntartott infrastruktúrakapacitásnak a kérelmezőkre gyakorolt hatását.

(3)   A pályahálózat-működtető kellő időben

  legalább egy héttel azok megkezdése előtt
  értesíti az érdekelt feleket a nem tervszerű pályafenntartási munkákról. [Mód. 93]

54. cikk

Különleges intézkedések zavar esetén

(1)   A vasúti közlekedés műszaki hiba vagy baleset miatti zavara esetén a pályahálózat-működtető köteles minden szükséges intézkedést megtenni a szokásos állapot visszaállítására. E célból katasztrófatervet dolgoz ki, amely felsorolja a vasúti közlekedésben bekövetkezett súlyos balesetek vagy zavarok esetén értesítendő szervezeteket.

1a)
     
  A pályahálózat-működtetők cselekvési tervekkel rendelkeznek balesetek vagy műszaki hibák esetére. [Mód. 94]

(2)   Az infrastruktúrát ideiglenesen használhatatlanná tevő vészhelyzetben vagy üzemzavar esetén az odaítélt menetvonalak a rendszer megjavításához szükséges időre figyelmeztetés nélkül visszavonhatók.

Ha a pályahálózat-működtető szükségesnek ítéli, megkövetelheti a vasúttársaságoktól, hogy a szokásos állapot legrövidebb időn belüli helyreállításához általa legmegfelelőbbnek ítélt eszközöket bocsássák a rendelkezésére.

(3)   A tagállamok megkövetelhetik, hogy a vasúttársaságok vegyenek részt a biztonsági szabványok és szabályok általuk való betartásának végrehajtásában és ellenőrzésében.

  Vis maior esetek kivételével, elsősorban sürgős és a biztonság szempontjából lényeges munkálatok esetén e cikk értelmében egy szállítási tevékenységhez rendelt menetvonal nem szüntethető meg a szolgálati menetrendben meghatározott menetrendjét megelőző két hónapon belül, ha az érintett jelentkező nem egyezik bele egy ilyen jellegű megszüntetésbe. Ilyen esetben az érintett pályahálózat-működtető mindent megtesz azért, hogy azonos minőségű és megbízhatóságú menetvonalat ajánljon a jelentkezőnek, akinek jogában áll ezt elfogadni vagy elutasítani. Az utóbbi esetben igényt tarthat legalább a megfelelő díj visszafizetésére
  . [Mód. 95]

4.   SZAKASZ

Szabályozó szervezet

55. cikk

Nemzeti s
  zabályozó
  szervezetek

(1)   Mindegyik tagállam létrehoz egy, a vasúti ágazatra vonatkozó nemzeti szabályozó szervezetet. E szervezetnek önálló hatóságnak kell lennie, mely szervezeti, működési, hierarchikus és döntéshozatali tekintetben jogilag elkülönül és független minden egyéb állami hatóságtól. E szervezetnek továbbá szervezetét, pénzügyi döntéseit, jogi felépítését és döntéshozatali funkcióit tekintve függetlennek kell lennie bármely pályahálózat-működtetőtől, díjszabási szervezettől, elosztó szervezettől vagy kérelmezőtől. 1 Továbbá bármely, a közszolgáltatási szerződések odaítélésében részt vevő illetékes hatóságtól függetlenül kell működnie.
  A szabályozó szervezet megfelelő szervezeti kapacitással rendelkezik humán és anyagi erőforrások tekintetében, amelyeknek meg kell felelniük egyrészt a tagállami vasúti ágazat tevékenységi szintjének, például a forgalom nagyságának, másrészt a hálózat méretének az 56. cikkben ráruházott feladatok teljesítése érdekében.

(2)   A tagállamok olyan szabályozó szervezeteket is létrehozhatnak, amelyek hatásköre több szabályozott ágazatra is kiterjed, ha ezek az integrált szabályozó hatóságok megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott függetlenségi követelményeknek.

(3)   A vasúti ágazati szabályozó szervezet elnökét és igazgatótanácsát egyértelmű, a függetlenséget garantáló szabályok alapján, határozott időre
  a nemzeti vagy egyéb illetékes parlament nevezik
  ki, és megbízatása megújítható. A fenti személyeket olyan személyek közül választják ki,
  akik a vasúti ágazat szabályozásával kapcsolatos ismeretekkel és tapasztalatokkal vagy egyéb ágazatok szabályozásával kapcsolatos ismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkeznek, és lehetőség szerint
  akiknek megbízatásuk idején, valamint a kinevezésük előtti 3 éves

  legalább 2 éves
  időszakban
  , illetve a nemzeti jogszabályok szerint meghatározott hosszabb ideig
  sem közvetve, sem közvetlenül semmilyen szakmai beosztásuk vagy felelősségük, érdekük vagy üzleti kapcsolatuk nem állt fenn a szabályozott vállalkozásokkal vagy szervezetekkel.
  E személyek erről megfelelő érdekeltségi nyilatkozatban egyértelmű módon nyilatkoznak.
  Megbízatásuk lejárta után legalább három

  két
  évig
  , illetve a nemzeti jogszabályok szerint meghatározott hosszabb ideig
  nem állhat fenn semmilyen szakmai beosztásuk vagy felelősségük, érdekük vagy üzleti kapcsolatuk a szabályozott vállalkozásokkal vagy szervezetekkel. Az elnök és az igazgatótanács teljes jogkörrel rendelkezik a szabályozó szervezet személyzetének felvételére és irányítására vonatkozóan.
  Teljes mértékben függetlenül kell eljárniuk, és semmilyen esetben sem befolyásolhatják őket egy kormány, vagy magán, illetve állami kézben lévő vállalkozás utasításai
  . [Mód. 96]

56. cikk

A
  nemzeti
  szabályozó

  szervezet

  szervezetek
  feladatai

(1)   A 46. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül, a kérelmező jogorvoslati kérelemmel fordulhat a szabályozó szervezethez, ha úgy véli, hogy tisztességtelen bánásmódban vagy hátrányos megkülönböztetésben volt része, vagy valamely más sérelem érte, különösen a pályahálózat-működtető vagy adott esetben a vasúttársaság vagy a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője által elfogadott döntések ellen a következőkkel kapcsolatban:

| a) | a vasúthálózat-használati feltételek; |
| --- | --- |

a)

a vasúthálózat-használati feltételek;

| b) | az abban meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

b)

az abban meghatározott követelmények;

| c) | az elosztási folyamat és eredménye; |
| --- | --- |

c)

az elosztási folyamat és eredménye;

| d) | a díjszabási konstrukció; |
| --- | --- |

d)

a díjszabási konstrukció;

| e) | a fizetendő vagy esetlegesen fizetendő infrastruktúra-használati díjak mértéke vagy struktúrája; |
| --- | --- |

e)

a fizetendő vagy esetlegesen fizetendő infrastruktúra-használati díjak mértéke vagy struktúrája;

| f) | a hozzáféréssel kapcsolatos megállapodások a 10., 11. és 12. cikk szerint; |
| --- | --- |

f)

a hozzáféréssel kapcsolatos megállapodások a 10., 11. és 12. cikk szerint;

| g) | a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok díjszabása a 13. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

g)

a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok díjszabása a 13. cikkel összhangban;

| ga) | engedélyezési döntések olyan esetekben, amikor a szabályozó szervezet nem azonos az engedélyeket a 16. cikknek megfelelően kibocsátó szervezettel. |
| --- | --- |

ga)

engedélyezési döntések olyan esetekben, amikor a szabályozó szervezet nem azonos az engedélyeket a 16. cikknek megfelelően kibocsátó szervezettel.

(1a)
     
  A szabályozó szervezet intézkedhet hivatalból, panasz beérkezése esetén pedig a beérkezéstől számított egy hónapon belül határozatot hozni a helyzet orvoslása érdekében. Az infrastruktúrakapacitás biztosítására irányuló kérés elutasítása vagy a kapacitásajánlat feltételei elleni jogorvoslat esetén a szabályozó szervezet határozhat úgy, hogy a pályahálózat-működtető által hozott döntés semmiféle változtatást nem igényel, vagy megkövetelheti a döntés módosítását az általa előrebocsátott iránymutatásoknak megfelelően.

A Bizottság saját kezdeményezésére megvizsgálja ezen irányelv a szabályozó szervezetek megbízatására és a rájuk vonatkozó döntéshozatali határidőkre vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását és végrehajtását a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárásnak megfelelően.

(2)   A szabályozó szervezet jogköre kiterjed a vasúti szolgáltatások piacán zajló verseny figyelemmel kísérésére,
  a megkülönböztetést és piaci torzulást eredményező fejlemények megállítására
  és az (1) bekezdés
  a)–

  g)

  ga) pontjainak
  saját kezdeményezésére és a kérelmezők közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülésére történő felülvizsgálására
  , többek között megfelelő korrekciós intézkedések útján
  . Kiemelt figyelemmel ellenőrzi, hogy a vasúthálózat-használati feltételekben nem tartalmaz-e diszkriminatív rendelkezéseket vagy nem ruházza-e fel a pályahálózat-működtetőt olyan mérlegelési jogkörrel, amelyet fel lehetne használni a kérelmezők közötti hátrányos megkülönbözetésre A szabályozó szervezet rendelkezésére kell bocsátani az említett feladatok végrehajtásához szükséges szervezeti kapacitást.

  Ebből a célból a szabályozó szervezet szorosan együttműködik az átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy alkalmazhatóságának és az alrendszerek EK-hitelesítési eljárásának a 2008/57/EK irányelvvel összhangban történő értékeléséért felelős nemzeti biztonsági hatósággal. A kérelmezők kérésére a nemzeti biztonsági hatóság előtt zajló olyan eljárások során, amelyek hatással lehetnek a piaci hozzáférésre, a nemzeti biztonsági hatóság tájékoztatja a szabályozó szervezetet az eljárás vonatkozó szempontjairól. A szabályozó szervezet ajánlásokat fogalmaz meg. A nemzeti biztonsági hatóságnak indokolást kell nyújtania a szabályozó szervezetnek, amennyiben szándékában áll eltérni ezektől az ajánlásoktól
  .

(3)   A szabályozó szervezet biztosítja, hogy a pályahálózat-működtető által megállapított infrastruktúra-használati díjak megfeleljenek a IV. fejezet 2: szakasza rendelkezéseinek, és hátrányos megkülönböztetéstől mentesek legyenek. A kérelmezők és a pályahálózat-működtető közötti tárgyalások az infrastruktúra-használati díjak mértékéről csak akkor engedélyezhetők, ha ezekre a szabályozó szervezet felügyelete alatt kerül sor. A szabályozó szervezet közbelép, ha a tárgyalások várhatóan megsértik e fejezet rendelkezéseit.

(3a)
     
  A szabályozó szervezet ellenőrzi, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők számvitele megfelel-e a 6. cikkben az elkülönített számvitelre vonatkozó rendelkezésekben.

(3b)
     
  A szabályozó szervezet – amennyiben a nemzeti szabályozás úgy rendelkezik – a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározza, hogy a szolgáltatás fő célja az utasok eltérő tagállamban található állomások közötti szállítása, és a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban azt, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát sértik-e a 10. cikk szerinti olyan szolgáltatások, amelyek egy vagy több közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó kiindulási és célállomás között zajlanak.

(3c)
     
  A szabályozó szervezet értesíti a Bizottságot a szabályozó szervezetnek az (1)–(3b) bekezdés szerinti határozatával kapcsolatos bármely panaszról. A Bizottság a panasz beérkezésétől számított két héten belül szükség esetén a kérdéses határozattal kapcsolatos változtatásokat kér annak uniós joggal való összeegyeztethetősége biztosításának érdekében. A szabályozó szervezet módosítja határozatát, figyelembe véve a Bizottság által kért változtatásokat.

(3d)
     
  A szabályozó szervezet legalább évente egyszer konzultál a vasúti teher- és személyszállítási szolgáltatások felhasználóinak képviselőivel a vasúti piacról kialakult álláspontjuk – beleértve a szolgáltatás teljesítményét, a pályahasználati díjakat, illetve a vasúti szolgáltatások árszintjét és árazásának átláthatóságát – figyelembevétele céljából. [Mód. 97]

(4)   A szabályozó szervezetnek joga van a pályahálózat-működtetőtől, a kérelmezőktől és bármely más érintett harmadik féltől a kérdéses tagállamban a tárggyal kapcsolatos információkat kérni. A kért információkat haladéktalanul a szervezet rendelkezésére kell bocsátani. A szabályozó szervezetnek lehetősége van arra, hogy az ilyen kéréseknek megfelelő szankciókkal – beleértve a bírság kivetését is – érvényt szerezzen. A szabályozó szervezet rendelkezésére bocsátandó információ felölel minden olyan adatot, amelyet a szabályozó szervezet jogorvoslati funkciója és a (2) bekezdésnek megfelelő, a vasúti szolgáltatások piacán zajló verseny figyelemmel kísérésére vonatkozó funkciója keretében kér. Ebbe a statisztikai és piacfigyelési célokhoz szükséges adatok is beletartoznak.

(5)   A szabályozó szervezet az összes információ beérkezésétől számított legfeljebb két hónapon belül köteles bármely panasszal kapcsolatban határozatot hozni, és megtenni a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket. Adott esetben saját kezdeményezésére határozatot hoz az említett piacok nemkívánatos fejleményeinek orvoslására alkalmas intézkedésekről, különös tekintettel az (1) bekezdés
  a)–ga) pontjára
  .

A szabályozó szervezet határozata az abban érintett valamennyi félre nézve kötelező, és azt más közigazgatási hatóság nem vizsgálhatja felül. A szabályozó szervezetnek lehetősége van arra, hogy határozatainak megfelelő szankciókkal – beleértve a bírság kivetését is – érvényt szerezzen.

Az infrastruktúrakapacitás biztosítására irányuló kérés elutasítása vagy a kapacitásajánlat feltételei elleni jogorvoslat esetén a szabályozó szervezet határozhat úgy, hogy a pályahálózat-működtető által hozott döntés semmiféle változtatást nem igényel, vagy megkövetelheti a döntés módosítását az általa előrebocsátott iránymutatásoknak megfelelően.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó szervezet által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatnak legyenek alávethetők. A jogorvoslati kérelemnek csak akkor lehet halasztó hatálya a szabályozó szervezet határozatára, ha a jogorvoslatot tárgyaló bíróság megállapítja, hogy a szabályozó szervezet határozatának közvetlen hatása visszafordíthatatlan károkat okozhat a fellebbező számára.

(7)   A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó szervezet közzétegye a konfliktusrendezésről, valamint a pályahálózat-üzemeltetők és a III. mellékletben felsorolt szolgáltatásokat nyújtók határozataival kapcsolatos fellebbezési eljárásokról szóló információkat.

(8)   A szabályozó szervezetnek jogában áll a pályahálózat-működtetőknél vagy adott esetben a vasúttársaságoknál ellenőrzéseket végezni vagy külső ellenőrzéseket kezdeményezni annak ellenőrzése érdekében, hogy megfelelnek-e a 6. cikkben megállapított, a számviteli elkülönítésre vonatkozó rendelkezéseknek.

A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők és minden olyan vállalkozás vagy jogi személy, amely a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében említett módon különböző típusú vasúti szállítási vagy infrastruktúra-üzemeltetési feladatokat lát el vagy foglal egységbe, részletes pénzügyi jelentést bocsásson a szabályozó szervezet rendelkezésére, hogy az el tudja látni különböző feladatait. E pénzügyi jelentéseknek tartalmazniuk kell legalább a X. mellékletben meghatározott elemeket. A szabályozó szervezet ezekből a jelentésekből is következtetéseket vonhat le az állami támogatásokra vonatkozóan, és ezekről jelentést tesz az illetékes hatóságoknak.

A X. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a
  60a. cikkben
  említett eljárásnak megfelelően.

56a. cikk

A nemzeti szabályozó szervek hatáskörei

(1)
     
  A szabályozó szervezet az 56. cikkben felsorolt feladatok ellátása érdekében a következő hatáskörökkel rendelkezik:

| a) | határozatainak megfelelő szankciókkal érvényt szerez, bírságokat is beleértve. A szabályozó szervezet határozata az abban érintett valamennyi félre nézve kötelező, és azt más nemzeti közigazgatási hatóság nem vizsgálhatja felül. |
| --- | --- |

a)

határozatainak megfelelő szankciókkal érvényt szerez, bírságokat is beleértve. A szabályozó szervezet határozata az abban érintett valamennyi félre nézve kötelező, és azt más nemzeti közigazgatási hatóság nem vizsgálhatja felül.

| b) | bekérheti a pályahálózat-működtetőtől, a kérelmezőktől és bármely más érintett harmadik féltől a kérdéses tagállamban a tárggyal kapcsolatos információkat, és e kéréseknek megfelelő szankciókkal szerezhet érvényt, ideértve a bírságokat. A szabályozó szervezet rendelkezésére bocsátandó információ felölel minden olyan adatot, amelyet a szabályozó szervezet jogorvoslati funkciója és a vasúti szolgáltatások piacán zajló verseny figyelemmel kísérésére vonatkozó funkciója keretében kér. Ebbe a statisztikai és piacfigyelési célokhoz szükséges adatok is beletartoznak. A kért információkat haladéktalanul a szervezet rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

b)

bekérheti a pályahálózat-működtetőtől, a kérelmezőktől és bármely más érintett harmadik féltől a kérdéses tagállamban a tárggyal kapcsolatos információkat, és e kéréseknek megfelelő szankciókkal szerezhet érvényt, ideértve a bírságokat. A szabályozó szervezet rendelkezésére bocsátandó információ felölel minden olyan adatot, amelyet a szabályozó szervezet jogorvoslati funkciója és a vasúti szolgáltatások piacán zajló verseny figyelemmel kísérésére vonatkozó funkciója keretében kér. Ebbe a statisztikai és piacfigyelési célokhoz szükséges adatok is beletartoznak. A kért információkat haladéktalanul a szervezet rendelkezésére kell bocsátani.

| c) | a pályahálózat-működtetőknél vagy adott esetben a vasúttársaságoknál ellenőrzések végzése vagy külső ellenőrzések kezdeményezése annak ellenőrzése érdekében, hogy megfelelnek-e a 6. cikkben megállapított, a számviteli elkülönítésre vonatkozó rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

c)

a pályahálózat-működtetőknél vagy adott esetben a vasúttársaságoknál ellenőrzések végzése vagy külső ellenőrzések kezdeményezése annak ellenőrzése érdekében, hogy megfelelnek-e a 6. cikkben megállapított, a számviteli elkülönítésre vonatkozó rendelkezéseknek.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó szervezet által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatnak legyenek alávethetők. A fellebbezésnek a szabályozó szervezet határozatának végrehajtására halasztó hatálya nincsen.

(3)
     
  A szabályozó szerv határokon átnyúló szolgáltatást érintő döntésével kapcsolatos konfliktus esetében az érintett felek bármelyike fellebbezhet a Bizottsághoz annak érdekében, hogy az a fellebbezés beérkezésétől számított egy hónapon belül kötelező erejű döntést hozzon a határozatnak az uniós joggal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a szabályozó szerv által hozott határozatokat közzétegyék.

(5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők és minden olyan vállalkozás vagy jogi személy, amely a 6. cikkben említett módon különböző típusú vasúti szállítási vagy infrastruktúra-üzemeltetési feladatokat lát el, beleértve a szolgáltatási infrastruktúrák üzemeltetőit, részletes pénzügyi jelentést bocsásson a szabályozó szervezet rendelkezésére, hogy az el tudja látni különböző feladatait. E pénzügyi jelentéseknek tartalmazniuk kell legalább a X. mellékletben meghatározott elemeket. A szabályozó szervezet ezekből a jelentésekből is következtetéseket vonhat le az állami támogatásokra vonatkozóan, és ezekről jelentést tesz az illetékes hatóságoknak.

A X. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60a. cikkben említett eljárásnak megfelelően. [Mód. 98]

57. cikk

A
  nemzeti
  szabályozó szervezetek közötti együttműködés
  és a Bizottság hatáskörei

(1)   A nemzeti szabályozó szervezetek tájékoztatják egymást a munkájukról, valamint döntéshozatali elveikről és gyakorlatukról, valamint másképpen is együttműködnek, hogy döntéshozatalukat az Unión belül összehangolják. E célból
  a Bizottság meghívására és elnöklete mellett
  rendszeres időközönként ülést tartó munkacsoportban

  , formálisan létrehozott hálózatban
  dolgoznak együtt. A
  Bizottság támogatja a szabályozó
  szervezeteket e feladatukban

  . Ennek érdekében a Bizottság gondoskodik a szabályozó hatóságok közötti aktív együttműködésről és fellép olyan esetekben, ha a szabályozó szervezetek nem teljesítik megbízatásukat
  .

A Bizottság képviselői egyrészt a közlekedésért, másrészt a versenyért felelős szolgálatok képviselőiből tevődnek össze.

A Bizottság adatbázist hoz létre, amelybe a nemzeti szabályozó szervezetek feltöltik az összes panaszeljárásra vonatkozó adatot, úgy mint a panasz keltét, a saját kezdeményezésű eljárás megindulását, az összes határozattervezetet és végleges határozatot, az érintett feleket, az eljárás fő kérdéseit és a vasúti jogszabályok értelmezési problémáit, továbbá a nemzetközi vasúti szolgáltatásokkal kapcsolatos hozzáférési vagy díjszabási ügyekre vonatkozó saját kezdeményezésre indított vizsgálatokat.

(2)   A szabályozó szervezetek szorosan együttműködnek – beleértve az együttműködési megállapodásokat is – a piacfigyelési feladataik ellátásában, valamint a panaszok, illetve vizsgálatok kezelésében való kölcsönös segítségnyújtás céljából.

(3)   Egy nemzetközi menetvonallal kapcsolatos hozzáférési vagy díjszabási ügyekre vonatkozó panasz vagy saját kezdeményezésre indított vizsgálat esetén, valamint a nemzetközi vasúti szállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos piaci verseny ellenőrzése keretében az érintett szabályozó szervezet
  tájékoztatja a Bizottságot és
  konzultációt folytat valamennyi olyan tagállam szabályozó szervezeteivel, amelyen a szóban forgó nemzetközi menetvonal keresztülhalad, és határozatának meghozatala előtt ezektől a szabályozó szervezetektől megkéri valamennyi szükséges információt.
  Ebben az esetben a szabályozó szervezetek hálózata véleményt ad ki
  .

(4)   A (3) bekezdésnek megfelelő konzultációban érintett szabályozó szervezetek átadnak minden olyan információt, amelyhez az alkalmazandó nemzeti jog szerint maguk is hozzáférhetnek. Ezek az információk kizárólag a (3) bekezdésben említett panaszkezelés vagy vizsgálat céljából használhatók.

(5)   A panaszt fogadó vagy a saját kezdeményezésű vizsgálatot megindító szabályozó szervezet átadja a vonatkozó információkat az illetékes szabályozó szervezetnek abból a célból, hogy az intézkedéseket hozhasson az érintett felekkel kapcsolatosan.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetőknek minden, a 40. cikk (1) bekezdése szerint esetlegesen bevont képviselője haladéktalanul rendelkezésre bocsássa a (3) bekezdés szerinti panaszkezeléshez vagy vizsgálathoz szükséges, az érintett képviselő helye szerinti tagállam szabályozó szervezete által igényelt információt. Ez a szabályozó szervezet jogosult az érintett nemzetközi menetvonallal kapcsolatos ilyen természetű információkat a (3) bekezdésben említett szabályozó szervezeteknek továbbítani.

(6a)
     
  A Bizottság saját kezdeményezésére részt vesz a (2)–(6) bekezdésben felsorolt tevékenységekben, amiről folyamatos tájékoztatja az szabályozó szervezetek (1) bekezdésben említett hálózatát.

(7)   A szabályozó szervezetek
  (1) bekezdés szerint létrehozott hálózata
  közös elveket és gyakorlatokat dolgoznak

  dolgoz
  ki azokra a döntésekre vonatkozóan, amelyekre ezen irányelv alapján jogosultak. A Bizottság végrehajtási intézkedéseket

  a 60a. cikkben említett eljárásnak megfelelően ilyen közös elvek és gyakorlatok megállapítására

  elveket
  és
  gyakorlatokat fogadhat és egészíthet ki.

A szabályozó szervezetek felülvizsgálják

  hálózata
  továbbá
  felülvizsgálja
  a 40. cikk (1) bekezdése alapján együttműködő pályahálózat-működtetők olyan határozatait és gyakorlatait, amelyek ezen irányelv rendelkezéseit hajtják végre, vagy más módon elősegítik a nemzetközi vasúti szállítást. [Mód. 99]

57a. cikk

Európai szabályozó szervezet

A nemzeti szabályozó szervezetek hálózatának tapasztalatai alapján a Bizottság legkésőbb ... -ig (26)
  jogalkotási javaslatot terjeszt elő európai szabályozó szervezet létrehozásáról. A szervezet felügyeleti és döntőbírósági feladatokat lát el határokon átnyúló és nemzetközi problémákkal kapcsolatban, továbbá fellebbezéssel lehet fordulni hozzá a nemzeti szabályzó szervezetek által hozott határozatok ellen.
  [Mód. 100]

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

58. cikk

Ezen irányelv rendelkezéseit a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) sérelme nélkül kell alkalmazni.

59. cikk

Eltérések

(1)   2013. március 15-ig Írország mint szigeten fekvő tagállam, amelynek csak egy tagállammal van vasúti összeköttetése, valamint Észak-Írország vonatkozásában az Egyesült Királyság, ugyanezen okból,

| a) | nem kötelesek a 7. cikk (1) bekezdésének első albekezdése szerint az infrastruktúrához való pártatlan és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosító feladatokat független szervezetre bízni annyiban, amennyiben az említett cikk a tagállamokat arra kötelezi, hogy a 7 cikk (2) bekezdésében említett feladatokat ellátó független szervezeteket hozzanak létre. |
| --- | --- |

a)

nem kötelesek a 7. cikk (1) bekezdésének első albekezdése szerint az infrastruktúrához való pártatlan és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosító feladatokat független szervezetre bízni annyiban, amennyiben az említett cikk a tagállamokat arra kötelezi, hogy a 7 cikk (2) bekezdésében említett feladatokat ellátó független szervezeteket hozzanak létre.

| b) | nem kötelesek alkalmazni a 27. cikkben, a 29. cikk (2) bekezdésében, a 38., a 39. és a 42. cikkben, a 46. cikk (4) bekezdésében, a 46. cikk (6) bekezdésében, a 47. cikkben, a 49. cikk (3) bekezdésében, továbbá az 50–53., az 55. és az 56. cikkben rögzített követelményeket, azzal a feltétellel, hogy az infrastruktúra-elosztással és a díjszabással kapcsolatban hozott döntések ellen, ha a vasúttársaság írásban kéri, jogorvoslattal lehessen élni egy független hatóság előtt, amely az összes vonatkozó információ beérkezését követő két hónapon belül meghozza bírósági felülvizsgálat alá vethető határozatát. |
| --- | --- |

b)

nem kötelesek alkalmazni a 27. cikkben, a 29. cikk (2) bekezdésében, a 38., a 39. és a 42. cikkben, a 46. cikk (4) bekezdésében, a 46. cikk (6) bekezdésében, a 47. cikkben, a 49. cikk (3) bekezdésében, továbbá az 50–53., az 55. és az 56. cikkben rögzített követelményeket, azzal a feltétellel, hogy az infrastruktúra-elosztással és a díjszabással kapcsolatban hozott döntések ellen, ha a vasúttársaság írásban kéri, jogorvoslattal lehessen élni egy független hatóság előtt, amely az összes vonatkozó információ beérkezését követő két hónapon belül meghozza bírósági felülvizsgálat alá vethető határozatát.

(2)   Ha a 17. cikknek megfelelő engedéllyel rendelkező egynél több vasúttársaság, vagy Írország és Észak-Írország esetében egy máshol engedéllyel rendelkező vasúttársaság hivatalos kérelmet nyújt be konkurens vasúti szolgáltatások üzemeltetésére Írország vagy Észak-Írország területén, területére vagy területéről, az eltérés további alkalmazhatóságáról a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárásnak megfelelően kell határozni.

Amennyiben egy Írországban vagy Észak-Írországban vasúti szolgáltatásokat végző vasúttársaság hivatalos kérelmet nyújt be vasúti szolgáltatások üzemeltetésére egy másik tagállam (kivéve Írországot az Észak-Írországban működő vasúttársaságok vonatkozásában és az Egyesült Királyságot az Írországban működő vasúttársaságok tekintetében) területén, területére vagy területéről, az (1) bekezdésben említett eltérések nem alkalmazhatók.

Az e bekezdés első albekezdésében említett határozat vagy az e bekezdés második albekezdésében említett hivatalos kérelem kézhezvételétől számított egy éven belül az érintett tagállam vagy tagállamok (Írország vagy Észak-Írország vonatkozásában az Egyesült Királyság) jogszabályokat léptetnek életbe az (1) bekezdésben említett cikkek végrehajtására.

(3)   Az (1) bekezdésben említett eltérés legfeljebb ötéves időtartamokra újítható meg. Az eltérésben részesülő tagállam az eltérés lejárata előtt legfeljebb 12 hónappal az eltérés meghosszabbítására irányuló kérelmet nyújthat be a Bizottságnak. Minden ilyen kérést meg kell indokolni. A Bizottság megvizsgálja a kérelmet, és a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárás keretében meghozza határozatát. Ezt az eljárást a kérelemmel kapcsolatos valamennyi határozatnál alkalmazni kell.

Határozatának meghozatala során a Bizottság figyelembe veszi az eltérés meghosszabbítását kérő tagállam geopolitikai helyzetének alakulását és a vasúti piac fejlődését a tagállamban végzett, a tagállamból kiinduló és a tagállamba irányuló vasúti szolgáltatások tekintetében is.

59a. cikk

Átruházott hatáskör

A Bizottság felhatalmazást kap a 60a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a következők tekintetében: a 15. cikk (5) bekezdése szerinti piacfelügyelet terjedelme, a 27. cikk (2) bekezdése szerinti vasúthálózat-használati feltételek egyes részleteinek meghatározása, a 31. cikk (3) és (5) bekezdése szerinti díjszabás egyes elvei, az ETCS-berendezések miatti, a 32. cikk (3) bekezdése szerinti ideiglenes díjcsökkentés, a 35. cikk (2) bekezdésének megfelelő teljesítményösztönző rendszer egyes elemei, az infrastruktúrakérelmezőkre vonatkozó, a 41. cikk szerinti követelmények tekintetében követendő kritériumok, a 43. cikk (1) bekezdése szerinti elosztási folyamat ütemterve, az 56a. cikk (5) bekezdése szerinti pénzügyi jelentések és a szabályozó szervezetek által az 57. cikk (7) bekezdésének megfelelően kialakított döntéshozatali közös elvek és gyakorlatok. [Mód.101]

60. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A 7. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében, a 13. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében, a 15. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében, a 20. cikk harmadik bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében, a 30. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, a 31. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében, a 32. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében, a 32. cikk (3) bekezdésében, a 35. cikk (2) bekezdésében, a 43. cikk (1) bekezdésében és az 56. cikk (8) bekezdésének harmadik albekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört az Európai Parlament és a Tanács határozatlan időre a Bizottságra ruházzák.

(2)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti erről egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, a Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 61. és 62. cikk határozza meg.
  [Mód.102]

60a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)
     
  A Bizottság a 15. cikk (5) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében, a 31. cikk (3) és (5) bekezdésében, a 32. cikk (3) bekezdésében, a 35.cikk (2) bekezdésében, a 41. cikk (3) bekezdésében, a 43. cikk (1) bekezdésében, az 56a. cikk (6) bekezdésében és az 57. cikk (7) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól,
  ...
  -tól (28) kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikk (5) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében, a 31. cikk (3) és (5) bekezdésében, a 32. cikk (3) bekezdésében a 35.cikk (2) bekezdésében, a 41. cikk (3) bekezdésében, a 43. cikk (1) bekezdésében, az 56a. cikk (6) bekezdésében és az 57. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba
  .
  A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)
     
  A 15. cikk (5) bekezdése, a 27. cikk (2) bekezdése, a 31. cikk (3) és (5) bekezdése, a 32. cikk (3) bekezdése, a 35.cikk (2) bekezdése, a 41. cikk (3) bekezdése, a 43. cikk (1) bekezdése, az 56a. cikk (6) bekezdése és az 57. cikk (7) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. [Mód.103]

61. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 60. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy visszavonásra kerüljön-e a felhatalmazás, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja arról a másik jogalkotót és a Bizottságot, megjelölve az esetleges visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait..

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti a benne megjelölt felhatalmazást. A határozat azonnal vagy a benne megjelölt későbbi időponttól hatályos. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
  [Mód. 104]

62. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben az értesítés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy hónappal meghosszabbítható.

(2)   Amennyiben ezen időszak lejártakor sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, vagy amennyiben ezt megelőzően az Európai Parlament és a Tanács értesítette a Bizottságot arról a döntéséről, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus a benne szereplő rendelkezésekben megjelölt időpontban hatályba lép.

(3)   Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, a szóban forgó jogi aktus nem lép hatályba. Az érintett intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.
  [Mód. 105]

63. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   A tagállamok bármilyen, az ezen irányelv megvalósításával kapcsolatos kérdéssel megkereshetik a Bizottságot. A megfelelő határozatokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárás keretében kell meghozni.

(2)   A Bizottság egy tagállam

  nemzeti szabályozó szervezet és más illetékes nemzeti hatóságok
  kérésére vagy saját kezdeményezésére egyedi esetekben megvizsgálhatja ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazását és végrehajtását., majd a

  A nemzeti szabályozó szervezet adatbázist vezet, amelybe az Európai Bizottság a határozattervezetek kapcsán betekinthet. A
  kérelem kézhezvételét követő két hónapon belül
  az Európai Bizottság
  a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadóbizottsági eljárásnak megfelelően határoz arról, hogy a kérdéses intézkedés továbbra is alkalmazható-e. A Bizottság értesíti határozatáról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat. [Mód. 106]

A Szerződés 258. cikkének sérelme nélkül a határozat meghozatalától számított egyhónapos határidőn belül bármely tagállam a Tanácshoz fordulhat a Bizottság határozatával kapcsolatban. A Tanács minősített többséggel az előterjesztéstől számított egy hónapon belül attól eltérő határozatot hozhat.

  A Bizottság egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére egyedi esetekben megvizsgálhatja ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazását és végrehajtását, és a 64. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően határozatot fogad el
  . [Mód. 107]

(3)   Azon intézkedéseket, amelyek az irányelv egységes feltételek alapján történő végrehajtását biztosítják, a 64. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság végrehajtási jogi aktusként fogadja el.

  A Bizottságnak az irányelv egységes feltételek alapján történő végrehajtása érdekében a 10. cikk (2) bekezdésével, a 11. cikk (4) bekezdésével, a 14. cikk (2) bekezdésével és a 17. cikk (5) bekezdésével összhangban végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia.
  E
  végrehajtási jogi aktusokat
  a 64. cikk (3) bekezdésében említett
  vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni
  . [Mód. 108]

64. cikk

Bizottsági eljárások

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.
  Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

  [Mód. 109]

(2)   Az e bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7

  . a 182/2011/EU rendelet 4.
  cikkét kell alkalmazni. a határozat 8. cikke rendelkezéseinek tiszteletben tartásával
  [Mód. 110]

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozások esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkét és 7.

  a 182/2011/EU rendelet
  5. cikkét kell alkalmazni.8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel
  [Mód. 111]

65. cikk

Jelentés

A Bizottság legkésőbb 2012. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a II. fejezet végrehajtásáról.

A jelentésnek tartalmaznia kell a piac fejlődését, beleértve a személyszállítási szolgáltatások vasúti piacának további megnyitásával kapcsolatos előkészületek helyzetének leírását is. Ebben a jelentésben a Bizottság elemzi e piac szervezésének különböző modelljeit is, valamint ezen irányelvnek a közszolgáltatási szerződésekre és azok finanszírozására gyakorolt hatását. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi a vasúti és közúti személyszállítási szolgáltatásokról szóló 1370/2007/EK rendelet végrehajtását, valamint a tagállamok közötti tényleges különbségeket (a hálózatok sűrűsége, az utasok száma, az átlagos utazási távolság). Jelentésében a Bizottság adott esetben kiegészítő intézkedéseket javasol, hogy megkönnyítse az ilyen nyitásokat és értékelje az ilyen intézkedések hatásait.

66. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a [...] cikkeknek és a [...] mellékleteknek [...] (29) megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. [Mód. 112]

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak Ciprusra és Máltára, mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.

67. cikk

Hatályon kívül helyezés

A XI. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 91/440/EGK, 95/18/EK és 2001/14/EK irányelvek [...]-tól/től hatályukat vesztik, a XI. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a XII. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

68. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A/az [...] cikk és a/az [...] melléklet [...]-tól/től alkalmazandó.

69. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt [...]-ban/-ben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 99. o.

1

(2)  HL C 104., 2011.4.2., 53. o.

2

(3)  HL L 237., 1991.8.24., 25. o.

3

(4)  HL L 143., 1995.6.27., 70. o.

4

(5)  HL L 75., 2001.3.15., 29. o.

5

(6)  

  HL L 75., 2001.3.15., 1. o.

6

HL L 75., 2001.3.15., 1. o.

(7)  

  HL L 75., 2001.3.15., 26. o.

7

HL L 75., 2001.3.15., 26. o.

(8)  HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

8

(9)  

  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

9

HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

(10)  
  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

10

HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(11)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

11

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(12)  HL C 321.,2003.12.31. 1. o.

12

(13)  

  HL C 175. E, 2008.7.10., 551. o.

13

HL C 175. E, 2008.7.10., 551. o.

(14)  

  HL C 236. E, 2011.8.12., 125. o.

14

HL C 236. E, 2011.8.12., 125. o.

(15)  Jelen irányelv hatályba lépésének időpontja.

15

(16)  HL L 204., 2010.8.5., 1. o.

16

(17)  
  HL L 278., 1970.12.23., 1. o.

17

HL L 278., 1970.12.23., 1. o.

(18)  Jelen irányelv hatályba lépésének időpontja.

18

(19)  Jelen irányelv hatályba lépésének időpontja.

19

(20)  
  Az irányelv hatálybalépése után 18 hónappal.

20

Az irányelv hatálybalépése után 18 hónappal.

(21)  
  Az irányelv hatálybalépése után 18 hónappal.

21

Az irányelv hatálybalépése után 18 hónappal.

(22)  

  HL L 84., 2008.3.26., 132. o.

22

HL L 84., 2008.3.26., 132. o.

(23)  

  HL L 164., 2004.4.30., 44. o.

23

HL L 164., 2004.4.30., 44. o.

(24)  HL L 315., 2007.12.3., 14. o.

24

(25)  

  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

25

HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

(26)  
  Az irányelv közzététele után két évvel
  .

26

Az irányelv közzététele után két évvel

(27)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

27

(28)  
  Jelen irányelv hatályba lépésének időpontja.

28

Jelen irányelv hatályba lépésének időpontja.

(29)  
  Ezen irányelv hatálybalépése után 12 hónappal.

29

Ezen irányelv hatálybalépése után 12 hónappal.

2011. november 16., szerdaI. MELLÉKLET

A vasúti infrastruktúra elemeinek jegyzéke

A vasúti infrastruktúra a következő tételekből áll – amennyiben azok az állandó útvonal részét képezik –, beleértve a mellékvágányokat, azonban a vasúti javítóműhelyekben, depókban vagy mozdonyszínekben található vágányok, illetve a magántulajdonú szárnyvonalak vagy mellékvágányok kivételével:

| — | földterület; |
| --- | --- |

—

földterület;

| — | pályatest és pálya alépítmény, különösen a töltések, bevágások, vízlevezető csatornák és árkok, falazott árkok, csőátereszek, bélésfalak, oldalrézsűk védelmére ültetett növényzet, stb.; utas és áruperonok; normál sínköz és járdák; kerítésfalak, sövény, kerítések; tűzvédelmi sávok; fűtőmű berendezések; átjárók stb.; hófogó rácsok; |
| --- | --- |

—

pályatest és pálya alépítmény, különösen a töltések, bevágások, vízlevezető csatornák és árkok, falazott árkok, csőátereszek, bélésfalak, oldalrézsűk védelmére ültetett növényzet, stb.; utas és áruperonok; normál sínköz és járdák; kerítésfalak, sövény, kerítések; tűzvédelmi sávok; fűtőmű berendezések; átjárók stb.; hófogó rácsok;

| — | műtárgyak: hidak, csőátereszek és egyéb átmenő szerkezetek, alagutak, fedett bevágások és egyéb aluljárók; támfalak, valamint lavina, kőomlás stb. ellen védő műtárgyak; |
| --- | --- |

—

műtárgyak: hidak, csőátereszek és egyéb átmenő szerkezetek, alagutak, fedett bevágások és egyéb aluljárók; támfalak, valamint lavina, kőomlás stb. ellen védő műtárgyak;

| — | vasúti átjárók, beleértve a közúti forgalom biztonságát szolgáló berendezéseket; |
| --- | --- |

—

vasúti átjárók, beleértve a közúti forgalom biztonságát szolgáló berendezéseket;

| — | felépítmények, különösen: vágányok, peremes sínek, terelősínek; talpgerendák és hosszanti talpfák, az állandó pálya kisebb szerelvényei, ballasztanyag, beleértve a kavicsot és homokot; váltók, átszelések stb.; mozdonyfordító korongok és tolópadok (kivéve a kizárólag mozdonyok számára fenntartott tolópadokat); |
| --- | --- |

—

felépítmények, különösen: vágányok, peremes sínek, terelősínek; talpgerendák és hosszanti talpfák, az állandó pálya kisebb szerelvényei, ballasztanyag, beleértve a kavicsot és homokot; váltók, átszelések stb.; mozdonyfordító korongok és tolópadok (kivéve a kizárólag mozdonyok számára fenntartott tolópadokat);

| — | bekötőutak az utasok és az áruszállítás számára, beleértve a
  gyalogos és
  közúti bekötőutakat is; [Mód. 113] |
| --- | --- |

—

bekötőutak az utasok és az áruszállítás számára, beleértve a
  gyalogos és
  közúti bekötőutakat is; [Mód. 113]

| — | biztonsági, jelző- és távközlő berendezések a nyílt pályán, állomásokon és rendező-pályaudvarokon, beleértve a jelző- és távközlő rendszerek működtetéséhez használt elektromos áram termeléséhez, átalakításához és elosztásához szükséges létesítményeket; az ilyen létesítményekhez vagy üzemekhez szolgáló épületek; sínfékek; |
| --- | --- |

—

biztonsági, jelző- és távközlő berendezések a nyílt pályán, állomásokon és rendező-pályaudvarokon, beleértve a jelző- és távközlő rendszerek működtetéséhez használt elektromos áram termeléséhez, átalakításához és elosztásához szükséges létesítményeket; az ilyen létesítményekhez vagy üzemekhez szolgáló épületek; sínfékek;

| — | forgalmi és biztonsági célú világítóberendezések; |
| --- | --- |

—

forgalmi és biztonsági célú világítóberendezések;

| — | vontatáshoz használt, elektromos áram átalakításához és továbbításához használatos üzem: alállomások, az alállomások közötti tápkábelek és csatlakozó vezetékek, hosszláncrendszerű felsővezetékek és tartóoszlopok; áramvezető sín tartóelemekkel; |
| --- | --- |

—

vontatáshoz használt, elektromos áram átalakításához és továbbításához használatos üzem: alállomások, az alállomások közötti tápkábelek és csatlakozó vezetékek, hosszláncrendszerű felsővezetékek és tartóoszlopok; áramvezető sín tartóelemekkel;

| — | az infrastrukturális részleg által használt épületek. |
| --- | --- |

—

az infrastrukturális részleg által használt épületek.

2011. november 16., szerda
  II. MELLÉKLET

A pályahálózat-működtető által ellátott alapvető funkciók

(hivatkozás a 7. cikkben)

A 7. cikkben említett alapvető funkciók jegyzéke:

| | a menetvonal-kijelölésre vonatkozó döntéshozatal, ideértve a rendelkezésre állás meghatározását és felmérését, valamint az egyes egyedi menetvonalak elosztását is, |
| --- | --- |

a menetvonal-kijelölésre vonatkozó döntéshozatal, ideértve a rendelkezésre állás meghatározását és felmérését, valamint az egyes egyedi menetvonalak elosztását is,

| | az infrastruktúra-használati díjakra vonatkozó döntések, ideértve a díjak meghatározását és beszedését, [Mód. 114] |
| --- | --- |

az infrastruktúra-használati díjakra vonatkozó döntések, ideértve a díjak meghatározását és beszedését, [Mód. 114]

2011. november 16., szerdaIII. MELLÉKLET

A vasúttársaságok számára nyújtandó szolgáltatások

(hivatkozás a 13. cikkben)

| 1. | A minimális szolgáltatások összessége a következőket tartalmazza:






  a) | a vasúti infrastruktúrakapacitásra vonatkozó kérelmek kezelése; |
| --- | --- | --- |

1.

A minimális szolgáltatások összessége a következőket tartalmazza:

a)

a vasúti infrastruktúrakapacitásra vonatkozó kérelmek kezelése;

| b) | a megadott kapacitás használati joga; |
| --- | --- |

b)

a megadott kapacitás használati joga;

| c) | a kitérők és elágazások használata; |
| --- | --- |

c)

a kitérők és elágazások használata;

| d) | a vonatközlekedés szabályozása, ideértve a jelző- és biztosítóberendezési rendszert, a szabályozást, a vonatindítást és a vonatmozgással kapcsolatos információk továbbítását és szolgáltatását; |
| --- | --- |

d)

a vonatközlekedés szabályozása, ideértve a jelző- és biztosítóberendezési rendszert, a szabályozást, a vonatindítást és a vonatmozgással kapcsolatos információk továbbítását és szolgáltatását;

| e) | az áramszolgáltatási rendszer használata a vontatási áram számára, amennyiben rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

e)

az áramszolgáltatási rendszer használata a vontatási áram számára, amennyiben rendelkezésre áll;

| f) | üzemanyagtöltő berendezések, amennyiben rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

f)

üzemanyagtöltő berendezések, amennyiben rendelkezésre áll;

| g) | olyan szolgáltatás bevezetéséhez vagy üzemeltetéséhez szükséges minden egyéb információ, amelyre kapacitást ítéltek oda. |
| --- | --- |

g)

olyan szolgáltatás bevezetéséhez vagy üzemeltetéséhez szükséges minden egyéb információ, amelyre kapacitást ítéltek oda.

| 2. | Hozzáférést kell biztosítani
  az alábbi
  szolgáltatási infrastruktúrához,
  amennyiben az létezik,
  és
  az ezen infrastruktúrákban
  nyújtott szolgáltatásokhoz a következő létesítményekben is:






  a) | személypályaudvarok, épületeik és egyéb infrastruktúra, ideértve a menetjegykiadást és az utastájékoztatást

  utastájékoztatási szolgáltatásokat
  és
  a megfelelő menetjegy-kiadási közös helyet
  is; |
| --- | --- | --- |

2.

Hozzáférést kell biztosítani
  az alábbi
  szolgáltatási infrastruktúrához,
  amennyiben az létezik,
  és
  az ezen infrastruktúrákban
  nyújtott szolgáltatásokhoz a következő létesítményekben is:

a)

személypályaudvarok, épületeik és egyéb infrastruktúra, ideértve a menetjegykiadást és az utastájékoztatást

  utastájékoztatási szolgáltatásokat
  és
  a megfelelő menetjegy-kiadási közös helyet
  is;

| b) | áruterminálok; |
| --- | --- |

b)

áruterminálok;

| c) | rendező pályaudvarok; |
| --- | --- |

c)

rendező pályaudvarok;

| d) | vonat-összeállító állomás; |
| --- | --- |

d)

vonat-összeállító állomás;

| e) | tároló vágánycsoport; |
| --- | --- |

e)

tároló vágánycsoport;

| f) | karbantartó központok és egyéb műszaki infrastruktúra; |
| --- | --- |

f)

karbantartó központok és egyéb műszaki infrastruktúra;

| g) | vasúti tevékenységekhez kapcsolódó kikötői berendezések; |
| --- | --- |

g)

vasúti tevékenységekhez kapcsolódó kikötői berendezések;

| h) | mentesítő berendezések, ideértve a vontatást is. |
| --- | --- |

h)

mentesítő berendezések, ideértve a vontatást is.

| ha) | üzemanyagtöltő berendezések és tüzelőanyag-ellátás e létesítményekben, amelynek díja a számlákon az üzemanyagtöltő berendezések használatának díjától elkülönítve szerepel; |
| --- | --- |

ha)

üzemanyagtöltő berendezések és tüzelőanyag-ellátás e létesítményekben, amelynek díja a számlákon az üzemanyagtöltő berendezések használatának díjától elkülönítve szerepel;

| 3. | A kiegészítő szolgáltatások közé tartoznak:






  a) | vontatási áram, amelynek
  szolgáltatóját a vasúttársaság szabadon választhatja; amennyiben a vontatási áram szolgáltatója azonos az infrastruktúra üzemeltetőjével, a vontatási áram
  díja a számlákon az áramszolgáltatási rendszer használatának díjától elkülönítve szerepel; |
| --- | --- | --- |

3.

A kiegészítő szolgáltatások közé tartoznak:

a)

vontatási áram, amelynek
  szolgáltatóját a vasúttársaság szabadon választhatja; amennyiben a vontatási áram szolgáltatója azonos az infrastruktúra üzemeltetőjével, a vontatási áram
  díja a számlákon az áramszolgáltatási rendszer használatának díjától elkülönítve szerepel;

| aa) | az energiaellátás és az átviteli vezetékek használatának feltételei és díjai, amelyeknek valamennyi üzemeltető tekintetében méltányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

aa)

az energiaellátás és az átviteli vezetékek használatának feltételei és díjai, amelyeknek valamennyi üzemeltető tekintetében méltányosnak kell lenniük;

| b) | személyszállító vonatok előfűtése; |
| --- | --- |

b)

személyszállító vonatok előfűtése;

| c) | tüzelőanyag-ellátás, amelynek díja a számlákon az üzemanyagtöltő berendezések használatának díjától elkülönítve szerepel; [Mód. 115 és 165] |
| --- | --- |

c)

tüzelőanyag-ellátás, amelynek díja a számlákon az üzemanyagtöltő berendezések használatának díjától elkülönítve szerepel; [Mód. 115 és 165]

| d) | egyedi szerződések a következők biztosítására:






  — | veszélyes anyagok szállításának felügyelete, |
| --- | --- | --- |

d)

egyedi szerződések a következők biztosítására:

—

veszélyes anyagok szállításának felügyelete,

| — | különleges szerelvények közlekedtetéséhez nyújtott segítség. |
| --- | --- |

—

különleges szerelvények közlekedtetéséhez nyújtott segítség.

| 4. | A mellékszolgáltatások a következőket tartalmazhatják:






  a) | hozzáférés a távközlési hálózatokhoz; |
| --- | --- | --- |

4.

A mellékszolgáltatások a következőket tartalmazhatják:

a)

hozzáférés a távközlési hálózatokhoz;

| b) | kiegészítő információk szolgáltatása; |
| --- | --- |

b)

kiegészítő információk szolgáltatása;

| c) | a gördülőállomány műszaki vizsgálata. |
| --- | --- |

c)

a gördülőállomány műszaki vizsgálata.

2011. november 16., szerdaIV. MELLÉKLET

Információk a vasúti piac figyeléséhez

(hivatkozás a 15. cikkben)

| 1. | A vasúti szállítási teljesítmény fejlődése és a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezése: | 2007 | %-os eltérés az előző évhez képest | 2008 | %-os eltérés az előző évhez képest |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Áru (tkm (1) -ben) összesen | | | | |
| Nemzetközi | | | | |
| Átmenő | | | | |
| Belföldi | | | | |
| Személyek (ukm (2) -ben) összesen | | | | |
| Nemzetközi | | | | |
| Átmenő | | | | |
| Belföldi | | | | |
| Ezen belül közszolgáltatási kötelezettség keretében | | | | |
| Közszolgáltatási kötelezettségért kifizetett ellentételezés (EUR) | | | | |

1.

A vasúti szállítási teljesítmény fejlődése és a közszolgáltatási kötelezettségek ellentételezése:

2007

%-os eltérés az előző évhez képest

2008

%-os eltérés az előző évhez képest

Áru (tkm (1) -ben) összesen

Nemzetközi

Átmenő

Belföldi

Személyek (ukm (2) -ben) összesen

Nemzetközi

Átmenő

Belföldi

Ezen belül közszolgáltatási kötelezettség keretében

Közszolgáltatási kötelezettségért kifizetett ellentételezés (EUR)

| 2. | A vasúttársaságok részesedése a szállítási összteljesítményből 2008 végén (tkm, illetve ukm tekintetében 1 %-os vagy annál nagyobb piaci részesedéssel rendelkező vasúttársaságok felsorolása)







  Vasúttársaságok (ÁRUFUVAROZÁS) | Részesedés (a tkm %-a) | Az új piaci szereplők összes piaci részesedése |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

2.

A vasúttársaságok részesedése a szállítási összteljesítményből 2008 végén (tkm, illetve ukm tekintetében 1 %-os vagy annál nagyobb piaci részesedéssel rendelkező vasúttársaságok felsorolása)

Vasúttársaságok (ÁRUFUVAROZÁS)

Részesedés (a tkm %-a)

Az új piaci szereplők összes piaci részesedése

| Vasúttársaságok (SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS) | Részesedés (az ukm %-a) | Az új piaci szereplők összes piaci részesedése |
| --- | --- | --- |
| | | |

Vasúttársaságok (SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS)

Részesedés (az ukm %-a)

Az új piaci szereplők összes piaci részesedése

| 3. | Szabályozó szervezetek: | Tavalyi év | Tavalyelőtti év |
| --- | --- | --- | --- |
| A vasúti piachoz való hozzáféréssel kapcsolatos szabályozási ügyekkel foglalkozó személyzet száma: | | |
| A tárgyalt panaszok száma: | | |
| A hivatalból indított vizsgálatok száma: | | |
| A hozott határozatok száma: | | |
| — | a panaszokról hozott határozatok száma: |

3.

Szabályozó szervezetek:

Tavalyi év

Tavalyelőtti év

A vasúti piachoz való hozzáféréssel kapcsolatos szabályozási ügyekkel foglalkozó személyzet száma:

A tárgyalt panaszok száma:

A hivatalból indított vizsgálatok száma:

A hozott határozatok száma:

—

a panaszokról hozott határozatok száma:

| — | a hivatalból indított vizsgálatokról hozott határozatok száma: |
| --- | --- |

—

a hivatalból indított vizsgálatokról hozott határozatok száma:

| 4. | A tavalyi évben a vasúti szállításra vonatkozó nemzeti jogalkotási és szabályozási aktusok. |
| --- | --- |

4.

A tavalyi évben a vasúti szállításra vonatkozó nemzeti jogalkotási és szabályozási aktusok.

| 5. | A hagyományos vasúttársaság átszervezésére és a nemzeti közlekedési stratégiák elfogadására/végrehajtására vonatkozó fejlemények az utóbbi év során. |
| --- | --- |

5.

A hagyományos vasúttársaság átszervezésére és a nemzeti közlekedési stratégiák elfogadására/végrehajtására vonatkozó fejlemények az utóbbi év során.

| 6. | Az Ön országában a tavalyi évben a vasúti közlekedés területén végrehajtott fontos képzési kezdeményezések/intézkedések. |
| --- | --- |

6.

Az Ön országában a tavalyi évben a vasúti közlekedés területén végrehajtott fontos képzési kezdeményezések/intézkedések.

| 7. | A vasúttársaságoknál és a pályahálózat-működtetőknél foglalkoztatottak száma a tavalyi év végén:






  A vasúttársaságok teljes személyi állománya | |
| --- | --- | --- |
| — | mozdonyvezetők |

7.

A vasúttársaságoknál és a pályahálózat-működtetőknél foglalkoztatottak száma a tavalyi év végén:

A vasúttársaságok teljes személyi állománya

—

mozdonyvezetők

| — | a határon átnyúló forgalomban dolgozó egyéb utazó személyzet |
| --- | --- |

—

a határon átnyúló forgalomban dolgozó egyéb utazó személyzet

A pályahálózat-működtetők teljes személyi állománya

Egyéb foglalkoztatottak, a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtó társaságoknál dolgozók is (pl. karbantartó műhelyek, terminálüzemeltetők, képzés, mozdonyvezető-kölcsönzés, energiaellátás)

| 8. | Az utóbbi évben a pályahálózat-működtetőkkel kötött többéves szerződések helyzete:










  Pályahálózat-működtető | A szerződés által érintett hálózat hossza | A szerződés időtartama és kezdete [dátum] | Teljesítménymutatók meghatározása (I/N)?
  Ha igen, kérem, részletezze. | Összes kifizetett ellentételezés
  (EUR/év) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

8.

Az utóbbi évben a pályahálózat-működtetőkkel kötött többéves szerződések helyzete:

Pályahálózat-működtető

A szerződés által érintett hálózat hossza

A szerződés időtartama és kezdete [dátum]

Teljesítménymutatók meghatározása (I/N)?

Ha igen, kérem, részletezze.

Összes kifizetett ellentételezés

(EUR/év)

| 9. | Az infrastruktúra költségei (hagyományos és nagysebességű hálózat) | Karbantartás | Felújítások | Bővítések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hagyományos vonalak a tavalyi évben:
  (EUR) | | | |
| (teljesített munka km-ben) | | | |
| Előrejelzés az idei évre
  (EUR) | | | |
| (teljesített munka km-ben) | | | |
| Nagysebességű vonalak a tavalyi évben
  (EUR) | | | |
| (teljesített munka km-ben) | | | |
| Előrejelzés az idei évre
  (EUR) | | | |
| (teljesített munka km-ben) | | | |

9.

Az infrastruktúra költségei (hagyományos és nagysebességű hálózat)

Karbantartás

Felújítások

Bővítések

Hagyományos vonalak a tavalyi évben:

(EUR)

(teljesített munka km-ben)

Előrejelzés az idei évre

(EUR)

(teljesített munka km-ben)

Nagysebességű vonalak a tavalyi évben

(EUR)

(teljesített munka km-ben)

Előrejelzés az idei évre

(EUR)

(teljesített munka km-ben)

| 10. | Becsült infrastruktúra-karbantartási lemaradás a tavalyi év végére:






  Hagyományos vonalak a tavalyi évben:
  (EUR) | |
| --- | --- | --- |
| (teljesítendő munka km-ben) | |
| Nagysebességű vonalak a tavalyi évben
  (EUR) | |
| (teljesítendő munka km-ben) | |

10.

Becsült infrastruktúra-karbantartási lemaradás a tavalyi év végére:

Hagyományos vonalak a tavalyi évben:

(EUR)

(teljesítendő munka km-ben)

Nagysebességű vonalak a tavalyi évben

(EUR)

(teljesítendő munka km-ben)

| 11. | A nagysebességű vasúthálózatba történt beruházások:







  Vonalak | A tavalyi évben üzembe helyezett vonalak km-ben | Középtávon (10–20 éven belül) üzembe helyezendő vonalak (km) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

11.

A nagysebességű vasúthálózatba történt beruházások:

Vonalak

A tavalyi évben üzembe helyezett vonalak km-ben

Középtávon (10–20 éven belül) üzembe helyezendő vonalak (km)

| 12. | A vasúthálózat hossza a tavalyi év végén:






  Hagyományos vonalak (km) | |
| --- | --- | --- |
| Nagysebességű vonalak (km) | |

12.

A vasúthálózat hossza a tavalyi év végén:

Hagyományos vonalak (km)

Nagysebességű vonalak (km)

| 13. | Pályahasználati díjak a tavalyi évben:






  Vonatkategória | Átlagos díj EUR/vkm, a villamosenergia-használat költsége nélkül |
| --- | --- | --- |
| Árufuvarozó vonat (1 000 tonna bruttó) | |
| Intercity személyszállító vonat (500 tonna bruttó) | |
| Elővárosi személyszállító vonat (140 tonna bruttó) | |

13.

Pályahasználati díjak a tavalyi évben:

Vonatkategória

Átlagos díj EUR/vkm, a villamosenergia-használat költsége nélkül

Árufuvarozó vonat (1 000 tonna bruttó)

Intercity személyszállító vonat (500 tonna bruttó)

Elővárosi személyszállító vonat (140 tonna bruttó)

| 14. | Az ezen irányelv 35. cikke alapján létrehozott teljesítményösztönző rendszer megléte (ha igen, annak fő jellemzői). |
| --- | --- |

14.

Az ezen irányelv 35. cikke alapján létrehozott teljesítményösztönző rendszer megléte (ha igen, annak fő jellemzői).

| 15. | Az illetékes nemzeti hatóság által kiadott érvényes engedélyek száma: | A tavalyi év december 31-én érvényes engedélyek | Visszavont engedélyek | Újonnan kibocsátott engedélyek | A tavalyelőtti év december 31-én érvényes engedélyek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesen | | | | |
| Ebből: | | | | |
| — | árufuvarozásra |

15.

Az illetékes nemzeti hatóság által kiadott érvényes engedélyek száma:

A tavalyi év december 31-én érvényes engedélyek

Visszavont engedélyek

Újonnan kibocsátott engedélyek

A tavalyelőtti év december 31-én érvényes engedélyek

Összesen

Ebből:

—

árufuvarozásra

| — | személyszállításra |
| --- | --- |

—

személyszállításra

| 16. | Az ERTMS-fejlesztés helyzete. |
| --- | --- |

16.

Az ERTMS-fejlesztés helyzete.

| 16a. | A 2004/49/EK irányelvben meghatározott váratlan események, balesetek és súlyos balesetek az előző év során. [Mód. 116] |
| --- | --- |

16a.

| 17. | Egyéb fontosabb fejlemények |
| --- | --- |

17.

Egyéb fontosabb fejlemények

---

(1)  tonnakilométer

(2)  utaskilométer

2011. november 16., szerda
  V. MELLÉKLET

Megfelelő pénzügyi helyzet

(hivatkozás a 20. cikkben)

| 1. | A megfelelő pénzügyi helyzet igazolható a vasúti vállalkozás éves beszámolójával, vagy amennyiben az engedélyért folyamodó társaság nem tud rendelkezésre bocsátani beszámolókat, akkor az éves mérleggel. Részletes adatokat kell biztosítani, különösen a következőkre vonatkozóan:







  a) | rendelkezésre álló anyagi eszközök, amelyek tartalmazzák a banki mérleget, zálogjoggal biztosított hiteltúllépési tartalékalapokat és hiteleket; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

rendelkezésre álló anyagi eszközök, amelyek tartalmazzák a banki mérleget, zálogjoggal biztosított hiteltúllépési tartalékalapokat és hiteleket;

| b) | biztosítékként rendelkezésre álló pénzeszközök és a társasági vagyon; |
| --- | --- |

b)

biztosítékként rendelkezésre álló pénzeszközök és a társasági vagyon;

| c) | működőtőke; |
| --- | --- |

c)

működőtőke;

| d) | kapcsolódó költségek, amelyek tartalmazzák a járművek, telekingatlan, épületek, berendezések és gördülőállomány beszerzésének vételárát; |
| --- | --- |

d)

kapcsolódó költségek, amelyek tartalmazzák a járművek, telekingatlan, épületek, berendezések és gördülőállomány beszerzésének vételárát;

| e) | a vasúttársaság vagyonának terhei. |
| --- | --- |

e)

a vasúttársaság vagyonának terhei.

| 2. | Az engedélyért folyamodó vállalkozás különösen abban az esetben nincs megfelelő pénzügyi helyzetben, ha tevékenységének eredményeképpen tetemes összegű adóhátraléka vagy elmaradt társadalombiztosítási befizetése halmozódott fel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hatóság elsősorban a könyvvizsgálói jelentést, továbbá bankoktól, takarékbankoktól, könyvelőtől vagy könyvvizsgálótól származó megfelelő dokumentumok benyújtását követelheti. Ezeknek a dokumentumoknak az 1. pontban felsorolt tételekről kell információkkal szolgálniuk. [Mód. 117] |
| --- | --- |

3.

A hatóság elsősorban a könyvvizsgálói jelentést, továbbá bankoktól, takarékbankoktól, könyvelőtől vagy könyvvizsgálótól származó megfelelő dokumentumok benyújtását követelheti. Ezeknek a dokumentumoknak az 1. pontban felsorolt tételekről kell információkkal szolgálniuk. [Mód. 117]

2011. november 16., szerdaVI. MELLÉKLET

A vasúthálózat-használati feltételek tartalma

(hivatkozás a 27. cikkben)

A 27. cikkben említett vasúthálózat-használati feltételeknek feltételek
  szakaszainak
  az alábbi információkat kell tartalmazniuk: [Mód. 118]

| 1. | A vasúttársaságok számára rendelkezésre álló infrastruktúra jellegét és a hozzáférés feltételeit rögzítő szakasz. Az ebben a szakaszban található információk összhangban vannak a 2008/57/EK irányelv 35. cikke értelmében közzéteendő vasúti infrastruktúra-nyilvántartással, vagy hivatkoznak arra. [Mód. 119] |
| --- | --- |

1.

A vasúttársaságok számára rendelkezésre álló infrastruktúra jellegét és a hozzáférés feltételeit rögzítő szakasz. Az ebben a szakaszban található információk összhangban vannak a 2008/57/EK irányelv 35. cikke értelmében közzéteendő vasúti infrastruktúra-nyilvántartással, vagy hivatkoznak arra. [Mód. 119]

| 2. | A díjszabási elvekkel és díjakkal foglalkozó szakasz. Ennek szakasznak megfelelő részleteket kell tartalmaznia a díjszabási rendszerről, valamint elegendő információt a III. mellékletben felsorolt, egyetlen szolgáltató által biztosított szolgáltatások díjairól és az e szolgáltatásokhoz való hozzáférés kérelmezésére vonatkozó lényeges információkról. Részleteznie kell a 31. cikk (4) és (5) bekezdése, valamint a 32–35. cikk

  bekezdésétől a 36. cikk
  alkalmazásához használt módszert, szabályokat és adott esetben díjtáblázatokat. Tartalmaznia kell a már eldöntött vagy a következő öt évre vonatkozóan előrelátható díjváltozásokkal kapcsolatos információkat. [Mód. 120] |
| --- | --- |

2.

A díjszabási elvekkel és díjakkal foglalkozó szakasz. Ennek szakasznak megfelelő részleteket kell tartalmaznia a díjszabási rendszerről, valamint elegendő információt a III. mellékletben felsorolt, egyetlen szolgáltató által biztosított szolgáltatások díjairól és az e szolgáltatásokhoz való hozzáférés kérelmezésére vonatkozó lényeges információkról. Részleteznie kell a 31. cikk (4) és (5) bekezdése, valamint a 32–35. cikk

  bekezdésétől a 36. cikk
  alkalmazásához használt módszert, szabályokat és adott esetben díjtáblázatokat. Tartalmaznia kell a már eldöntött vagy a következő öt évre vonatkozóan előrelátható díjváltozásokkal kapcsolatos információkat. [Mód. 120]

| 3. | A kapacitáselosztás elveiről és feltételeiről szóló szakasz. E szakasz rögzíti a vasúttársaságok rendelkezésére álló infrastruktúra általános jellemzőit és a használatával kapcsolatos esetleges korlátozásokat, beleértve a fenntartás várható kapacitásigényeit. Rögzíti továbbá a kapacitáselosztásra vonatkozó eljárásokat és határidőket. Tartalmazza a folyamat során alkalmazandó különös feltételeket, mindenekelőtt: [Mód. 121]







  a) | azokat az eljárásokat, amelyeknek keretében a kérelmezők kapacitást kérhetnek a pályahálózat-működtetőtől; |
| --- | --- | --- |

3.

A kapacitáselosztás elveiről és feltételeiről szóló szakasz. E szakasz rögzíti a vasúttársaságok rendelkezésére álló infrastruktúra általános jellemzőit és a használatával kapcsolatos esetleges korlátozásokat, beleértve a fenntartás várható kapacitásigényeit. Rögzíti továbbá a kapacitáselosztásra vonatkozó eljárásokat és határidőket. Tartalmazza a folyamat során alkalmazandó különös feltételeket, mindenekelőtt: [Mód. 121]

a)

azokat az eljárásokat, amelyeknek keretében a kérelmezők kapacitást kérhetnek a pályahálózat-működtetőtől;

| b) | a kérelmezőkre vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezőkre vonatkozó rendelkezéseket;

| c) | a kérelmezési és elosztási eljárásokra vonatkozó határidőket, valamint a menetrendkészítésre vonatkozó információknak a a 45. cikk (4) bekezdése szerinti igénylése során követendő eljárásokat; |
| --- | --- |

c)

a kérelmezési és elosztási eljárásokra vonatkozó határidőket, valamint a menetrendkészítésre vonatkozó információknak a a 45. cikk (4) bekezdése szerinti igénylése során követendő eljárásokat;

| d) | a koordinációs folyamatot szabályozó elveket és az e folyamat részét képező békéltető eljárást; |
| --- | --- |

d)

a koordinációs folyamatot szabályozó elveket és az e folyamat részét képező békéltető eljárást;

| e) | a túlterhelt infrastruktúra esetében követendő eljárásokat és alkalmazandó feltételeket; |
| --- | --- |

e)

a túlterhelt infrastruktúra esetében követendő eljárásokat és alkalmazandó feltételeket;

| f) | az infrastruktúra-használat korlátozásainak részleteit; |
| --- | --- |

f)

az infrastruktúra-használat korlátozásainak részleteit;

| g) | azokat a feltételeket, amelyek révén az elosztási folyamat elsődlegességeinek meghatározásakor figyelembe veszik a kapacitáskihasználás korábbi mértékét. |
| --- | --- |

g)

azokat a feltételeket, amelyek révén az elosztási folyamat elsődlegességeinek meghatározásakor figyelembe veszik a kapacitáskihasználás korábbi mértékét.

A szakaszban részletezni kell az eseti eljárás hatálya alá tartozó árufuvarozási szolgáltatások, nemzetközi szolgáltatások és eseti kérések megfelelő kezelésének biztosítása érdekében tett intézkedéseket. A szakasz tartalmazza a kapacitáskérelmekhez alkalmazandó formanyomtatvány mintáját. A pályahálózat-működtető közzéteszi a nemzetközi menetvonalak elosztási eljárásairól szóló részletes információkat is.

| 4. | Az engedély iránti – a 25. cikkben említett – kérelemmel és a 2004/49/EK irányelvvel
   (1)
  összhangban kibocsátott vasúti biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos információkról szóló szakasz. |
| --- | --- |

4.

Az engedély iránti – a 25. cikkben említett – kérelemmel és a 2004/49/EK irányelvvel
   (1)
  összhangban kibocsátott vasúti biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos információkról szóló szakasz.

| 5. | A vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, valamint a 35. cikkben említett teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatos békéltető és fellebbezési eljárásokról szóló szakasz. [Mód. 122] |
| --- | --- |

5.

A vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, valamint a 35. cikkben említett teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatos békéltető és fellebbezési eljárásokról szóló szakasz. [Mód. 122]

| 6. | A III. mellékletben említett szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférésről és azok díjszabásáról szóló szakasz. Az olyan szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetői, amelyek nem állnak a pályahálózat-üzemeltető ellenőrzése alatt, tájékoztatást nyújtanak az infrastruktúrához való hozzáférésért és a szolgáltatásokért fizetendő díjakról és a hozzáférés műszaki feltételeiről, amelyek felveendők a vasúthálózat-használati feltételekbe. [Mód. 123] |
| --- | --- |

6.

A III. mellékletben említett szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférésről és azok díjszabásáról szóló szakasz. Az olyan szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetői, amelyek nem állnak a pályahálózat-üzemeltető ellenőrzése alatt, tájékoztatást nyújtanak az infrastruktúrához való hozzáférésért és a szolgáltatásokért fizetendő díjakról és a hozzáférés műszaki feltételeiről, amelyek felveendők a vasúthálózat-használati feltételekbe. [Mód. 123]

| 7. | Minta a pályahálózat-működtető és a kérelmező között a 42. cikkel összhangban kötendő keretmegállapodáshoz.. [Mód. 124] |
| --- | --- |

7.

Minta a pályahálózat-működtető és a kérelmező között a 42. cikkel összhangban kötendő keretmegállapodáshoz.. [Mód. 124]

---

(1)  
  HL L 164., 2004.4.30., 44. o.

2011. november 16., szerdaVII. MELLÉKLET

Az illetékes hatóságok és a pályahálózat-működtetők közötti szerződések alapelvei és paraméterei

(hivatkozás a 30. cikkben)

A szerződés pontosítja a 30. cikk rendelkezéseit, beleértve a következőket:

| 1. | Azok az infrastruktúrák és szolgáltatási infrastruktúrák, amelyekre a szerződés vonatkozik, a III. mellékletnek megfelelő szerkezetben. Ez a pont magában foglal minden infrastruktúra-fejlesztési kérdést, beleértve

  ,
  a már üzemelő infrastruktúra karbantartását és felújítását is.

  karbantartásával és felújításával kapcsolatos kérdést
  . Új infrastruktúra építése esetén ezt a tényt különálló elemként lehet feltüntetni; |
| --- | --- |

1.

Azok az infrastruktúrák és szolgáltatási infrastruktúrák, amelyekre a szerződés vonatkozik, a III. mellékletnek megfelelő szerkezetben. Ez a pont magában foglal minden infrastruktúra-fejlesztési kérdést, beleértve

  ,
  a már üzemelő infrastruktúra karbantartását és felújítását is.

  karbantartásával és felújításával kapcsolatos kérdést
  . Új infrastruktúra építése esetén ezt a tényt különálló elemként lehet feltüntetni;

| 2. | a III. mellékletben felsorolt infrastrukturális szolgáltatásokra, a karbantartásra
  ,

  az új infrastruktúra építésére

  beleértve a felújításra és korszerűsítésre
  , illetve a fennálló karbantartási lemaradások kezelésére fordítandó szerződéses kifizetések szerkezete
  , beleértve ezek várható szintjének iránymutató előrejelzéseit
  ;
  új infrastruktúrára vonatkozó kifizetések különálló tételként szerepelhetnek
  ; |
| --- | --- |

2.

a III. mellékletben felsorolt infrastrukturális szolgáltatásokra, a karbantartásra
  ,

  az új infrastruktúra építésére

  beleértve a felújításra és korszerűsítésre
  , illetve a fennálló karbantartási lemaradások kezelésére fordítandó szerződéses kifizetések szerkezete
  , beleértve ezek várható szintjének iránymutató előrejelzéseit
  ;
  új infrastruktúrára vonatkozó kifizetések különálló tételként szerepelhetnek
  ;

| 3. | felhasználó-központú teljesítménycélok, a következőket tartalmazó mutatók és minőségi szempontok formájában:






  a) | a vonat teljesítménye és a fogyasztói elégedettség,
  különös tekintettel az infrastruktúra minősége által a vonat megbízhatóságára gyakorolt hatásra, |
| --- | --- | --- |

3.

felhasználó-központú teljesítménycélok, a következőket tartalmazó mutatók és minőségi szempontok formájában:

a)

a vonat teljesítménye és a fogyasztói elégedettség,
  különös tekintettel az infrastruktúra minősége által a vonat megbízhatóságára gyakorolt hatásra,

| b) | hálózati kapacitás
  és az infrastruktúra elérhetősége
  , |
| --- | --- |

b)

hálózati kapacitás
  és az infrastruktúra elérhetősége
  ,

| c) | vagyonkezelés, |
| --- | --- |

c)

vagyonkezelés,

| d) | a tevékenységek mennyisége, |
| --- | --- |

d)

a tevékenységek mennyisége,

| e) | biztonsági szintek, |
| --- | --- |

e)

biztonsági szintek,

| f) | környezetvédelem; |
| --- | --- |

f)

környezetvédelem;

| 4. | az esetleges karbantartási lemaradások mértéke, az azok kezelésére kijelölt kiadások és azok az eszközök, amelyeket kivonnak a használatból, ezért változást idéznek elő a pénzmozgásokban; |
| --- | --- |

4.

az esetleges karbantartási lemaradások mértéke, az azok kezelésére kijelölt kiadások és azok az eszközök, amelyeket kivonnak a használatból, ezért változást idéznek elő a pénzmozgásokban;

| 5. | a 30. cikk (1) bekezdése szerinti kedvezmények; |
| --- | --- |

5.

a 30. cikk (1) bekezdése szerinti kedvezmények;

| 6. | a pályahálózat-működtető minimális jelentéstételi kötelezettségei a jelentés tartalmára és gyakoriságára vonatkozóan, ideértve az évente közzéteendő információkat is; |
| --- | --- |

6.

a pályahálózat-működtető minimális jelentéstételi kötelezettségei a jelentés tartalmára és gyakoriságára vonatkozóan, ideértve az évente közzéteendő információkat is;

| 7. | mechanizmus annak biztosítására, hogy a költségcsökkentések jelentős részét csökkentett díjszabás formájában továbbítsák a felhasználók felé,
  a 30. cikk (1) bekezdése követelményeinek megfelelően, a pályahálózat-üzemeltető elszámolásainak a 8. cikk (4) bekezdésében előírt egyensúlyának sérelme nélkül
  ; |
| --- | --- |

7.

mechanizmus annak biztosítására, hogy a költségcsökkentések jelentős részét csökkentett díjszabás formájában továbbítsák a felhasználók felé,
  a 30. cikk (1) bekezdése követelményeinek megfelelően, a pályahálózat-üzemeltető elszámolásainak a 8. cikk (4) bekezdésében előírt egyensúlyának sérelme nélkül
  ;

| 8. | a szerződés megállapított időtartama, amelynek összhangban kell állnia a pályahálózat-működtető üzleti tervének, koncessziójának vagy engedélyének időtartamával, valamint az állami díjszabási rendszerrel és szabályokkal; |
| --- | --- |

8.

a szerződés megállapított időtartama, amelynek összhangban kell állnia a pályahálózat-működtető üzleti tervének, koncessziójának vagy engedélyének időtartamával, valamint az állami díjszabási rendszerrel és szabályokkal;

| 9. | a nagyobb üzemszünetek és vészhelyzetek kezelésére vonatkozó szabályok, ideértve a sztrájk esetén érvényes minimális szolgáltatási szintet, ha van ilyen a szerződés idő előtti felbontását

  felbontása
  és a felhasználók tájékoztatását is

  időben történő tájékoztatása
  ; [Mód. 125] |
| --- | --- |

9.

a nagyobb üzemszünetek és vészhelyzetek kezelésére vonatkozó szabályok, ideértve a sztrájk esetén érvényes minimális szolgáltatási szintet, ha van ilyen a szerződés idő előtti felbontását

  felbontása
  és a felhasználók tájékoztatását is

  időben történő tájékoztatása
  ; [Mód. 125]

| 10. | az abban az esetben meghozandó helyreigazító intézkedések, ha bármely fél megszegi szerződéses kötelezettségeit; ez magában foglalja a szerződés újratárgyalására és idő előtti felbontására vonatkozó feltételeket és eljárásokat, ideértve a szabályozó szervezet szerepét is. |
| --- | --- |

10.

az abban az esetben meghozandó helyreigazító intézkedések, ha bármely fél megszegi szerződéses kötelezettségeit; ez magában foglalja a szerződés újratárgyalására és idő előtti felbontására vonatkozó feltételeket és eljárásokat, ideértve a szabályozó szervezet szerepét is.

2011. november 16., szerdaVIII. MELLÉKLET

A vasúti infrastruktúra költségeire és díjaira vonatkozó követelmények

(hivatkozás a 31. cikk (3) és (5) bekezdésében, a 32. cikk (1) és (3) bekezdésében, továbbá a 35. cikkben)

| 1. | A 31. cikk (3) bekezdésében említett, a vonat közlekedtetéséből eredő közvetlen költségek, amelyek az infrastruktúra elhasználódásával kapcsolatosak, nem tartalmazzák a következő elemeket:






  a) | A hálózat egészére vonatkozó általános költségek; a béreket és nyugdíjakat is beleértve |
| --- | --- | --- |

1.

A 31. cikk (3) bekezdésében említett, a vonat közlekedtetéséből eredő közvetlen költségek, amelyek az infrastruktúra elhasználódásával kapcsolatosak, nem tartalmazzák a következő elemeket:

a)

A hálózat egészére vonatkozó általános költségek; a béreket és nyugdíjakat is beleértve

| b) | A tőke után fizetendő kamat |
| --- | --- |

b)

A tőke után fizetendő kamat

| c) | A vonat közlekedtetésének a menetrendkészítéssel, a menetvonal-kijelöléssel, a forgalomirányítással, a menetirányítással és a jelzőrendszerrel kapcsolatos költségeinek több mint egytizede |
| --- | --- |

c)

A vonat közlekedtetésének a menetrendkészítéssel, a menetvonal-kijelöléssel, a forgalomirányítással, a menetirányítással és a jelzőrendszerrel kapcsolatos költségeinek több mint egytizede

| d) | A tájékoztatási, kommunikációs vagy távközlési eszközök értékcsökkenése |
| --- | --- |

d)

A tájékoztatási, kommunikációs vagy távközlési eszközök értékcsökkenése

| e) | Az ingatlangazdálkodással kapcsolatos költségek, különösen a föld vagy más állóeszközök vételének, eladásának, bontásának, dekontaminálásának, rekultiválásának vagy bérbeadásának költségei |
| --- | --- |

e)

Az ingatlangazdálkodással kapcsolatos költségek, különösen a föld vagy más állóeszközök vételének, eladásának, bontásának, dekontaminálásának, rekultiválásának vagy bérbeadásának költségei

| f) | Szociális szolgáltatások, skolák, óvodák, éttermek
  [Mód. 126] |
| --- | --- |

f)

Szociális szolgáltatások, skolák, óvodák, éttermek
  [Mód. 126]

| g) | A természeti csapásokkal, balesetekkel, üzemzavarokkal kapcsolatos költségek |
| --- | --- |

g)

A természeti csapásokkal, balesetekkel, üzemzavarokkal kapcsolatos költségek

Amennyiben a hálózat egészére vonatkozó átlagban a közvetlen költségek meghaladják a hálózat karbantartásának, működtetésének és felújításának a megtett vonatkilométerek alapján kiszámított átlagos költségeinek 35 %-át, a pályahálózat-működtető ezt részletesen igazolja a szabályozó szervezet felé. Az e célból kiszámított átlagos költségek nem tartalmazzák az e), f) és g) alpontban említett költségelemeket.

| 2. | A 31. cikk (5) bekezdésében említett, a zajhatások költségei alapján differenciált pályahasználati-díjak megfelelnek az alábbi követelményeknek:






  a) | A díjat aszerint differenciálják, hogy a vonat összeállítása tükrözi-e a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer „járművek – zaj” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2005. december 23-i 2006/66/EK bizottsági határozat (1) által előírt, a zajra vonatkozó határértékeket. |
| --- | --- | --- |

2.

A 31. cikk (5) bekezdésében említett, a zajhatások költségei alapján differenciált pályahasználati-díjak megfelelnek az alábbi követelményeknek:

a)

A díjat aszerint differenciálják, hogy a vonat összeállítása tükrözi-e a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer „járművek – zaj” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2005. december 23-i 2006/66/EK bizottsági határozat (1) által előírt, a zajra vonatkozó határértékeket.

| b) | A teherkocsik elsőbbséget élveznek. |
| --- | --- |

b)

A teherkocsik elsőbbséget élveznek.

| c) | A teherkocsik zajkibocsátási szintje alapján történő differenciálás lehetővé teszi, hogy ésszerű időn belül megtérüljenek azok a beruházások, amelyek a teherkocsiknak az elérhető leggazdaságosabb alacsony zajszintű féktechnológiával történő utólagos felszerelésére irányulnak. |
| --- | --- |

c)

A teherkocsik zajkibocsátási szintje alapján történő differenciálás lehetővé teszi, hogy ésszerű időn belül megtérüljenek azok a beruházások, amelyek a teherkocsiknak az elérhető leggazdaságosabb alacsony zajszintű féktechnológiával történő utólagos felszerelésére irányulnak.

| d) | A díjak differenciálásakor további elemek is figyelembe vehetők, úgymint:






  i) | napszak, különösen az éjszakai zajkibocsátás; |
| --- | --- | --- |

d)

A díjak differenciálásakor további elemek is figyelembe vehetők, úgymint:

i)

napszak, különösen az éjszakai zajkibocsátás;

| ii) | a zajkibocsátás szintjét befolyásoló vonatösszeállítás; |
| --- | --- |

ii)

a zajkibocsátás szintjét befolyásoló vonatösszeállítás;

| iii) | a helyi zajkibocsátás által érintett terület érzékenysége; |
| --- | --- |

iii)

a helyi zajkibocsátás által érintett terület érzékenysége;

| iv) | A zajkibocsátás további kategóriái, melyek jelentősen alacsonyabbak, mint az a) alpontban említettek. |
| --- | --- |

iv)

A zajkibocsátás további kategóriái, melyek jelentősen alacsonyabbak, mint az a) alpontban említettek.

| 3. | A pályahálózat-működtető határozza meg a 32. cikk (1) bekezdése értelmében vett homogén piaci szegmenseket és a megfelelő felárakat, a piac vizsgálatát és a kérelmezőkkel folytatott konzultációt követően. A 32. cikk (1a) bekezdésében hivatkozott szerelvények kivételével, a
  pályahálózat-működtető igazolja a szabályozó szervezetnek, amennyiben egy vasúti szolgáltatásra a 32. cikk (1) bekezdésével összhangban felárat lehet kivetni
  .

  ,annak tudomásulvételével, hogy az alább felsorolt vasúti szolgáltatások mindegyike különböző piaci szegmensbe tartozik

  Amennyiben pályahálózat-működtető felárat vet ki, meg kell határozni a piaci szegmensek listáját, amelyet a szabályozó szervezetnek előzetesen jóvá kell hagynia
  :







  a) | személyszállítási, illetve árufuvarozási szolgáltatások |
| --- | --- | --- |

3.

A pályahálózat-működtető határozza meg a 32. cikk (1) bekezdése értelmében vett homogén piaci szegmenseket és a megfelelő felárakat, a piac vizsgálatát és a kérelmezőkkel folytatott konzultációt követően. A 32. cikk (1a) bekezdésében hivatkozott szerelvények kivételével, a
  pályahálózat-működtető igazolja a szabályozó szervezetnek, amennyiben egy vasúti szolgáltatásra a 32. cikk (1) bekezdésével összhangban felárat lehet kivetni
  .

  ,annak tudomásulvételével, hogy az alább felsorolt vasúti szolgáltatások mindegyike különböző piaci szegmensbe tartozik

  Amennyiben pályahálózat-működtető felárat vet ki, meg kell határozni a piaci szegmensek listáját, amelyet a szabályozó szervezetnek előzetesen jóvá kell hagynia
  :

a)

személyszállítási, illetve árufuvarozási szolgáltatások

| b) | veszélyes anyagokat szállító vonatok, illetve egyéb tehervonatok |
| --- | --- |

b)

veszélyes anyagokat szállító vonatok, illetve egyéb tehervonatok

| c) | belföldi, illetve nemzetközi szolgáltatások |
| --- | --- |

c)

belföldi, illetve nemzetközi szolgáltatások

| d) | kombinált fuvarozás, illetve közvetlen tehervonatok |
| --- | --- |

d)

kombinált fuvarozás, illetve közvetlen tehervonatok

| e) | városi vagy regionális, illetve helyközi személyszállítási szolgáltatások |
| --- | --- |

e)

városi vagy regionális, illetve helyközi személyszállítási szolgáltatások

| f) | zárt tehervonatok, illetve egyedi kocsirakományú fuvarozás |
| --- | --- |

f)

zárt tehervonatok, illetve egyedi kocsirakományú fuvarozás

| g) | rendszeres, illetve alkalomszerű vasúti szolgáltatások
  [Mód. 127] |
| --- | --- |

g)

rendszeres, illetve alkalomszerű vasúti szolgáltatások
  [Mód. 127]

| 4. | A 35. cikkben említett teljesítményösztönzési rendszer a következő alapelveken nyugszik:







  a) | A szolgáltatási minőség megállapodás szerinti szintjének elérése és a szolgáltatás gazdasági életképességének megőrzése érdekében a pályahálózat-működtető a szabályozó szervezet jóváhagyása után megállapodik a kérelmezőkkel a teljesítményösztönző rendszer fő paramétereiről, különösen a késések mértékéről, valamint a teljesítményösztönző rendszer alapján történő kifizetéseknek mind az egyes közlekedtetett vonatokra, mind az egyes vasúttársaságok összes közlekedtetett vonatára egy adott időszakon belül vonatkozó küszöbértékéről. [Mód. 128] |
| --- | --- | --- |

4.

A 35. cikkben említett teljesítményösztönzési rendszer a következő alapelveken nyugszik:

a)

A szolgáltatási minőség megállapodás szerinti szintjének elérése és a szolgáltatás gazdasági életképességének megőrzése érdekében a pályahálózat-működtető a szabályozó szervezet jóváhagyása után megállapodik a kérelmezőkkel a teljesítményösztönző rendszer fő paramétereiről, különösen a késések mértékéről, valamint a teljesítményösztönző rendszer alapján történő kifizetéseknek mind az egyes közlekedtetett vonatokra, mind az egyes vasúttársaságok összes közlekedtetett vonatára egy adott időszakon belül vonatkozó küszöbértékéről. [Mód. 128]

| b) | A pályahálózat-működtető a vonat közlekedtetése előtt legkésőbb 5 nappal közli a vasúttársaságokkal a késések számításának alapjául szolgáló menetrendet. [Mód. 129] |
| --- | --- |

b)

A pályahálózat-működtető a vonat közlekedtetése előtt legkésőbb 5 nappal közli a vasúttársaságokkal a késések számításának alapjául szolgáló menetrendet. [Mód. 129]

| c) | Minden késésnek a következő késési kategóriák és alkategóriák egyikébe besorolhatónak kell lennie:






  1. | A pályahálózat-működtetőnek tulajdonítható üzem-/tervezésirányítás






  1.1. | Menetrend-összeállítás |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Minden késésnek a következő késési kategóriák és alkategóriák egyikébe besorolhatónak kell lennie:

1.

A pályahálózat-működtetőnek tulajdonítható üzem-/tervezésirányítás

1.1.

Menetrend-összeállítás

| 1.2. | Vonatösszeállítás |
| --- | --- |

1.2.

Vonatösszeállítás

| 1.3. | Hibák az üzemeltetési eljárásban |
| --- | --- |

1.3.

Hibák az üzemeltetési eljárásban

| 1.4. | Az elsőbbségi szabályok helytelen alkalmazása |
| --- | --- |

1.4.

Az elsőbbségi szabályok helytelen alkalmazása

| 1.5. | Személyzet |
| --- | --- |

1.5.

Személyzet

| 1.6. | Egyéb okok |
| --- | --- |

1.6.

Egyéb okok

| 2. | A pályahálózat-működtetőnek tulajdonítható infrastrukturális létesítmények






  2.1. | Jelzőrendszerek |
| --- | --- | --- |

2.

A pályahálózat-működtetőnek tulajdonítható infrastrukturális létesítmények

2.1.

Jelzőrendszerek

| 2.2. | A vasúti átjáróknál található jelzőrendszerek |
| --- | --- |

2.2.

A vasúti átjáróknál található jelzőrendszerek

| 2.3. | Távközlési berendezések |
| --- | --- |

2.3.

Távközlési berendezések

| 2.4. | Energiaellátó berendezés |
| --- | --- |

2.4.

Energiaellátó berendezés

| 2.5. | Vágány |
| --- | --- |

2.5.

Vágány

| 2.6. | Műtárgyak |
| --- | --- |

2.6.

Műtárgyak

| 2.7. | Személyzet |
| --- | --- |

2.7.

Személyzet

| 2.8. | Egyéb okok |
| --- | --- |

2.8.

Egyéb okok

| 3. | A pályahálózat-működtetőnek tulajdonítható magas- és mélyépítési okok






  3.1. | Tervezett építkezési munkálatok |
| --- | --- | --- |

3.

A pályahálózat-működtetőnek tulajdonítható magas- és mélyépítési okok

3.1.

Tervezett építkezési munkálatok

| 3.2. | Szabálytalanságok az építkezés kivitelezésében |
| --- | --- |

3.2.

Szabálytalanságok az építkezés kivitelezésében

| 3.3. | Hibás vágány miatti sebességkorlátozás |
| --- | --- |

3.3.

Hibás vágány miatti sebességkorlátozás

| 3.4. | Egyéb okok |
| --- | --- |

3.4.

Egyéb okok

| 4. | Más pályahálózat-működtetőknek tulajdonítható okok






  4.1. | Az előző pályahálózat-működtető okozta |
| --- | --- | --- |

4.

Más pályahálózat-működtetőknek tulajdonítható okok

4.1.

Az előző pályahálózat-működtető okozta

| 4.2. | A következő pályahálózat-működtető okozta |
| --- | --- |

4.2.

A következő pályahálózat-működtető okozta

| 5. | A vasúttársaságnak tulajdonítható kereskedelmi okok






  5.1. | A megállási időtartam túllépése |
| --- | --- | --- |

5.

A vasúttársaságnak tulajdonítható kereskedelmi okok

5.1.

A megállási időtartam túllépése

| 5.2. | A vasúttársaság kérelme |
| --- | --- |

5.2.

A vasúttársaság kérelme

| 5.3. | Rakodási műveletek |
| --- | --- |

5.3.

Rakodási műveletek

| 5.4. | Rakodási szabálytalanságok |
| --- | --- |

5.4.

Rakodási szabálytalanságok

| 5.5. | A vonat kereskedelmi előkészítése |
| --- | --- |

5.5.

A vonat kereskedelmi előkészítése

| 5.6. | Személyzet |
| --- | --- |

5.6.

Személyzet

| 5.7. | Egyéb okok |
| --- | --- |

5.7.

Egyéb okok

| 6. | A vasúttársaságnak tulajdonítható, járművel kapcsolatos okok






  6.1. | Szolgálatbeosztás tervezése/új szolgálatbeosztás |
| --- | --- | --- |

6.

A vasúttársaságnak tulajdonítható, járművel kapcsolatos okok

6.1.

Szolgálatbeosztás tervezése/új szolgálatbeosztás

| 6.2. | A vasúttársaság általi vonatösszeállítás |
| --- | --- |

6.2.

A vasúttársaság általi vonatösszeállítás

| 6.3. | A kocsikat érintő problémák (személyszállítás) |
| --- | --- |

6.3.

A kocsikat érintő problémák (személyszállítás)

| 6.4. | A kocsikat érintő problémák (árufuvarozás) |
| --- | --- |

6.4.

A kocsikat érintő problémák (árufuvarozás)

| 6.5. | A személykocsikat, mozdonyokat és villamos motorkocsikat érintő problémák |
| --- | --- |

6.5.

A személykocsikat, mozdonyokat és villamos motorkocsikat érintő problémák

| 6.6. | Személyzet |
| --- | --- |

6.6.

Személyzet

| 6.7. | Egyéb okok |
| --- | --- |

6.7.

Egyéb okok

| 7. | Más vasúttársaságoknak tulajdonítható okok






  7.1. | A következő vasúttársaság okozta |
| --- | --- | --- |

7.

Más vasúttársaságoknak tulajdonítható okok

7.1.

A következő vasúttársaság okozta

| 7.2. | Az előző vasúttársaság okozta |
| --- | --- |

7.2.

Az előző vasúttársaság okozta

| 8. | Sem a pályahálózat-működtetőnek, sem a vasúttársaságnak nem tulajdonítható külső okok






  8.1. | Sztrájk |
| --- | --- | --- |

8.

Sem a pályahálózat-működtetőnek, sem a vasúttársaságnak nem tulajdonítható külső okok

8.1.

Sztrájk

| 8.2. | Ügyintézési formaságok |
| --- | --- |

8.2.

Ügyintézési formaságok

| 8.3. | Külső befolyás |
| --- | --- |

8.3.

Külső befolyás

| 8.4. | Az időjárás és a természeti okok hatásai |
| --- | --- |

8.4.

Az időjárás és a természeti okok hatásai

| 8.5. | A következő hálózaton fennálló külső okok miatti késés |
| --- | --- |

8.5.

A következő hálózaton fennálló külső okok miatti késés

| 8.6. | Egyéb okok |
| --- | --- |

8.6.

Egyéb okok

| 9. | Sem a pályahálózat-működtetőnek, sem a vasúttársaságnak nem tulajdonítható másodlagos okok






  9.1. | Veszélyes események, balesetek és kockázatok |
| --- | --- | --- |

9.

Sem a pályahálózat-működtetőnek, sem a vasúttársaságnak nem tulajdonítható másodlagos okok

9.1.

Veszélyes események, balesetek és kockázatok

| 9.2. | Ugyanazon vonat késése miatti vágányfoglaltság |
| --- | --- |

9.2.

Ugyanazon vonat késése miatti vágányfoglaltság

| 9.3. | Másik vonat késése miatti vágányfoglaltság |
| --- | --- |

9.3.

Másik vonat késése miatti vágányfoglaltság

| 9.4. | Fordulóidő |
| --- | --- |

9.4.

Fordulóidő

| 9.5. | Csatlakozás |
| --- | --- |

9.5.

Csatlakozás

| 9.6. | További vizsgálatra van szükség |
| --- | --- |

9.6.

További vizsgálatra van szükség

| d) | Amennyiben lehetséges, a késéseket egyetlen szervezetnek tulajdonítják, figyelembe véve mind a fennakadás okáért viselt felelősséget, mind a rendes forgalmi feltételek helyreállítására való képességet. |
| --- | --- |

d)

Amennyiben lehetséges, a késéseket egyetlen szervezetnek tulajdonítják, figyelembe véve mind a fennakadás okáért viselt felelősséget, mind a rendes forgalmi feltételek helyreállítására való képességet.

| e) | A kifizetések kiszámításakor figyelembe veszik a vasúti szolgáltatások hasonló pontossági követelmények melletti átlagos késését. |
| --- | --- |

e)

A kifizetések kiszámításakor figyelembe veszik a vasúti szolgáltatások hasonló pontossági követelmények melletti átlagos késését.

| f) | A pályahálózat-működtető a lehető legrövidebb időn belül közli a vasúttársaságokkal a teljesítményösztönző rendszer alapján történő kifizetések kiszámítását. Ez a számítás tartalmaz minden késő közlekedtetett vonatot egy legfeljebb egy hónapos időszakon belül. |
| --- | --- |

f)

A pályahálózat-működtető a lehető legrövidebb időn belül közli a vasúttársaságokkal a teljesítményösztönző rendszer alapján történő kifizetések kiszámítását. Ez a számítás tartalmaz minden késő közlekedtetett vonatot egy legfeljebb egy hónapos időszakon belül.

| g) | Más létező jogorvoslati lehetőségek és a 50. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatban keletkező viták esetére békéltető eljárás áll rendelkezésre a viták gyors megoldására. Ezen eljárás alkalmazása esetén a határozatot 10 munkanapon belül meg kell hozni. [Mód. 130] |
| --- | --- |

g)

Más létező jogorvoslati lehetőségek és a 50. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a teljesítményösztönző rendszerrel kapcsolatban keletkező viták esetére békéltető eljárás áll rendelkezésre a viták gyors megoldására. Ezen eljárás alkalmazása esetén a határozatot 10 munkanapon belül meg kell hozni. [Mód. 130]

| h) | A pályahálózat-működtető évente egyszer közzéteszi a szolgáltatási minőségnek a vasúttársaságok által elért éves átlagos szintjét a teljesítményösztönző rendszerben megállapított fő paraméterek alapján. [Mód. 131] |
| --- | --- |

h)

A pályahálózat-működtető évente egyszer közzéteszi a szolgáltatási minőségnek a vasúttársaságok által elért éves átlagos szintjét a teljesítményösztönző rendszerben megállapított fő paraméterek alapján. [Mód. 131]

| 5. | Az ETCS-rendszerrel felszerelt vonatokra érvényes pályahasználati díj ideiglenes csökkentését a 32. cikk (3) bekezdésének megfelelően az alábbiak szerint kell megállapítani: | Az árufuvarozás esetében:















  Év | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kedvezmény | 20 % | 20 % | 20 % | 15 % | 10 % | 8 % | 6 % | 4 % | 3 % | 3 % |

5.

Az ETCS-rendszerrel felszerelt vonatokra érvényes pályahasználati díj ideiglenes csökkentését a 32. cikk (3) bekezdésének megfelelően az alábbiak szerint kell megállapítani:

Az árufuvarozás esetében:

Év

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Kedvezmény

20 %

20 %

20 %

15 %

10 %

8 %

6 %

4 %

3 %

3 %

| | A személyszállítás esetében:















  Év | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kedvezmény | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 8 % | 6 % | 5 % | 4 % | 2 % |

A személyszállítás esetében:

Év

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Kedvezmény

10 %

10 %

10 %

10 %

10 %

8 %

6 %

5 %

4 %

2 %

[Mód. 132]

---

(1)  HL L 37., 2006.2.8., 1. o.

2011. november 16., szerdaIX. MELLÉKLET

Az elosztási folyamat ütemterve

(hivatkozás a 43. cikkben)

| 1. | Szolgálati menetrend minden naptári évben egyszer készül. |
| --- | --- |

1.

Szolgálati menetrend minden naptári évben egyszer készül.

| 2. | A szolgálati menetrend december második szombatján éjfélkor változik meg. Amennyiben a téli évszak után változtatásra vagy kiigazításra kerül sor, különösen a regionális személyforgalom menetrendjének változásaira tekintettel, ezt június második szombatján éjfélkor kell végrehajtani, továbbá ezen időpontok között akkor, amikor szükséges. A pályahálózat-működtetők eltérő napokban is megállapodhatnak, és ebben az esetben tájékoztatják a Bizottságot, ha ez érintheti a nemzetközi forgalmat. |
| --- | --- |

2.

A szolgálati menetrend december második szombatján éjfélkor változik meg. Amennyiben a téli évszak után változtatásra vagy kiigazításra kerül sor, különösen a regionális személyforgalom menetrendjének változásaira tekintettel, ezt június második szombatján éjfélkor kell végrehajtani, továbbá ezen időpontok között akkor, amikor szükséges. A pályahálózat-működtetők eltérő napokban is megállapodhatnak, és ebben az esetben tájékoztatják a Bizottságot, ha ez érintheti a nemzetközi forgalmat.

| 3. | A szolgálati menetrendbe bekerülő kapacitáskérelmek beérkezési határidejét úgy kell meghatározni, hogy az legfeljebb 12 hónappal előzze meg a szolgálati menetrend életbelépését. |
| --- | --- |

3.

A szolgálati menetrendbe bekerülő kapacitáskérelmek beérkezési határidejét úgy kell meghatározni, hogy az legfeljebb 12 hónappal előzze meg a szolgálati menetrend életbelépését.

| 4. | A szolgálati menetrend életbelépését legkésőbb 11 hónappal megelőzően a pályahálózat-működtetőknek ideiglenes nemzetközi menetvonalakat kell kialakítaniuk más illetékes pályahálózat-működtetőkkel együttműködve. A pályahálózat-működtetők biztosítják, hogy e menetvonalakat a későbbi eljárások során a lehető legnagyobb mértékben tartsák tiszteletben. |
| --- | --- |

4.

A szolgálati menetrend életbelépését legkésőbb 11 hónappal megelőzően a pályahálózat-működtetőknek ideiglenes nemzetközi menetvonalakat kell kialakítaniuk más illetékes pályahálózat-működtetőkkel együttműködve. A pályahálózat-működtetők biztosítják, hogy e menetvonalakat a későbbi eljárások során a lehető legnagyobb mértékben tartsák tiszteletben.

| 5. | A pályahálózat-működtető a kérelmezők ajánlatai beadására kitűzött határidőtől számított legfeljebb négy hónappal később elkészíti a menetrend tervezetét. |
| --- | --- |

5.

A pályahálózat-működtető a kérelmezők ajánlatai beadására kitűzött határidőtől számított legfeljebb négy hónappal később elkészíti a menetrend tervezetét.

2011. november 16., szerdaX. MELLÉKLET

A szabályozó szervezethez benyújtandó pénzügyi jelentések

(hivatkozás az 56. cikk (8) bekezdésében)

A pénzügyi jelentéseknek, melyeket az 56. cikk (8) bekezdése alapján a szabályozó szervezethez be kell nyújtani, tartalmazniuk kell legalább a következő elemeket:

1.   Számviteli elkülönítés

A pénzügyi jelentések, amelyeket a pályahálózat-működtetőknek és valamennyi, a vasúti szállítás különböző kategóriáit teljesítő vagy integráló, illetve állami támogatásban részesülő társaságnak vagy szervezetnek be kell nyújtania,

| a) | az árufuvarozási, a személyszállítási és az infrastruktúra-kezelési tevékenységekre vonatkozóan külön eredménykimutatást és mérleget tartalmaznak; |
| --- | --- |

a)

az árufuvarozási, a személyszállítási és az infrastruktúra-kezelési tevékenységekre vonatkozóan külön eredménykimutatást és mérleget tartalmaznak;

| b) | átlátható és részletes tájékoztatást nyújtanak az állami támogatások és egyéb ellentételezések egyes forrásairól és azok felhasználásáról, beleértve a vállalatok pénzáramlásának részletes áttekintését is annak megállapítása érdekében, hogy e közpénzeket és az egyéb ellentételezésekből származó pénzeszközöket mire fordították; |
| --- | --- |

b)

átlátható és részletes tájékoztatást nyújtanak az állami támogatások és egyéb ellentételezések egyes forrásairól és azok felhasználásáról, beleértve a vállalatok pénzáramlásának részletes áttekintését is annak megállapítása érdekében, hogy e közpénzeket és az egyéb ellentételezésekből származó pénzeszközöket mire fordították;

| c) | olyan költség- és nyereségkategóriákat tartalmaznak, melyek lehetővé teszik annak meghatározását, hogy előfordultak-e kereszttámogatások e különböző tevékenységek között,
  a 6. cikk
  követelményeivel összhangban, a szabályozó szervezet
  által szükségesnek és arányosnak tartott módon
  ; [Mód. 133] |
| --- | --- |

c)

olyan költség- és nyereségkategóriákat tartalmaznak, melyek lehetővé teszik annak meghatározását, hogy előfordultak-e kereszttámogatások e különböző tevékenységek között,
  a 6. cikk
  követelményeivel összhangban, a szabályozó szervezet
  által szükségesnek és arányosnak tartott módon
  ; [Mód. 133]

| d) | a szabályozó szervezet megítélése szerint szükséges és arányos módon elegendő részletet tartalmaznak |
| --- | --- |

d)

a szabályozó szervezet megítélése szerint szükséges és arányos módon elegendő részletet tartalmaznak

| e) | olyan dokumentum tartozik hozzájuk, mely ismerteti a költségeknek a különböző tevékenységek közti elosztásához használt módszertant |
| --- | --- |

e)

olyan dokumentum tartozik hozzájuk, mely ismerteti a költségeknek a különböző tevékenységek közti elosztásához használt módszertant

Amennyiben a vizsgált társaság egy csoport része, pénzügyi jelentést kell készíteni mind a csoport egészére, mind az egyes leányvállalatokra vonatkozóan. Ezenfelül a pénzügyi jelentés tartalmazza a vállalatok közötti kifizetések részletes ismertetését annak biztosítása érdekében, hogy a közpénzeket megfelelően használták fel.

2.   A pályahasználati díjak nyomon követése

A pályahálózat-működtetők által a szabályozó szervezethez benyújtandó pénzügyi jelentések

| a) | ismertetik a különböző költségkategóriákat, különös tekintettel a különböző szolgáltatások vagy szolgáltatáscsoportok határköltségeiről/közvetlen költségeiről szóló kielégítő tájékoztatásra, amely alapján a pályahasználati díjakat nyomon lehet követni |
| --- | --- |

a)

ismertetik a különböző költségkategóriákat, különös tekintettel a különböző szolgáltatások vagy szolgáltatáscsoportok határköltségeiről/közvetlen költségeiről szóló kielégítő tájékoztatásra, amely alapján a pályahasználati díjakat nyomon lehet követni

| b) | kielégítő tájékoztatást nyújtanak, mely lehetővé teszi a szolgáltatásokért (vagy szolgáltatáscsoportokért) külön-külön fizetett díjak nyomon követését; amennyiben a szabályozó szervezet megköveteli, ez a tájékoztatás tartalmazza az egyes szolgáltatások volumenéről, az egyes szolgáltatások áráról és a belső vagy külső fogyasztók által az egyes szolgáltatásokért fizetett összes bevételről szóló adatokat. |
| --- | --- |

b)

kielégítő tájékoztatást nyújtanak, mely lehetővé teszi a szolgáltatásokért (vagy szolgáltatáscsoportokért) külön-külön fizetett díjak nyomon követését; amennyiben a szabályozó szervezet megköveteli, ez a tájékoztatás tartalmazza az egyes szolgáltatások volumenéről, az egyes szolgáltatások áráról és a belső vagy külső fogyasztók által az egyes szolgáltatásokért fizetett összes bevételről szóló adatokat.

| c) | a szabályozó szervezet kérése alapján megállapítják az egyes szolgáltatásokra (vagy szolgáltatáscsoportokra) vonatkozó költségeket és bevételeket a potenciálisan versenyellenes árképzés (keresztfinanszírozás, kiszorító árazás és túlzott árazás) meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

c)

a szabályozó szervezet kérése alapján megállapítják az egyes szolgáltatásokra (vagy szolgáltatáscsoportokra) vonatkozó költségeket és bevételeket a potenciálisan versenyellenes árképzés (keresztfinanszírozás, kiszorító árazás és túlzott árazás) meghatározása érdekében.

3.   A pénzügyi teljesítmény jelzése

A pályahálózat-működtetők által a szabályozó szervezethez benyújtandó pénzügyi jelentések a következőket tartalmazzák:

| a) | pénzügyi teljesítményről szóló kimutatás |
| --- | --- |

a)

pénzügyi teljesítményről szóló kimutatás

| b) | összefoglaló kiadásigazoló nyilatkozat |
| --- | --- |

b)

összefoglaló kiadásigazoló nyilatkozat

| c) | a karbantartási kiadásokról szóló kiadásigazoló nyilatkozat |
| --- | --- |

c)

a karbantartási kiadásokról szóló kiadásigazoló nyilatkozat

| d) | a működési kiadásokról szóló kiadásigazoló nyilatkozat |
| --- | --- |

d)

a működési kiadásokról szóló kiadásigazoló nyilatkozat

| e) | eredménykimutatás |
| --- | --- |

e)

eredménykimutatás

| f) | Kísérő megjegyzések, melyek adott esetben kiegészítik és megindokolják a nyilatkozatokat |
| --- | --- |

f)

Kísérő megjegyzések, melyek adott esetben kiegészítik és megindokolják a nyilatkozatokat

4.   Egyéb kérdések

Pályahálózat-működtetők esetében a pénzügyi jelentést független könyvvizsgáló ellenőrzi. A könyvvizsgáló jelentését mellékelni kell a pénzügyi jelentéshez.

A pénzügyi jelentésnek tartalmaznia kell az eredménykimutatást és mérleget, és egyeztetni kell a kötelező beszámolóval. Minden egyeztetett elemhez magyarázatot kell fűzni.

2011. november 16., szerdaXI. MELLÉKLET

A.   rész

A hatályon kívül helyezett irányelvek későbbi módosításaik jegyzékével

(lásd a 67. cikket)

| 91/440/EGK tanácsi irányelv
  (HL L 237., 1991.8.24., 25. o.) | |
| --- | --- |
| 2001/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 75., 2001.3.15., 1. o.) | |
| 2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 164., 2004.4.30., 164. o.) | |
| 2006/103/EK tanácsi irányelv
  (HL L 363., 2006.12.20., 344. o.) | kizárólag a melléklet B. pontja |
| 2007/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 315., 2007.12.3., 44. o.) | kizárólag az 1. cikk |
| 95/18/EK tanácsi irányelv
  (HL L 143., 1995.6.27., 70. o.) | |
| 2001/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 75., 2001.3.15., 26. o.) | |
| 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.) | kizárólag a 29. cikk |
| 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 75., 2001.3.15., 29. o.) | |
| 2002/844/EK bizottsági határozat
  (HL L 289., 2002.10.26., 30. o.) | |
| 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.) | kizárólag a 30. cikk |
| 2007/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
  (HL L 315., 2007.12.3., 44. o.) | kizárólag a 2. cikk |

91/440/EGK tanácsi irányelv

(HL L 237., 1991.8.24., 25. o.)

2001/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 75., 2001.3.15., 1. o.)

2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 164., 2004.4.30., 164. o.)

2006/103/EK tanácsi irányelv

(HL L 363., 2006.12.20., 344. o.)

kizárólag a melléklet B. pontja

2007/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 315., 2007.12.3., 44. o.)

kizárólag az 1. cikk

95/18/EK tanácsi irányelv

(HL L 143., 1995.6.27., 70. o.)

2001/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 75., 2001.3.15., 26. o.)

2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 164., 2004.4.30., 44. o.)

kizárólag a 29. cikk

2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 75., 2001.3.15., 29. o.)

2002/844/EK bizottsági határozat

(HL L 289., 2002.10.26., 30. o.)

2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 164., 2004.4.30., 44. o.)

kizárólag a 30. cikk

2007/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

(HL L 315., 2007.12.3., 44. o.)

kizárólag a 2. cikk

B.   rész

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők jegyzéke

(lásd a 67. cikket)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 91/440/EGK | 1993. január 1. |
| 95/18/EK | 1997. június 27. |
| 2001/12/EK | 2003. március 15. |
| 2001/13/EK | 2003. március 15. |
| 2001/14/EK | 2003. március 15. |
| 2004/49/EK | 2006. április 30. |
| 2004/51/EK | 2005. december 31. |
| 2006/103/EK | 2007. január 1. |
| 2007/58/EK | 2009. június 4. |

Irányelv

Átültetés határideje

91/440/EGK

1993. január 1.

95/18/EK

1997. június 27.

2001/12/EK

2003. március 15.

2001/13/EK

2003. március 15.

2001/14/EK

2003. március 15.

2004/49/EK

2006. április 30.

2004/51/EK

2005. december 31.

2006/103/EK

2007. január 1.

2007/58/EK

2009. június 4.

2011. november 16., szerdaXII. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 91/440/EGK irányelv | 95/18/EK irányelv | 2001/14/EK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés első albekezdés | 1. cikk (1) bekezdés |
| | | 1. cikk (2) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | | | 2. cikk (1) bekezdés |
| | 1. cikk (2) bekezdés | | 2. cikk (2) bekezdés |
| | | 1. cikk (3) bekezdés | 2. cikk (3) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (4) bekezdés | 2. cikk (4) bekezdés |
| 2. cikk (4) bekezdés | | | 2. cikk (5) bekezdés |
| 3. cikk | | | 3. cikk (1)–(8) bekezdés |
| | 2. cikk b) és c) pont | | 3. cikk (9) és (10) bekezdés |
| | | 2. cikk | 3. cikk (11)–(21) bekezdés |
| 4. cikk | | | 4. cikk |
| 5. cikk | | | 5. cikk |
| 6. cikk (1) és (2) bekezdés | | | 6. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 9. cikk (4) bekezdés | | | 6. cikk (3) bekezdés |
| 6. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | | | 6. cikk, (4) bekezdés |
| 6. cikk (3) bekezdés | | | 7. cikk (1) bekezdés |
| | | 4. cikk (2) bekezdés és 14. cikk (2) bekezdés | 7. cikk (2) bekezdés |
| 7. cikk (1), (3) és (4) bekezdés | | | 8. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |
| | | 6. cikk (1) bekezdés | 8. cikk (4) bekezdés |
| 9. cikk (1) és (2) bekezdés | | | 9. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 10. cikk (3) és (3a) bekezdés | | | 10. cikk (1) bekezdés és (2) bekezdés, első, második és harmadik albekezdés |
| 10. cikk, (3b) bekezdés | | | 11. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |
| | | | 11. cikk (4) bekezdés |
| 10 cikk (3c) és (3e) bekezdés | | | 11. cikk (5) és (6) bekezdés |
| 10. cikk (3f) bekezdés | | | 12. cikk |
| | | 5. cikk | 13. cikk |
| | | | 14. cikk |
| 10b. cikk | | | 15. cikk |
| | 3. cikk | | 16. cikk |
| | 4. cikk (1)–(4) bekezdés | | 17. cikk (1)–(4) bekezdés |
| | 5. cikk | | 18. cikk |
| | 6. cikk | | 19. cikk |
| | 7. cikk | | 20. cikk |
| | 8. cikk | | 21. cikk |
| | 9. cikk | | 22. cikk |
| | 4. cikk (5) bekezdés | | 23. cikk (1) bekezdés |
| | 10. cikk | | 23. cikk (2) és (3) bekezdés |
| | 11. cikk | | 24. cikk |
| | 15. cikk | | 25. cikk |
| | | 1. cikk (1) bekezdés második albekezdés | 26. cikk |
| | | 3. cikk | 27. cikk |
| 10. cikk (5) bekezdés | | | 28. cikk |
| | | 4. cikk (1) és (3)–(6) bekezdés | 29. cikk |
| | | 6. cikk (2)–(5) bekezdés | 30. cikk |
| | | 7. cikk | 31. cikk |
| | | 8. cikk | 32. cikk |
| | | 9. cikk | 33. cikk |
| | | 10. cikk | 34. cikk |
| | | 11. cikk | 35. cikk |
| | | 12. cikk | 36. cikk |
| | | 13. cikk | 38. cikk |
| | | 14. cikk (1) és (3) bekezdés | 39. cikk |
| | | 15. cikk | 40. cikk |
| | | 16. cikk | 41. cikk |
| | | 17. cikk | 42. cikk |
| | | 18. cikk | 43. cikk |
| | | 19. cikk | 44. cikk |
| | | 20. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 45. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |
| | | | 45. cikk (4) bekezdés |
| | | 20. cikk (4) bekezdés | 45. cikk (5) bekezdés |
| | | 21. cikk | 46. cikk |
| | | 22. cikk | 47. cikk |
| | | 23. cikk | 48. cikk |
| | | 24. cikk | 49. cikk |
| | | 25. cikk | 50. cikk |
| | | 26. cikk | 51. cikk |
| | | 27. cikk | 52. cikk |
| | | 28. cikk | 53. cikk |
| | | 29. cikk | 54. cikk |
| | | 30. cikk (1) bekezdés | 55. cikk |
| | | 30. cikk (2) bekezdés | 56. cikk (1) bekezdés |
| | | 31. cikk | 57. cikk |
| 12. cikk | | | 58. cikk |
| 14a. cikk | | 33. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 59. cikk |
| | | | 60. cikk |
| | | | 61. cikk |
| | | | 62. cikk |
| 11. cikk | | 34. cikk | 63. cikk |
| 11a. cikk | | 35. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 64. cikk |
| 10. cikk (9) bekezdés | | | 65. cikk |
| | | 38. cikk | 66. cikk |
| | | | 67. cikk |
| | 17. cikk | 39. cikk | 68. cikk |
| 16. cikk | 18. cikk | 40. cikk | 69. cikk |
| | | | I. melléklet |
| II. melléklet | | | II. melléklet |
| | | II. melléklet | III. melléklet |
| | | | IV. melléklet |
| | Melléklet | | V. melléklet |
| | | I. melléklet | VI. melléklet |
| | | | VII. melléklet |
| | | | VIII. melléklet |
| | | III. melléklet | IX. melléklet |
| | | | X. melléklet |

91/440/EGK irányelv

95/18/EK irányelv

2001/14/EK irányelv

Ezen irányelv

2. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés első albekezdés

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

2. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

2. cikk (5) bekezdés

3. cikk

3. cikk (1)–(8) bekezdés

2. cikk b) és c) pont

3. cikk (9) és (10) bekezdés

2. cikk

3. cikk (11)–(21) bekezdés

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk (1) és (2) bekezdés

6. cikk (1) és (2) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés

6. cikk (3) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

6. cikk, (4) bekezdés

6. cikk (3) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés és 14. cikk (2) bekezdés

7. cikk (2) bekezdés

7. cikk (1), (3) és (4) bekezdés

8. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés

8. cikk (4) bekezdés

9. cikk (1) és (2) bekezdés

9. cikk (1) és (2) bekezdés

10. cikk (3) és (3a) bekezdés

10. cikk (1) bekezdés és (2) bekezdés, első, második és harmadik albekezdés

10. cikk, (3b) bekezdés

11. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

11. cikk (4) bekezdés

10 cikk (3c) és (3e) bekezdés

11. cikk (5) és (6) bekezdés

10. cikk (3f) bekezdés

12. cikk

5. cikk

13. cikk

14. cikk

10b. cikk

15. cikk

3. cikk

16. cikk

4. cikk (1)–(4) bekezdés

17. cikk (1)–(4) bekezdés

5. cikk

18. cikk

6. cikk

19. cikk

7. cikk

20. cikk

8. cikk

21. cikk

9. cikk

22. cikk

4. cikk (5) bekezdés

23. cikk (1) bekezdés

10. cikk

23. cikk (2) és (3) bekezdés

11. cikk

24. cikk

15. cikk

25. cikk

1. cikk (1) bekezdés második albekezdés

26. cikk

3. cikk

27. cikk

10. cikk (5) bekezdés

28. cikk

4. cikk (1) és (3)–(6) bekezdés

29. cikk

6. cikk (2)–(5) bekezdés

30. cikk

7. cikk

31. cikk

8. cikk

32. cikk

9. cikk

33. cikk

10. cikk

34. cikk

11. cikk

35. cikk

12. cikk

36. cikk

13. cikk

38. cikk

14. cikk (1) és (3) bekezdés

39. cikk

15. cikk

40. cikk

16. cikk

41. cikk

17. cikk

42. cikk

18. cikk

43. cikk

19. cikk

44. cikk

20. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

45. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

45. cikk (4) bekezdés

20. cikk (4) bekezdés

45. cikk (5) bekezdés

21. cikk

46. cikk

22. cikk

47. cikk

23. cikk

48. cikk

24. cikk

49. cikk

25. cikk

50. cikk

26. cikk

51. cikk

27. cikk

52. cikk

28. cikk

53. cikk

29. cikk

54. cikk

30. cikk (1) bekezdés

55. cikk

30. cikk (2) bekezdés

56. cikk (1) bekezdés

31. cikk

57. cikk

12. cikk

58. cikk

14a. cikk

33. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

59. cikk

60. cikk

61. cikk

62. cikk

11. cikk

34. cikk

63. cikk

11a. cikk

35. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

64. cikk

10. cikk (9) bekezdés

65. cikk

38. cikk

66. cikk

67. cikk

17. cikk

39. cikk

68. cikk

16. cikk

18. cikk

40. cikk

69. cikk

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

IV. melléklet

Melléklet

V. melléklet

I. melléklet

VI. melléklet

VII. melléklet

VIII. melléklet

III. melléklet

IX. melléklet

X. melléklet

---

2011. november 17., csütörtök

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/274 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/274

---

2011. november 17., csütörtökAz integrált tengerpolitika továbbfejlesztése ***I

P7_TA(2011)0508

Az Európai Parlament 2011. november 17-i jogalkotási állásfoglalása az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

2013/C 153 E/42

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0494), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0494),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére és 77. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkének (1) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, 173. cikkének (3) bekezdésére, 175. cikkére, 188. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 194. cikkének (2) bekezdésére és 195. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére és 77. cikkének (2) bekezdésére, 91. cikkének (1) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, 173. cikkének (3) bekezdésére, 175. cikkére, 188. cikkére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 194. cikkének (2) bekezdésére és 195. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0292/2010),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 27-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 27-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. október 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. október 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Halászati Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0163/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság jelen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság jelen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | jóváhagyja a Parlament és a Tanács jelen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja a Parlament és a Tanács jelen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 64. o.

(2)  HL C 104., 2011.4.2., 47. o.

---

2011. november 17., csütörtökP7_TC1-COD(2010)0257

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. november 17-én került elfogadásra az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1255/2011/EU rendelet.)

---

2011. november 17., csütörtökMELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata

Az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keret összege a 2011 és 2013 közötti időszakra a X. cikkben foglaltaknak megfelelően 40 millió EUR. Ez a pénzügyi keretösszeg a következőkből áll össze: a 2011. évi költségvetésből a többéves pénzügyi keret 2. fejezete alatt rendelkezésre álló tartaléksáv igénybevétele nélkül lehívott 23,14 millió EUR-ból, továbbá egy, a 2012. évi költségvetés-tervezetbe beillesztett 16,66 millió EUR-s összegből, amely egy technikai segítségnyújtás céljára elkülönített részt is magában foglal, és amelyet a Tanács a 2012. évi költségvetés olvasata során már elfogadott, valamint egy technikai segítségnyújtás céljára fordítandó további 200 000 EUR-s összegből, amelyet a 2013. évi költségvetésbe kell beállítani.

E célból a 2011. évi költségvetést módosítani kellene a szükséges nómenklatúra létrehozása és az előirányzatoknak a tartalékalapba történő beállítása érdekében. A 2012. és a 2013. évre elfogadott költségvetésnek tartalmaznia kellene az adott évre vonatkozó megfelelő összegeket.

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata

Az Európai Parlament és a Tanács nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a megfelelő bizottsági javaslatok alapján a jövőbeli programokban 2013 után felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról rendelkezzen.

---

| 31.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 153/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 153/275

---

2011. november 17., csütörtökAz Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramja *

P7_TA(2011)0509

Az Európai Parlament 2011. november 17-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0072) – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

2013/C 153 E/43

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0072), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0072),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0077/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A7-0360/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban előterjesztett elsődleges referenciaösszeg nem egyeztethető össze a jelenlegi 2007–2013-as többéves pénzügyi keret (MFF) 1a. alfejezetében meghatározott felső határértékkel; tudomásul veszi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 21–23. pontja alapján az MFF felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági javaslatot (2), amelynek célja, hogy az ITER számára a 2012 és 2013 közötti időszakban pótlólagos, előre nem tervezett finanszírozást biztosítsanak; az intézményközi megállapodás által biztosított valamennyi eszköz alapján tárgyalni kíván a költségvetési hatóság másik ágával annak érdekében, hogy 2011 végére gyors megállapodás szülessen az Euratom kutatási program finanszírozásáról; emlékeztet arra, hogy ellenez az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007-2013) (3) terhére történő, a fent említett bizottsági javaslatban szereplő bármilyen átcsoportosítást; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban előterjesztett elsődleges referenciaösszeg nem egyeztethető össze a jelenlegi 2007–2013-as többéves pénzügyi keret (MFF) 1a. alfejezetében meghatározott felső határértékkel; tudomásul veszi az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 21–23. pontja alapján az MFF felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági javaslatot (2), amelynek célja, hogy az ITER számára a 2012 és 2013 közötti időszakban pótlólagos, előre nem tervezett finanszírozást biztosítsanak; az intézményközi megállapodás által biztosított valamennyi eszköz alapján tárgyalni kíván a költségvetési hatóság másik ágával annak érdekében, hogy 2011 végére gyors megállapodás szülessen az Euratom kutatási program finanszírozásáról; emlékeztet arra, hogy ellenez az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007-2013) (3) terhére történő, a fent említett bizottsági javaslatban szereplő bármilyen átcsoportosítást;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének és az Euratom-Szerződés 106a. cikkének megfelelően;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Határozatra irányuló javaslat


  4 a preambulumbekezdés (új) |
| | (4a) | A keretprogram (2012–2013) kialakításának és végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (4) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

(4a)

A keretprogram (2012–2013) kialakításának és végrehajtásának az egyszerűség, a stabilitás, az átláthatóság, a jogbiztonság, a következetesség, a kiválóság és a bizalom elvén kell alapulnia az Európai Parlament kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. november 11-i állásfoglalásában (4) megfogalmazott ajánlásoknak megfelelően.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | A nukleáris biztonság fokozását és adott esetben a védelmi szempontokat a nukleáris balesetek határokon átnyúló hatásai miatt prioritásként kell kezelni. |
| --- | --- |

(5a)

A nukleáris biztonság fokozását és adott esetben a védelmi szempontokat a nukleáris balesetek határokon átnyúló hatásai miatt prioritásként kell kezelni.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | Az európai fenntartható atomipari kezdeményezés (ESNII) célja, hogy hozzájáruljon a negyedik generációs, zárt üzemanyag-ciklusú gyorsneutronos reaktorok 2035 és 2040 között történő üzembe helyezéséhez. Ez három technológiafejlesztési irányt követ, és négy jelentős projektet foglal magában: a (nátriumhűtéses) ASTRID prototípust, a (gázhűtéses) ALLEGRO kísérleti modellt, az (ólomhűtéses) ALFRED demonstrátort, valamint az utóbbi technológia támogató infrastruktúrájaként szolgáló (ólom-bizmut hűtéses) MYRRHA gyors neutronbesugárzó létesítményt. |
| --- | --- |

(6a)

Az európai fenntartható atomipari kezdeményezés (ESNII) célja, hogy hozzájáruljon a negyedik generációs, zárt üzemanyag-ciklusú gyorsneutronos reaktorok 2035 és 2040 között történő üzembe helyezéséhez. Ez három technológiafejlesztési irányt követ, és négy jelentős projektet foglal magában: a (nátriumhűtéses) ASTRID prototípust, a (gázhűtéses) ALLEGRO kísérleti modellt, az (ólomhűtéses) ALFRED demonstrátort, valamint az utóbbi technológia támogató infrastruktúrájaként szolgáló (ólom-bizmut hűtéses) MYRRHA gyors neutronbesugárzó létesítményt.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| (6b) | A hetedik Euratom-keretprogramban (2007–2011) három jelentős európai együttműködési kezdeményezés indult útjára a nukleáris tudomány és technológia területén: az atomenergia fenntartható hasznosításával foglalkozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglalkozó technológiai platform (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) és az alacsony sugárdózisokra vonatkozó európai multidiszciplináris kezdeményezés (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Az SNETP és az IGDTP is összhangban áll a SET-terv célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(6b)

A hetedik Euratom-keretprogramban (2007–2011) három jelentős európai együttműködési kezdeményezés indult útjára a nukleáris tudomány és technológia területén: az atomenergia fenntartható hasznosításával foglalkozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglalkozó technológiai platform (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) és az alacsony sugárdózisokra vonatkozó európai multidiszciplináris kezdeményezés (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Az SNETP és az IGDTP is összhangban áll a SET-terv célkitűzéseivel.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

6 c preambulumbekezdés (új)

| (6c) | A Japánban a fukusimai nukleáris erőműben a 2011. március 11-i földrengés és szökőár miatt bekövetkezett balesetre tekintettel további kutatásokra van szükség az atommaghasadás biztonságossága tekintetében annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az uniós polgárokat arról, hogy az Unióban található nukleáris létesítmények biztonságossága megfelel a legszigorúbb nemzetközi normáknak. Ez a kiegészítő munka szükségessé teszi az atommaghasadással kapcsolatos tevékenységekre szánt költségvetés növelését. |
| --- | --- |

(6c)

A Japánban a fukusimai nukleáris erőműben a 2011. március 11-i földrengés és szökőár miatt bekövetkezett balesetre tekintettel további kutatásokra van szükség az atommaghasadás biztonságossága tekintetében annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az uniós polgárokat arról, hogy az Unióban található nukleáris létesítmények biztonságossága megfelel a legszigorúbb nemzetközi normáknak. Ez a kiegészítő munka szükségessé teszi az atommaghasadással kapcsolatos tevékenységekre szánt költségvetés növelését.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| (9a) | Az ITER további – kizárólag a többéves pénzügyi keret 2011-ben fel nem használt tartalékainak átcsoportosításával történő és a hetedik uniós keretprogramból (2007–2013) származó pénzeszközöknek a (2012–2013) keretprogram kutatásaihoz történő átcsoportosítása nélküli – finanszírozásáról szóló megállapodás lehetővé tenné a program 2011-es gyors elfogadását. |
| --- | --- |

(9a)

Az ITER további – kizárólag a többéves pénzügyi keret 2011-ben fel nem használt tartalékainak átcsoportosításával történő és a hetedik uniós keretprogramból (2007–2013) származó pénzeszközöknek a (2012–2013) keretprogram kutatásaihoz történő átcsoportosítása nélküli – finanszírozásáról szóló megállapodás lehetővé tenné a program 2011-es gyors elfogadását.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| (11) | A Tanács 2008. december 1–2-i ülésén a nukleáris területhez tartozó készségek szükségességéről elfogadott tanácsi következtetések elismerik annak alapvető fontosságát, hogy
  az atomenergia területén
  a Közösség magas szintű képzést tartson fenn. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács 2008. december 1–2-i ülésén a nukleáris területhez tartozó készségek szükségességéről elfogadott tanácsi következtetések elismerik annak alapvető fontosságát, hogy
  az atomenergia területén
  a Közösség magas szintű képzést tartson fenn.

| (11) | A nukleáris területhez tartozó készségek szükségességéről szóló, 2008. december 1–2-i következtetéseiben a Tanács elismerte annak alapvető fontosságát, hogy a Közösség magas szintű képzést tartson fenn
  és megfelelő munkakörülményeket biztosítson az atomenergia területén
  . |
| --- | --- |

(11)

A nukleáris területhez tartozó készségek szükségességéről szóló, 2008. december 1–2-i következtetéseiben a Tanács elismerte annak alapvető fontosságát, hogy a Közösség magas szintű képzést tartson fenn
  és megfelelő munkakörülményeket biztosítson az atomenergia területén
  .

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| (14a) | A Bizottság, az Európai Tanács, a Tanács és a tagállamok lépéseket tesznek az Euratom-Szerződés módosítása céljából, megerősítve annak a Parlament információs és társjogalkotási jogaira, valamint az Euratom kutatási és környezetvédelmi kérdéseire vonatkozó rendelkezéseit, többek között a jövőbeni költségvetési eljárások megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(14a)

A Bizottság, az Európai Tanács, a Tanács és a tagállamok lépéseket tesznek az Euratom-Szerződés módosítása céljából, megerősítve annak a Parlament információs és társjogalkotási jogaira, valamint az Euratom kutatási és környezetvédelmi kérdéseire vonatkozó rendelkezéseit, többek között a jövőbeni költségvetési eljárások megkönnyítése érdekében.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| (16) | Ennek a határozatnak a keretprogram (2012–2013) teljes időtartamára vonatkozóan meg kell határoznia azt a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges hivatkozási alapot képezi. |
| --- | --- |

(16)

Ennek a határozatnak a keretprogram (2012–2013) teljes időtartamára vonatkozóan meg kell határoznia azt a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az elsődleges hivatkozási alapot képezi.

| (16) | Ennek a határozatnak a keretprogram (2012–2013) teljes időtartamára vonatkozóan meg kell határoznia azt a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás
  (IIA)
  37. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási alapot képezi a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során.
  Annak érdekében, hogy a keretprogramot (2012–2013) a 2012-es és 2013-as évben is hozzá lehessen igazítani a többéves pénzügyi kerethez, ez utóbbit az 1a. alfejezet felső összeghatárának növelésével kell módosítani. Amennyiben nincs mód a többéves pénzügyi keret 2011-es tartalékaiból 2012-ben és 2013-ban átcsoportosítani az 1a. alfejezethez, az intézményközi megállapodás 27. pontjában előírtaknak megfelelően a rugalmassági eszközt kell mobilizálni. |
| --- | --- |

(16)

Ennek a határozatnak a keretprogram (2012–2013) teljes időtartamára vonatkozóan meg kell határoznia azt a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás
  (IIA)
  37. pontja értelmében az elsődleges hivatkozási alapot képezi a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során.
  Annak érdekében, hogy a keretprogramot (2012–2013) a 2012-es és 2013-as évben is hozzá lehessen igazítani a többéves pénzügyi kerethez, ez utóbbit az 1a. alfejezet felső összeghatárának növelésével kell módosítani. Amennyiben nincs mód a többéves pénzügyi keret 2011-es tartalékaiból 2012-ben és 2013-ban átcsoportosítani az 1a. alfejezethez, az intézményközi megállapodás 27. pontjában előírtaknak megfelelően a rugalmassági eszközt kell mobilizálni.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| (16a) | A 2014–2020-ra vonatkozó többéves pénzügyi keret esetében az ITER projektre szánt pénzügyi forrásokat a teljes programozási időszakra rögzíteni kell annak érdekében, hogy az ITER – jelenleg 2020-ra véglegesíteni tervezett – építési szakaszában az EU-ra háruló 6 600 000 000 eurón kívüli esetleges költségtúllépést a többéves pénzügyi keret felső összeghatárain túlmenően finanszírozzák. |
| --- | --- |

(16a)

A 2014–2020-ra vonatkozó többéves pénzügyi keret esetében az ITER projektre szánt pénzügyi forrásokat a teljes programozási időszakra rögzíteni kell annak érdekében, hogy az ITER – jelenleg 2020-ra véglegesíteni tervezett – építési szakaszában az EU-ra háruló 6 600 000 000 eurón kívüli esetleges költségtúllépést a többéves pénzügyi keret felső összeghatárain túlmenően finanszírozzák.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| (18) | A kölcsönös előnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és a globális dimenziónak fontos szerepe van az európai kutatásban. A keretprogramnak (2012–2013) nyitva kell állnia egyfelől azon országok részvétele előtt, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, másfelől – projektszinten és a kölcsönös előny elve alapján – a harmadik országok jogalanyai és a tudományos együttműködés területén működő nemzetközi szervezetek
  részvétele előtt
  . |
| --- | --- |

(18)

A kölcsönös előnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és a globális dimenziónak fontos szerepe van az európai kutatásban. A keretprogramnak (2012–2013) nyitva kell állnia egyfelől azon országok részvétele előtt, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, másfelől – projektszinten és a kölcsönös előny elve alapján – a harmadik országok jogalanyai és a tudományos együttműködés területén működő nemzetközi szervezetek
  részvétele előtt
  .

| (18) | A kölcsönös előnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és a globális dimenziónak fontos szerepe van az európai kutatásban. a A keretprogramban (2012–2013) való részvétel lehetőségét ezért
  egyfelől biztosítani kell azon országok számára, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, valamint – projektszinten és a kölcsönös előny elve alapján – a harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködés területén működő nemzetközi szervezetek
  számára
  .
  Másfelől ez azt is jelenti különösen az ITER-projekt tekintetében, hogy a nemzetközi partnereknek maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk pénzügyi kötelezettségvállalásaikat. |
| --- | --- |

(18)

A kölcsönös előnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és a globális dimenziónak fontos szerepe van az európai kutatásban. a A keretprogramban (2012–2013) való részvétel lehetőségét ezért
  egyfelől biztosítani kell azon országok számára, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, valamint – projektszinten és a kölcsönös előny elve alapján – a harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködés területén működő nemzetközi szervezetek
  számára
  .
  Másfelől ez azt is jelenti különösen az ITER-projekt tekintetében, hogy a nemzetközi partnereknek maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk pénzügyi kötelezettségvállalásaikat.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

(1)   A keretprogram (2012–2013) törekszik a Szerződés 1. cikkében és 2. cikkének a) pontjában meghatározott általános célkitűzések
  megvalósítására
  , és
  hozzájárul
  az innovatív Unió létrehozásához és az európai kutatási térség kiépítéséhez.

(1)   A keretprogram (2012–2013) célja, hogy előmozdítsa a Szerződés 1. cikkében és 2. cikkének a) pontjában meghatározott általános célkitűzések
  megvalósítását
  ,
  különös hangsúlyt helyezve a nukleáris biztonságra
  és
  védelemre, valamint a sugárvédelemre,
  és az Európai Kutatási Térségre építve hozzájáruljon az
  Innovatív Unió létrehozásához.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

2a.
     
  A keretprogramnak (2012–2013) hozzá kell járulnia a SET-terv megvalósításához. Tevékenységei során figyelembe kell vennie a nukleáris energiával foglalkozó három európai technológiai platform, az SNETP, az IGDTP és a MELODI stratégiai kutatási menetrendjét.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

A hetedik keretprogram (2012–2013) végrehajtására legfeljebb
  2 560 270 000
  EUR összeg áll rendelkezésre. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg (EUR):

A hetedik keretprogram (2012–2013) végrehajtására legfeljebb
  2 100 270 000
  EUR összeg áll rendelkezésre. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg (EUR):

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 francia bekezdés

| — | a fúziós energia kutatására:
  2 208 809 000
  ; |
| --- | --- |

—

a fúziós energia kutatására:
  2 208 809 000
  ;

| — | a fúziós energia kutatására:
  1 748 809 000
  ;
  ez az összeg magában foglalja a culhami JET-program folytatásához szükséges pénzeszközöket; |
| --- | --- |

—

a fúziós energia kutatására:
  1 748 809 000
  ;
  ez az összeg magában foglalja a culhami JET-program folytatásához szükséges pénzeszközöket;

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 francia bekezdés

| — | az atommaghasadás és a sugárvédelem területére: 118 245 000, |
| --- | --- |

—

az atommaghasadás és a sugárvédelem területére: 118 245 000,

| — | az atommaghasadásra, különösen a biztonságra, a nukleáris hulladék jobb kezelésére
  és a sugárvédelem területére: 118 245 000; |
| --- | --- |

—

az atommaghasadásra, különösen a biztonságra, a nukleáris hulladék jobb kezelésére
  és a sugárvédelem területére: 118 245 000;

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 francia bekezdés

| — | a JRC nukleáris tevékenységeire: 233 216 000. |
| --- | --- |

—

a JRC nukleáris tevékenységeire: 233 216 000.

| — | a JRC nukleáris
  biztonsággal, környezetvédelemmel és leszereléssel kapcsolatos nukleáris
  tevékenységeire: 233 216 000. |
| --- | --- |

—

a JRC nukleáris
  biztonsággal, környezetvédelemmel és leszereléssel kapcsolatos nukleáris
  tevékenységeire: 233 216 000.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

Külön figyelmet kell fordítani az olyan szerződéses megállapodások kialakítására, amelyek csökkentik a nemteljesítés kockázatát és a kockázatok és költségek idővel történő átcsoportosítását.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  Külön figyelmet kell fordítani az alapvető nukleáris kutatásokat kiegészítő kezdeményezésekre, különösen a humán tőkébe történő befektetések, a megfelelő munkakörülmények, valamint az elkövetkező években várhatóan jelentkező munkaerőhiány kezelésére irányuló cselekvések tekintetében.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A tagállamok és a Bizottság létrehozzák a nukleáris területtel kapcsolatos uniós készségek, képzettségek és szakmai képesítések felülvizsgálatát, amely átfogó képet ad a helyzetről, valamint lehetővé teszi a megfelelő megoldások meghatározását és alkalmazását.

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I.A rész – 3. szakasz– 2 pont

Egy célirányos, a fizika és a technológia területére összpontosító program foglalkozik a Közös Európai Tórusz (JET) és az ITER szempontjából releváns más mágneses plazmaösszetartó megoldások hasznosításával. A program értékeli az ITER alaptechnológiáit, véglegesíti az ITER kapcsán meghozott döntéseket, és előkészíti az ITER üzemét.

Egy célirányos, a fizika és a technológia területére összpontosító program foglalkozik a Közös Európai Tórusz (JET) és az ITER szempontjából releváns más mágneses plazmaösszetartó megoldások hasznosításával
  (adott esetben akár az ITER-rel párhuzamosan végrehajtandó és elvégzendő új kísérlek révén)
  . A program értékeli az ITER alaptechnológiáit, véglegesíti az ITER kapcsán meghozott döntéseket, és előkészíti az ITER üzemét.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I.B rész – 1.szakasz– Célkitűzés

Szilárd tudományos és műszaki alapokat teremteni a hosszú felezési idejű radioaktív hulladék biztonságosabb kezelésére vonatkozó gyakorlat fejlődésének felgyorsítása érdekében, ösztönözni különösen a nukleáris energia biztonságos, erőforrás- és költséghatékony hasznosítását, és megbízható és társadalmilag elfogadott rendszert biztosítani az embernek és a környezetnek az ionizáló sugárzással szembeni védelmére.

Szilárd tudományos és műszaki alapokat teremteni a hosszú felezési idejű radioaktív hulladék biztonságosabb kezelésére vonatkozó gyakorlat fejlődésének felgyorsítása érdekében, ösztönözni különösen a nukleáris energia biztonságos, erőforrás- és költséghatékony hasznosítását, és megbízható és társadalmilag elfogadott rendszert biztosítani az embernek és a környezetnek az ionizáló sugárzással szembeni védelmére.
  Az elavult rendszerek leállításakor különös figyelmet kell fordítani a hosszú felezési idejű hulladékokra.

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – I.B rész – 3 szakasz – 5 pont

A
  tudományos szakértelem és munkaerő-kapacitás
  megtartásának és
  további
  fejlesztésének támogatása
  annak biztosítása érdekében, hogy a nukleáris ágazatban hosszú távon megfelelően képzett kutatók, mérnökök és más alkalmazottak álljanak rendelkezésre.

Az Unió nukleáris függetlenségének fenntartása érdekében folyamatosan
  támogatni kell a
  képzett munkaerő
  megtartását és fejlesztését,
  továbbá következetesen fenn kell tartani és fokozni kell a nukleáris biztonság szintjét. Alapvető fontosságú az Unióban a sugárvédelemben és nukleáris létesítmények leszerelésében jártas szakemberek megtartása, mivel a nukleáris energia kulcsszerepet játszik majd az Unió energiamixében, ideértve a leállítási és a hosszú felezési idejű radioaktív hulladékok kezelésére irányuló tevékenységeket is.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 2 szakasz – 2 bekezdés

Mindehhez egyértelműen szükség van a tudás, a készségek és a képességek olyan irányú fejlesztésére, amely lehetővé teszi
  az atomreaktorok és az üzemanyagciklusok biztonságára,
  a nukleáris biztosítéki rendszerre és a nukleáris védelemre vonatkozó uniós szakpolitikai törekvések támogatásához szükséges, a tudomány mindenkori színvonalának megfelelő, független és megbízható szakértői bázis fenntartását.
  Amellett
  , hogy
  – a küldetési nyilatkozatában hangsúlyos helyet elfoglaló elvet követve – ügyfélközpontú szemléletet érvényesít az Unió szakpolitikai törekvéseinek támogatásában, a JRC proaktív szerepet is be fog tölteni az európai kutatási térségen belül azáltal, hogy az iparral és más szervezetekkel szoros együttműködésben magas színvonalú kutatási tevékenységeket vállal, és tagállami köz- és magánszektorbeli intézmények részvételével hálózatokat alakít ki.

Mindehhez egyértelműen szükség van a tudás, a készségek és a képességek olyan irányú fejlesztésére, amely lehetővé teszi a nukleáris biztosítéki rendszerre és a nukleáris védelemre vonatkozó uniós szakpolitikai törekvések támogatásához szükséges, a tudomány mindenkori színvonalának megfelelő, független és megbízható szakértői bázis fenntartását. A JRC feladata lesz az is, hogy proaktív szerepet töltsön be az európai kutatási térségen belül azáltal, hogy az iparral és más szervezetekkel szoros együttműködésben magas színvonalú kutatási tevékenységeket vállal, és tagállami köz- és magánszektorbeli intézmények részvételével hálózatokat alakít ki.
  Külön hangsúlyt kap majd az a szerepköre, amelynek keretében információkkal látja el a nyilvánosságot.

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet – II rész – 3 szakasz – 3 pont

| 3. | Nukleáris védelem: a Közösség által vállalt kötelezettségek teljesítésének további támogatása különösen az üzemanyagciklushoz kapcsolódó berendezések ellenőrzési módszereinek fejlesztése, a kiegészítő jegyzőkönyv végrehajtása (ideértve a környezeti mintavételezést is), az integrált biztosítéki rendszer alkalmazása, valamint a nukleáris és a radioaktív anyagoknak az illegális kereskedelemmel összefüggő eltérítésével kapcsolatos megelőző tevékenység (ideértve a nukleáris kriminalisztikát is) területén. |
| --- | --- |

3.

Nukleáris védelem: a Közösség által vállalt kötelezettségek teljesítésének további támogatása különösen az üzemanyagciklushoz kapcsolódó berendezések ellenőrzési módszereinek fejlesztése, a kiegészítő jegyzőkönyv végrehajtása (ideértve a környezeti mintavételezést is), az integrált biztosítéki rendszer alkalmazása, valamint a nukleáris és a radioaktív anyagoknak az illegális kereskedelemmel összefüggő eltérítésével kapcsolatos megelőző tevékenység (ideértve a nukleáris kriminalisztikát is) területén.

| 3. | Nukleáris védelem: a Közösség által vállalt kötelezettségek teljesítésének további támogatása különösen az üzemanyagciklushoz kapcsolódó berendezések ellenőrzési módszereinek fejlesztése, a kiegészítő jegyzőkönyv végrehajtása (ideértve a környezeti mintavételezést is), az integrált biztosítéki rendszer alkalmazása, valamint a nukleáris és a radioaktív anyagoknak az illegális kereskedelemmel összefüggő eltérítésével kapcsolatos megelőző tevékenység (ideértve a nukleáris kriminalisztikát is) területén.
  Olyan nyomon követési eszközöket kell alkalmazni, amelyek képesek valamennyi polgári célú nukleáris tevékenység nyomon követésére, ideértve a radioaktív anyagok szállítási műveleteinek vagy tárolási helyének ellenőrzését. |
| --- | --- |

3.

Nukleáris védelem: a Közösség által vállalt kötelezettségek teljesítésének további támogatása különösen az üzemanyagciklushoz kapcsolódó berendezések ellenőrzési módszereinek fejlesztése, a kiegészítő jegyzőkönyv végrehajtása (ideértve a környezeti mintavételezést is), az integrált biztosítéki rendszer alkalmazása, valamint a nukleáris és a radioaktív anyagoknak az illegális kereskedelemmel összefüggő eltérítésével kapcsolatos megelőző tevékenység (ideértve a nukleáris kriminalisztikát is) területén.
  Olyan nyomon követési eszközöket kell alkalmazni, amelyek képesek valamennyi polgári célú nukleáris tevékenység nyomon követésére, ideértve a radioaktív anyagok szállítási műveleteinek vagy tárolási helyének ellenőrzését.

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – bevezetés – 1 a bekezdés (új)

Az európai kutatásfinanszírozás irányításának a projektek valamennyi fázisában bizalomalapúnak és kockázattűrőbbnek kellene lennie, biztosítva ugyanakkor az elszámoltathatóságot, olyan rugalmas uniós szabályok mellett, amelyek a különböző meglévő nemzeti szabályozásokkal, valamint az elismert számviteli gyakorlatokkal lehetőség szerint nagyobb összhangban alkalmazhatók.

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – bevezetés – 1 b bekezdés (új)

Az uniós kutatásfinanszírozás eredményes pénzgazdálkodásának biztosítása során egyensúlyt kell teremteni a bizalom és az ellenőrzés, vagyis a kockázatvállalás és az adott kockázat jelentette veszélyek között.

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – 2 pont – a pont – 1 pont

Különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott olyan kutatási projektek támogatása, amelyek új tudás, új technológia, termékek vagy közös kutatási célú erőforrások létrehozására irányulnak. A projektek mérete, tárgya és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és közepes méretű, célzott kutatási cselekvésektől a nagyobb, egy adott célkitűzés elérése érdekében jelentős mennyiségű forrást mozgósító integráló jellegű projektekig változhatnak. A projektek munkaterveiben szerepelnie kell a kutatók képzéséhez és pályafutásának fejlesztéséhez szükséges támogatásnak is.

Különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott olyan kutatási projektek támogatása, amelyek új tudás, új technológia, termékek vagy közös kutatási célú erőforrások létrehozására irányulnak. A projektek mérete, tárgya és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és közepes méretű, célzott kutatási cselekvésektől a nagyobb, egy adott célkitűzés elérése érdekében jelentős mennyiségű forrást mozgósító integráló jellegű projektekig változhatnak. A projektek munkaterveiben szerepelnie kell a kutatók képzéséhez és pályafutásának fejlesztéséhez szükséges támogatásnak is.
  A szabványosítási tevékenységeket a projektek munkaprogramja tartalmazza majd.

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – 2 pont – a pont – 3 pont

Kutatáskoordináló és kutatástámogató tevékenységek (hálózatba szervezés, cserék, transznacionális hozzáférés biztosítása kutatási infrastruktúrához, tanulmányok, konferenciák, új infrastruktúra kiépítéséhez nyújtott hozzájárulás stb.), valamint a humánerőforrás fejlesztése céljából végrehajtott tevékenységek (hálózatba szervezés, képzési rendszerek felállítása stb.) támogatása. Ilyen cselekvések pályázati felhívás közzététele nélkül is végrehajthatók.

Kutatáskoordináló és kutatástámogató tevékenységek (hálózatba szervezés, cserék, transznacionális hozzáférés biztosítása kutatási infrastruktúrához, tanulmányok, konferenciák,
  részvétel a szabványügyi testületekben,
  új infrastruktúra kiépítéséhez nyújtott hozzájárulás stb.), valamint a humánerőforrás fejlesztése céljából végrehajtott tevékenységek (hálózatba szervezés, képzési rendszerek felállítása stb.) támogatása. Ilyen cselekvések pályázati felhívás közzététele nélkül is végrehajthatók.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  COM(2011)0226.

(3)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(4)  
  Elfogadott szövegek:P7_TA(2010)0401.

---