# Eiropas Savienības C 158/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.158.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 158 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 4. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.158.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 158

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 4. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

  Asamblejas 24. sesija notika Paramaribo (Surinamā) 2012. gada 27.–29. novembrī. |
| 2013/C 158/01 | Otrdienas, 2012. gada 27. novembra, sēdes protokols | 1 |
| 2013/C 158/02 | Trešdienas, 2012. gada 28. novembra, sēdes protokols | 5 |
| 2013/C 158/03 | Ceturtdienas, 2012. gada 29. novembra, sēdes protokols | 8 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

  Asamblejas 24. sesija notika Paramaribo (Surinamā) 2012. gada 27.–29. novembrī.

Asamblejas 24. sesija notika Paramaribo (Surinamā) 2012. gada 27.–29. novembrī.

2013/C 158/01

Otrdienas, 2012. gada 27. novembra, sēdes protokols

1

2013/C 158/02

Trešdienas, 2012. gada 28. novembra, sēdes protokols

5

2013/C 158/03

Ceturtdienas, 2012. gada 29. novembra, sēdes protokols

8

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Parlamenta komiteju saīsinājumi

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

Politisko grupu saīsinājumi

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| EFD | Grupa Brīvības un demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ALDE

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

Verts/ALE

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

ECR

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

GUE/NGL

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

EFD

EFD

Grupa Brīvības un demokrātijas Eiropa

NI

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja Asamblejas 24. sesija notika Paramaribo (Surinamā) 2012. gada 27.–29. novembrī.

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/1

---

OTRDIENAS, 2012. GADA 27. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2013/C 158/01

Satura rādītājs

Oficiālā atklāšanas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

To dalībnieku akreditācija, kas nav parlamenta deputāti

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP101.257) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 23. sesijas pēdējām divām sēdēm (OV C 309, 12.10.2012.) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2012. gada 26. novembra sanāksmē |
| --- | --- |

3.

| 4. | Reaģēšana uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK valstu grupai ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Karību jūras reģiona reģionālā integrācija un Cariforum valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošana ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | ES aizjūras zemju un teritoriju un tālāko reģionu nozīme ĀKK valstu un ES attiecībās Karību jūras reģionā... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām balstīta uzņēmējdarbība un tās ietekme uz attīstību ĀKK valstīs ... |
| --- | --- |

7.

OTRDIENAS, 2012. GADA 27. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.00)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Musikari Kombo un Surinamas Nacionālās asamblejas priekšsēdētāja Jennifer Geerlings-Simmons.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.00 un atsāka plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Musikari Kombo

Līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

To dalībnieku akreditācija, kas nav parlamenta deputāti

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka ir saņemti pieci pieteikumi par to dalībnieku akreditāciju, kas nav parlamenta deputāti, saskaņā ar Kotonū nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. panta 2. punktu saistībā ar nepārvaramas varas apstākļiem.

Šie pārstāvji tika reģistrēti, un viņu uzvārdi ir norādīti protokola pielikumā.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP101.257)

Runātāji: Rabindre T. Parmessar (Surinama), Fitz Jackson (Jamaika), Michèle Rivasi un Regueiferos Linares (Kuba).

Tā kā šajā laikā notika svarīga Komisāru kolēģijas sanāksme, Eiropas attīstības komisāru Andri Piebalgu izņēmuma kārtā pārstāvēja ģenerāldirektora vietnieks Klaus Rudischhauser.

Darba kārtību pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 23. sesijas pēdējām divām sēdēm (OV C 309, 12.10.2012.)

Protokolus apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 2012. gada 26. novembra sanāksmē

Līdzpriekšsēdētājs informēja asamblejas locekļus par to, ka 2012. gada 25. novembrī notika Sieviešu foruma sanāksme.

Līdzpriekšsēdētājs informēja asamblejas locekļus par to, ka 2012. gada 25. novembrī notika divi darbsemināri (par Surinamas ostu un par valsts naftas uzņēmumu).

Līdzpriekšsēdētājs ziņoja par Prezidija 2012. gada 26. novembra sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus: | Politikas lietu komiteja







  — | Tiesiskuma ievērošana un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīme; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politikas lietu komiteja

—

Tiesiskuma ievērošana un objektīvas un neatkarīgas tiesu varas nozīme;

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm; |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Jaunattīstības valstu un trīspusējā sadarbība: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm;

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Ganību lopkopības ietekme uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs; |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Ganību lopkopības ietekme uz sociālo jomu un vidi ĀKK valstīs;

| b) | saskaņā ar Reglamenta 35. pantu vairāki jauni Reglamenta grozījumi tiks nosūtīti Politikas lietu komitejai, lai tos apspriestu, un par citiem notiks balsošana šīs sesijas plenārsēdē; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Reglamenta 35. pantu vairāki jauni Reglamenta grozījumi tiks nosūtīti Politikas lietu komitejai, lai tos apspriestu, un par citiem notiks balsošana šīs sesijas plenārsēdē;

| c) | no 2013. gada 14. līdz 16. februārim Karību jūras reģionā notiks 9. reģionālā sanāksme. ĀKK Karību jūras reģiona valstis ierosināja, ka šī sanāksme varētu notikt Kubā, un šis priekšlikums tika apstiprināts plenārsēdē. Daži Eiropas Parlamenta deputāti izteica iebildumus attiecībā uz to, vai lēmums reģionālu sanāksmi saistībā ar Kotonū nolīgumu organizēt valstī, kas šo nolīgumu nav parakstījusi, no juridiskā viedokļa ir pareizs; |
| --- | --- |

c)

no 2013. gada 14. līdz 16. februārim Karību jūras reģionā notiks 9. reģionālā sanāksme. ĀKK Karību jūras reģiona valstis ierosināja, ka šī sanāksme varētu notikt Kubā, un šis priekšlikums tika apstiprināts plenārsēdē. Daži Eiropas Parlamenta deputāti izteica iebildumus attiecībā uz to, vai lēmums reģionālu sanāksmi saistībā ar Kotonū nolīgumu organizēt valstī, kas šo nolīgumu nav parakstījusi, no juridiskā viedokļa ir pareizs;

| d) | no 2013. gada 21. līdz 25. janvārim uz Mali tiks sūtīta faktu vākšanas misija; |
| --- | --- |

d)

no 2013. gada 21. līdz 25. janvārim uz Mali tiks sūtīta faktu vākšanas misija;

| e) | lai veicinātu sadarbību ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, tiks izveidota darba grupa, kurā ar sākotnējo viena gada pilnvaru termiņu darbosies seši ĀKK valstu pārstāvji un seši EP deputāti. Darba grupa tiksies pastāvīgo komiteju sanāksmju laikā; |
| --- | --- |

e)

lai veicinātu sadarbību ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, tiks izveidota darba grupa, kurā ar sākotnējo viena gada pilnvaru termiņu darbosies seši ĀKK valstu pārstāvji un seši EP deputāti. Darba grupa tiksies pastāvīgo komiteju sanāksmju laikā;

| f) | no 2013. gada 17. līdz 19. jūnijam Eiropas Parlamenta telpās Briselē notiks Asamblejas 25. sesija. Asamblejas 26. sesija notiks no 2013. gada 25. līdz 27. novembrim Austrumāfrikas reģionā. |
| --- | --- |

f)

no 2013. gada 17. līdz 19. jūnijam Eiropas Parlamenta telpās Briselē notiks Asamblejas 25. sesija. Asamblejas 26. sesija notiks no 2013. gada 25. līdz 27. novembrim Austrumāfrikas reģionā.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka vidusposma pārskats par valstu un reģionu stratēģijas dokumentiem attiecībā uz 10. EAF laikposmu no 2008. līdz 2013. gadam tika nosūtīts attiecīgajiem ĀKK valstu delegāciju vadītājiem, lai tos izskatītu ĀKK valstu parlamentos.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja šādus termiņus:

| — | grozījumiem rezolūcijās, kas iekļautas pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos: otrdiena, 2012. gada 27. novembris plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

grozījumiem rezolūcijās, kas iekļautas pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos: otrdiena, 2012. gada 27. novembris plkst. 12.00;

| — | grozījumiem kompromisa rezolūcijās un abiem steidzamajiem rezolūcijas priekšlikumiem: trešdiena, 2012. gada 28. novembris plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

grozījumiem kompromisa rezolūcijās un abiem steidzamajiem rezolūcijas priekšlikumiem: trešdiena, 2012. gada 28. novembris plkst. 12.00;

| — | pieprasījumiem attiecībā uz balsošanas metodēm: ceturtdiena, 2012. gada 29. novembris plkst. 10.00, rakstveidā. |
| --- | --- |

—

pieprasījumiem attiecībā uz balsošanas metodēm: ceturtdiena, 2012. gada 29. novembris plkst. 10.00, rakstveidā.

Runātāji: Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Fitz Jackson (Jamaika) un Michael Gahler.

4.   Reaģēšana uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK valstu grupai

Politikas lietu komiteja

Līdzreferenti: Véronique De Keyser un Ali Soubaneh (Džibutija)

Asamblejas locekļi atzinīgi novērtēja Somālijas jaunās valdības centienus stabilizēt valsti. Starptautiskajai sabiedrībai ir jāturpina atbalstīt šo valsti un jāpastiprina Āfrikas Savienības misija Somālijā (AMISOM). Asamblejas locekļi uzsvēra, ka Somālija ir pierādījums tam, ka cīnīties pret terorismu un to uzvarēt ir iespējams, un šai pieredzei būtu jāmudina starptautiskā sabiedrība līdzīgi rīkoties arī Sāhelas reģionā.

Runātāji: Omar Abdi Said (Džibutija) (līdzreferenta vārdā), Boniface Yehouetome (Benina), Mariya Gabriel, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Zita Gurmai, Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Olle Schmidt, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Michèle Striffler, Ricardo Cortés Lastra, Assarid Imbarcaoune (Mali), Frank Engel, Adjedoue Weidou (Čada), Jacob Oulanyah (Uganda) un José Costa Pereira (EĀDD).

5.   Karību jūras reģiona reģionālā integrācija un Cariforum valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošana

Debates bez rezolūcijas

Peter Thompson (Eiropas Komisija) uzstājās ar runu par Karību jūras reģiona reģionālo integrāciju un Cariforum valstu un ES ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošanu.

Asamblejas locekļi novērtēja starp Cariforum valstīm un ES noslēgtā pirmā visaptverošā ekonomisko partnerattiecību nolīguma ietekmi. Viņi uzsvēra, ka ir vajadzīga ciešāka ekonomiskā un tirdznieciskā sadarbība un reģionālā integrācija, kas palīdzēs pārvarēt arī pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi. Daži asamblejas locekļi apšaubīja ieguvumus no ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) īstenošanas, un daži citi aicināja ātrāk risināt un noslēgt notiekošās sarunas, uzsverot EPN radītos ieguvumus ekonomiskās integrācijas procesā.

Runātāji: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Maurice Ponga, Netty Baldeh (Gambija), David Martin, Rabindre T. Parmessar (Surinama), Marielle De Sarnez, Fitz Jackson (Jamaika), Michèle Rivasi, Piet Van Der Walt (Namībija), Malgorzata Handzlik, Adjedoue Weidou (Čada), Patrice Tirolien, Zita Gurmai un Michael Gahler.

6.   ES aizjūras zemju un teritoriju un tālāko reģionu nozīme ĀKK valstu un ES attiecībās Karību jūras reģionā

Debates bez rezolūcijas

Peter Craig-Mcquaide (Eiropas Komisija) uzstājās ar runu par ES aizjūras zemju un teritoriju un tālāko reģionu nozīmi ĀKK valstu un ES attiecībās Karību jūras reģionā.

Asamblejas locekļi uzsvēra tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju piedāvāto labo izdevību Eiropas Savienībai stiprināt sakarus ar ĀKK valstīm, ņemot vērā to ģeogrāfisko tuvumu un kultūras saiknes, kā arī iespējas, ko tās sniedz ES, lai tā varētu nostiprināt savas pozīcijas pasaulē. Asamblejas locekļi arī norādīja, ka tālākajiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām būtu jāpastiprina sadarbība un reģionālā integrācija ar kaimiņos esošajām ĀKK valstīm. Jo īpaši tālākie reģioni un aizjūras zemes un teritorijas Karību jūras reģionā ir ļoti svarīgs tilts starp ES, no vienas puses, un Latīņamerikas un Karību jūras valstīm, no otras puses.

Runātāji: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Nathalie Griesbeck, Netty Baldeh (Gambija), Maurice Ponga, Rabindre T. Parmessar (Surinama), Patrice Tirolien, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jean-Jacob Bicep, Philippe Boulland, Michael Gahler un Manuel Jiménez (Dominikāna).

7.   Uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām balstīta uzņēmējdarbība un tās ietekme uz attīstību ĀKK valstīs

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Rabindre T. Parmessar (Surinama) un Younous Omarjee

Rabindre T. Parmessar (Surinama) sniedza ziņojumu.

Asamblejas locekļi uzsvēra informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) kā attīstības un ekonomiskās izaugsmes instrumenta nozīmi, IKT sniegtās priekšrocības visās ekonomikas nozarēs un IKT milzīgo ietekmi uz iedzīvotāju ikdienas dzīvi. Tomēr tika paustas bažas attiecībā uz piekļuvi un pieejamību. Asamblejas locekļi arī atzinīgi novērtēja IKT iespējamo nozīmi demokrātijas procesos, uzlabojot pārredzamību un līdzdalību.

Runātāji: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Horst Schnellhardt, Derek Vaughan, Catherine Bearder, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Jean-Jacob Bicep, Salem Mariem (Mauritānija), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čada), Ricardo Cortés Lastra, Komi Selom Klassou (Togo), Netty Baldeh (Gambija) un Peter Craig-Mcquaide (Eiropas Komisija).

(Sēde beidzās plkst. 18.17)

Musikari KOMBO Egh un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/5

---

TREŠDIENAS, 2012. GADA 28. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2013/C 158/02

Satura rādītājs

| 1. | Komisijas paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Debates ar Komisiju |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi Komisijai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 23. sesijā pieņemtajām rezolūcijām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Energoresursu pieejamības nozīme ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums |
| --- | --- |

6.

| 7. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ziņojums par 8. reģionālo sanāksmi (Klusā okeāna reģions), kas notika Apijā (Samoa) 2012. gada 18.–20. jūlijā — līdzpriekšsēdētāju ziņojums. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pasākumi, kas tiek veikti papildus Kotonū nolīgumam |
| --- | --- |

9.

| 10. | Steidzams jautājums Nr. 1: stāvoklis Mali |
| --- | --- |

10.

| 11. | Harmoniskā daudzkultūru Surinamas sabiedrība |
| --- | --- |

11.

| 12. | Turpmākie pasākumi saistībā ar Rio+20 konferences rezultātiem |
| --- | --- |

12.

TREŠDIENAS, 2012. GADA 28. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.00)

SĒDI VADA: Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

1.   Komisijas paziņojums

Klaus Rudischhauser, kas pārstāvēja komisāru Andri Piebalgu (Eiropas Komisija), nāca klajā ar paziņojumu, kurā pievērsās ES turpmākajai palīdzībai attīstības jomā, pašreizējām sarunām par daudzgadu finanšu shēmu 2014.– 2020. gadam un iespējamajam ES palīdzības, tostarp EAF budžeta, samazinājumam. Komisijas pārstāvis uzsvēra ikvienas ĀKK valstu grupas sastāvā esošās valsts svarīgo nozīmi pašreiz notiekošajās finanšu sarunās. Citi būtiski jautājumi bija Komisijas priekšlikums par „Cilvēka cienīgu dzīvi visiem ne vēlāk kā 2030. gadā”, svarīgā nozīme, kas ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai (APA) ir jāuzņemas attīstības politikas programmā laikposmam pēc 2015. gada, un Kotonū partnerattiecību nolīguma otrās redakcijas ratifikācija.

2.   Debates ar Komisiju

Runātāji: John Attard-Montalto, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Olle Schmidt, Mariya Gabriel, Gay Mitchell, Sorel Jacinthe (Haiti), Michael Gahler, Frederic Assomption Korsaga (Burkinafaso), Ricardo Cortés Lastra, María Muñiz de Urquiza, Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Laurent Ngon-Baba (Centrālāfrikas Republika), Adjedoue Weidou (Čada), Milner Tozaka (Zālamana Salas), Soubaneh Atteye Ali (Džibutija), Miguel Angel Martínez Martínez, Abdourahamane Chegou (Nigēra) un Louis Michel.

Klaus Rudischhauser atbildēja uz asamblejas locekļu uzdotajiem jautājumiem saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

3.   Jautājumi Komisijai

Komisijai pavisam tika uzdoti 23 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz jautājumiem rakstveidā. Klaus Rudischhauser sniedza mutiskas atbildes uz šādiem papildjautājumiem:

| | jautājums Nr. 1, ko uzdeva Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), par Mali bēgļu un pārvietoto personu stāvokli; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 1, ko uzdeva Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), par Mali bēgļu un pārvietoto personu stāvokli;

| | jautājums Nr. 2, ko uzdeva Derek Vaughan, par Dienvidsudānu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 2, ko uzdeva Derek Vaughan, par Dienvidsudānu;

| | jautājums Nr. 4, ko uzdeva Olle Schmidt, par situāciju Āfrikas ragā; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 4, ko uzdeva Olle Schmidt, par situāciju Āfrikas ragā;

| | jautājums Nr. 6, ko uzdeva Gay Mitchell, par katastrofu riska mazināšanu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 6, ko uzdeva Gay Mitchell, par katastrofu riska mazināšanu;

| | jautājums Nr. 8, ko uzdeva Michael Cashman (kuru aizstāja David Martin), par ES atbalstu Āfrikas Savienības ceļvedim par dalīto atbildību un globālo solidaritāti cīņā pret AIDS, tuberkulozi un malāriju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 8, ko uzdeva Michael Cashman (kuru aizstāja David Martin), par ES atbalstu Āfrikas Savienības ceļvedim par dalīto atbildību un globālo solidaritāti cīņā pret AIDS, tuberkulozi un malāriju;

| | jautājums Nr. 9, ko uzdeva Eleni Theocharous, par EK atbalstu veselības nozarei; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 9, ko uzdeva Eleni Theocharous, par EK atbalstu veselības nozarei;

| | jautājums Nr. 10, ko uzdeva Edit Bauer, par saistībām cīņā pret bērnu mirstību; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 10, ko uzdeva Edit Bauer, par saistībām cīņā pret bērnu mirstību;

| | jautājums Nr. 11, ko uzdeva Hans-Peter Mayer (kuru aizstāja Horst Schnellhardt), par ūdens trūkumu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 11, ko uzdeva Hans-Peter Mayer (kuru aizstāja Horst Schnellhardt), par ūdens trūkumu;

| | jautājums Nr. 12, ko uzdeva Jo Leinen (kuru aizstāja Norbert Neuser), par energoapgādes drošību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 12, ko uzdeva Jo Leinen (kuru aizstāja Norbert Neuser), par energoapgādes drošību ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 14, ko uzdeva Françoise Castex (kuru aizstāja Patrice Tirolien), par ieguves rūpniecības uzņēmumiem un krimināltiesībām; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 14, ko uzdeva Françoise Castex (kuru aizstāja Patrice Tirolien), par ieguves rūpniecības uzņēmumiem un krimināltiesībām;

| | jautājums Nr. 16, ko uzdeva David Martin, par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un reģionālo integrāciju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 16, ko uzdeva David Martin, par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un reģionālo integrāciju;

| | jautājums Nr. 17, ko uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Catherine Bearder), par cukura ražošanu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 17, ko uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Catherine Bearder), par cukura ražošanu ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 18, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par Eiropas ziedoto apģērbu Āfrikai; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 18, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par Eiropas ziedoto apģērbu Āfrikai;

| | jautājums Nr. 21, ko uzdeva Patrice Tirolien, par palīdzību arodbiedrībām; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 21, ko uzdeva Patrice Tirolien, par palīdzību arodbiedrībām;

| | jautājums Nr. 22, ko uzdeva Norbert Neuser, par TAM laikposmam pēc 2015. gada — ienākumu atšķirības. |
| --- | --- |

jautājums Nr. 22, ko uzdeva Norbert Neuser, par TAM laikposmam pēc 2015. gada — ienākumu atšķirības.

Jautājumu Nr. 3, Nr. 7 un Nr. 23 autoriem nebija papildjautājumu.

Jautājumu Nr. 5, Nr. 13, Nr. 15, Nr. 19 un Nr. 20 autori sēdē nepiedalījās.

4.   Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 23. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Klaus Rudischhauser atsaucās uz dokumentu, kurā izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Apvienotajā parlamentārajā asamblejā Horsensā (Dānija) pieņemtajām rezolūcijām.

5.   Energoresursu pieejamības nozīme ilgtspējīgai ekonomiskai attīstībai un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Manuel Jiménez (Dominikāna) un Horst Schnellhardt

Horst Schnellhardt un Manuel Jiménez (Dominikāna) sniedza ziņojumu.

Komisijas pārstāvis paziņoja, ka komisārs Andris Piebalgs ir nācis klajā ar ideju iespējamos 10. EAF līdzekļus, par kuriem nav uzņemtas saistības, pārdalīt iniciatīvai „Enerģija visiem”.

Runātāji: Boniface Yehouetome (Benina), Filip Kaczmarek, Norbert Neuser, Frédéric Assomption Korsaga (Burkinafaso), Catherine Bearder, Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ole Christensen, Tadeusz Zwiefka, Sabado Teresa Malendza (Mozambika), Komi Selom Klassou (Togo), Milner Tozaka (Zālamana Salas) un Klaus Rudischhauser (Eiropas Komisija).

6.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

ĀKK Uzraudzības komitejas priekšsēdētājas Brenda King uzstāšanās

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

ĀKK Uzraudzības komitejas priekšsēdētāja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāve Brenda King ziņoja par jaunumiem procesā, kura mērķis ir 2015. gadu pasludināt par Eiropas gadu attīstības sadarbības jomā, un runāja par cilvēktiesību situāciju Fidži un par 12. reģionālo semināru ar Cariforum valstu ekonomisko un sociālo interešu grupām.

Runātāji: Olle Schmidt, Michèle Rivasi un Louis Michel.

7.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Referente Jutta Haug ziņoja par darbsemināru par Paramaribo ostu.

Runātāji: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna) un Jutta Haug.

Referents Netty Baldeh (Gambija) ziņoja par darbsemināru par valsts naftas uzņēmumu (Staatsolie).

Runātāji: Michèle Rivasi, Olle Schmidt un Bobbo Hamatoukour.

8.   Ziņojums par 8. reģionālo sanāksmi (Klusā okeāna reģions), kas notika Apijā (Samoa) 2012. gada 18.–20. jūlijā — līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšsēdētāji Louis Michel un Musikari Kombo sniedza mutisku ziņojumu par 8. reģionālo sanāksmi, cita starpā uzsverot reģionālās integrācijas un sadarbības procesu Klusā okeāna reģionā, pašreizējo situāciju saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, klimata pārmaiņas un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu (jo īpaši veselības aprūpes un izglītības pieejamību, kā arī dzimumu līdztiesību, labu pārvaldību, demokrātiju un cilvēktiesības šajā reģionā).

Runātāji: Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Tom Marsters (Kuka Salas), Horst Schnellhardt un Louis Michel.

Sēdi pārtrauca plkst. 12.45 un atsāka plkst. 15.00.

SĒDI VADA: Musikari KOMBO

Līdzpriekšsēdētājs

9.   Pasākumi, kas tiek veikti papildus Kotonū nolīgumam

Galvenās debates

Runātāji: José Costa Pereira (EĀDD), Klaus Rudischhauser (Eiropas Komisija), Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Gay Mitchell, Netty Baldeh (Gambija), Patrice Tirolien, Assarid Ag. Imbarcaoune (Mali), Niccolò Rinaldi, Hassab Elrusol Aamir (Sudāna), Adjedoue Weidou (Čada), Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Ricardo Cortés Lastra, Elżbieta Łukacijewska, Cristian Preda, Horst Schnellhardt un Piotr Borys.

Asamblejas locekļi īpaši pārrunāja principus, uz kuriem vajadzētu balstīt ĀKK valstu un ES turpmākās attiecības, kā arī pašreizējo partnerattiecību pievienoto vērtību pēc 2020. gada. Viņi uzsvēra, ka ir jāpastiprina šo attiecību politiskā dimensija, un ierosināja asamblejas ietvaros izveidot darba grupu, lai izstrādātu priekšlikumus scenārijam pēc 2020. gada.

Debates noslēdza José Costa Pereira (EĀDD) un Klaus Rudischhauser (Eiropas Komisija).

10.   Steidzams jautājums Nr. 1: situācija Mali

Runātāji: José Costa Pereira (EĀDD), Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Philippe Boulland, Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Juan Fernando López Aguilar, Kouadio Koffi Baudoua (Kotdivuāra), Louis Michel, Omar Abdi Said (Džibutija), Nicole Kiil-Nielsen, Netty Baldeh (Gambija), Assarid Ag. Imbarcaoune (Mali), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritānija), Edit Bauer, Mohammed Muktar Ahmed (Nigērija), John Attard-Montalto, Adjedoue Weidou (Čada), Niccolò Rinaldi, Komi Selom Klassou (Togo), Mariya Gabriel, Ricardo Cortés Lastra, Krzysztof Lisek, Cristian Preda un Michèle Striffler.

Asamblejas locekļi pauda lielu satraukumu par situāciju šajā valstī un par to, ka nekas netiek praktiski darīts, jo turpmāka vilcināšanās varētu pasliktināt humanitāro situāciju, kā arī pastiprināt nemierus ziemeļos. Viņi uzsvēra ES materiāltehniskā atbalsta nepieciešamību un Alžīrijas nozīmi veiksmīgā militārā darbībā, kas atļauta ar ANO Rezolūciju Nr. 2071.

Debates noslēdza José Costa Pereira (EĀDD).

11.   Harmoniskā daudzkultūru Surinamas sabiedrība

Viedokļu apmaiņa ar Surinamas valsts varas iestādēm

Soewarto Moestadja (Surinamas iekšlietu ministrs) aprakstīja harmonisko daudzkultūru Surinamas sabiedrību, uzsverot, ka valdības panākumu pamatā ir tās etniskā daudzveidība.

Runātāji: Soewarto Moestadja (Surinamas iekšlietu ministrs), Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Michael Gahler, Manuel Jiménez (Dominikāna), John Attard-Montalto, Vikens Derilus (Haiti), Catherine Bearder, Hassab Elrusol Aamir (Sudāna), Fitz Jackson (Jamaika), Piotr Borys un Juan Fernando López Aguilar.

Daudzi asamblejas locekļi izteica atzinību par Surinamā panākto „vienotību daudzveidībā” un uzsvēra, ka daudzām citām valstīm būtu jāmācās no šīs pieredzes.

Debates noslēdza Soewarto Moestadja (Surinamas iekšlietu ministrs).

12.   Turpmākie pasākumi saistībā ar Rio+20 konferences rezultātiem

Debates bez rezolūcijas

Runātāji: Peter Craig-Mcquaide (Eiropas Komisija), Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Ricardo Cortés Lastra, Sławomir Nitras, Catherine Bearder un Michèle Rivasi.

Asamblejas locekļi atzinīgi novērtēja ES atbalstu ĀKK valstu neskartās vides saglabāšanā un uzsvēra, ka klimata pārmaiņas jau ietekmē gan attīstītās, gan arī jaunattīstības valstis. Šajā saistībā ES un ĀKK valstu vienotai rīcībai ir lielāka nozīme nekā jebkad agrāk.

Debates noslēdza Peter Craig-Mcquaide (Eiropas Komisija).

(Sēde beidzās plkst. 18.20)

Musikari KOMBO Egh un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

| 4.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 158/8

---

CETURTDIENAS, 2012. GADA 29. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

2013/C 158/03

Satura rādītājs

| 1. | Par budžetu atbildīgā finanšu ministra (Kamerūna) un ĀKK Padomes priekšsēdētāja Pierre Titi paziņojums |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kipras ārlietu ministres un ES Padomes priekšsēdētājas Erato Kozakou-Marcoullis paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jautājumi Padomei |
| --- | --- |

3.

| 4. | Debates ar Padomi — brīvais mikrofons |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kuba |
| --- | --- |

5.

| 6. | Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika otrdien, 2012. gada 27. novembrī, un trešdien, 2012. gada 28. novembrī |
| --- | --- |

6.

| 7. | Steidzams jautājums Nr. 2: nestabilitātes un nedrošības situācija Lielo ezeru reģionā un jo īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos |
| --- | --- |

7.

| 8. | Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti visu trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos |
| --- | --- |

8.

| 9. | Balsošana par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem |
| --- | --- |

9.

| 10. | Balsošana par grozījumiem APA Reglamentā |
| --- | --- |

10.

| 11. | Citi jautājumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 25. sesijas norises laiks un vieta |
| --- | --- |

12.

| I pielikums. | Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā |
| --- | --- |

I pielikums.

| II pielikums. | No 27. līdz 29. novembrim Paramaribo (Surinama) notikušās sesijas dalībnieku saraksts |
| --- | --- |

II pielikums.

| III pielikums. | To dalībnieku akreditācija, kas nav parlamenta deputāti |
| --- | --- |

III pielikums.

| IV pielikums. | Pieņemtie teksti |
| --- | --- |

IV pielikums.

| — | Rezolūcija par reaģēšanu uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK grupai (ACP-EU/101.261/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par uzņēmējdarbību saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un tās ietekmi uz attīstību ĀKK valstīs (ACP-EU/101.256/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par energoresursu pieejamības nozīmi ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā (ACP-EU/101.251/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par stāvokli Mali (ACP-EU/101.281/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā un it īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos (ACP-EU/101.280/galīgā redakcija) |
| --- | --- |

—

| — | Prezidija iesniegtie ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta grozījumi saskaņā ar Reglamenta 35. pantu |
| --- | --- |

—

CETURTDIENAS, 2012. GADA 29. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.00)

SĒDI VADA: Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

1.   Par budžetu atbildīgā finanšu ministra (Kamerūna) un ĀKK Padomes priekšsēdētāja Pierre Titi paziņojums

Pierre Titi uzteica Surinamas daudzkultūru sabiedrību, kurai vajadzētu būt par piemēru visiem. ĀKK Padomes priekšsēdētājs norādīja uz dažām problēmām, tomēr uzsvēra, ka ĀKK reģionā ir daudz pozitīvu tendenču, tostarp demokrātiskas vēlēšanas, ekonomikas dinamisms un reforma un reģionālā integrācija. Tirdzniecības attiecības ar galveno tirdzniecības partneri — Eiropas Savienību — ir pasliktinājušās, un ir pienācis laiks introspekcijai, lai rastu abpusēji izdevīgu risinājumu.

2.   Kipras ārlietu ministres un ES Padomes priekšsēdētājas Erato Kozakou-Marcoullis paziņojums

Erato Kozakou-Marcoullis uzsvēra ES un ĀKK valstu partnerattiecību nozīmi, tomēr norādīja, ka tām ir jāiet kopsolī ar iekšējām un ārējām norisēm. Viņa pauda gandarījumu par to, ka asamblejas locekļi ir uzsākuši debates par Kotonū nolīguma nākotni. Debatēm par šo svarīgo jautājumu, kas nosaka ĀKK valstu un ES turpmākās attiecības, ir jābūt intensīvākām, un debates, kas notikušas asamblejā, ir labs sākums. Viņa arī informēja asamblejas locekļus par Padomes veiktajām iniciatīvām attiecībā uz citiem asamblejas darba kārtības jautājumiem.

3.   Jautājumi Padomei

Bernard Titi atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | jautājums Nr. 1, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par pieaugošo vardarbību Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 1, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par pieaugošo vardarbību Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos;

| | jautājums Nr. 2, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par primāro veselības aprūpi; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 2, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par primāro veselības aprūpi;

| | jautājums Nr. 3, ko uzdeva Ricardo Cortés Lastra, par Dienvidsudānu un Kotonū nolīgumu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 3, ko uzdeva Ricardo Cortés Lastra, par Dienvidsudānu un Kotonū nolīgumu;

| | jautājums Nr. 4, ko uzdeva Michael Cashman, par Kotonū nolīguma otrās redakcijas ratifikāciju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 4, ko uzdeva Michael Cashman, par Kotonū nolīguma otrās redakcijas ratifikāciju;

| | jautājums Nr. 5, ko uzdeva Françoise Castex, par ieguves rūpniecības uzņēmumu pārredzamību; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 5, ko uzdeva Françoise Castex, par ieguves rūpniecības uzņēmumu pārredzamību;

| | jautājums Nr. 6, ko uzdeva Toine Manders, par 8. pantā paredzēto dialogu ar Surinamu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 6, ko uzdeva Toine Manders, par 8. pantā paredzēto dialogu ar Surinamu;

| | jautājums Nr. 7, ko uzdeva Joyce Laboso (Kenija), par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 7, ko uzdeva Joyce Laboso (Kenija), par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem;

| | jautājums Nr. 8, ko uzdeva Gay Mitchell, par Eritreju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 8, ko uzdeva Gay Mitchell, par Eritreju;

| | jautājums Nr. 9, ko uzdeva Olle Schmidt, par darba grupu attiecībā uz politiskajiem ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 9, ko uzdeva Olle Schmidt, par darba grupu attiecībā uz politiskajiem ieslodzītajiem;

| | jautājums Nr. 10, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp ES un Cariforum valstīm; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 10, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp ES un Cariforum valstīm;

| | jautājums Nr. 11, ko uzdeva David Martin, par Cariforum valstu un EK Padomdevēju komiteju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 11, ko uzdeva David Martin, par Cariforum valstu un EK Padomdevēju komiteju;

| | jautājums Nr. 12, ko uzdeva Norbert Neuser, par TAM laikposmam pēc 2015. gada. |
| --- | --- |

jautājums Nr. 12, ko uzdeva Norbert Neuser, par TAM laikposmam pēc 2015. gada.

Jautājumu Nr. 7 un Nr. 11 autoriem nebija papildjautājumu.

Jautājumu Nr. 2, Nr. 3, Nr. 4, Nr. 5, Nr. 6, Nr. 8 un Nr. 10 autori sēdē nepiedalījās.

Erato Kozakou-Marcoullis atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | jautājums Nr. 13, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par pieaugošo vardarbību Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 13, ko uzdeva Horst Schnellhardt, par pieaugošo vardarbību Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos;

| | jautājums Nr. 14, ko uzdeva Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), par drošības situāciju Lībijā; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 14, ko uzdeva Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), par drošības situāciju Lībijā;

| | jautājums Nr. 15, ko uzdeva Olle Schmidt, par cilvēku tirdzniecību Sinajā; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 15, ko uzdeva Olle Schmidt, par cilvēku tirdzniecību Sinajā;

| | jautājums Nr. 16, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par primāro veselības aprūpi; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 16, ko uzdeva Filip Kaczmarek, par primāro veselības aprūpi;

| | jautājums Nr. 17, ko uzdeva Ricardo Cortés Lastra, par Dienvidsudānu un Kotonū nolīgumu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 17, ko uzdeva Ricardo Cortés Lastra, par Dienvidsudānu un Kotonū nolīgumu;

| | jautājums Nr. 18, ko uzdeva Michael Cashman (kuru aizstāja David Martin), par Kotonū nolīguma otrās redakcijas ratifikāciju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 18, ko uzdeva Michael Cashman (kuru aizstāja David Martin), par Kotonū nolīguma otrās redakcijas ratifikāciju;

| | jautājums Nr. 19, ko uzdeva Françoise Castex (kuru aizstāja Patrice Tirolien), par ieguves rūpniecības uzņēmumu pārredzamību; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 19, ko uzdeva Françoise Castex (kuru aizstāja Patrice Tirolien), par ieguves rūpniecības uzņēmumu pārredzamību;

| | jautājums Nr. 20, ko uzdeva Toine Manders, par 8. pantā paredzēto dialogu ar Surinamu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 20, ko uzdeva Toine Manders, par 8. pantā paredzēto dialogu ar Surinamu;

| | jautājums Nr. 21, ko uzdeva Maurice Ponga, par zemes īpašumtiesību drošību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 21, ko uzdeva Maurice Ponga, par zemes īpašumtiesību drošību ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 22, ko uzdeva Philippe Boulland, par zemes piesavināšanos; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 22, ko uzdeva Philippe Boulland, par zemes piesavināšanos;

| | jautājums Nr. 32, ko uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Catherine Bearder), par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 32, ko uzdeva Marielle de Sarnez (kuru aizstāja Catherine Bearder), par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu;

| | jautājums Nr. 24, ko uzdeva David Martin, par Cariforum valstu un EK Padomdevēju komiteju. |
| --- | --- |

jautājums Nr. 24, ko uzdeva David Martin, par Cariforum valstu un EK Padomdevēju komiteju.

Jautājumu Nr. 19 un Nr. 21 autoriem nebija papildjautājumu.

Jautājumu Nr. 16, Nr. 17 un Nr. 20 autori sēdē nepiedalījās.

4.   Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

Runātāji: Michèle Rivasi, Fitz Jackson (Jamaika), Denis Polisi (Ruanda), Olle Schmidt, Sorel Jacinthe (Haiti), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Louis Michel, Mary Margaret Muchada (Zimbabve), Eleni Theocharous, Adjedoue Weidou (Čada), Gay Mitchell un Omar Abou Saïd (Džibutija).

Pierre Titi un Erato Kozakou-Marcoullis atbildēja uz dažādiem jautājumiem, piemēram, par enerģētikas stratēģiju, Lielo ezeru reģionu, darba tiesībām, homoseksuālu personu tiesībām, vēlēšanām, Lībiju, papildu pasākumiem banānu nozarē, daudzgadu finanšu shēmu un ES fondiem sadarbībai attīstības jomā, par vēlēšanām Zimbabvē un Kenijā, Turciju un ĀKK valstu grupas nākotni.

5.   Kuba

Debates bez rezolūcijas — brīvais mikrofons

Runātāji: līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, Erato Kozakou-Marcoullis (EP Padomes priekšsēdētāja), Olle Schmidt, Michael Gahler, Miguel Angel Martínez Martínez, Michèle Rivasi, Sorel Jacinthe (Haiti), Norbert Neuser, Manuel Jiménez (Dominikāna), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Jean-Jacob Bicep, Frederic Assomption Korsaga (Burkinafaso), Jacek Protasiewicz, Rabindre Parmessar (Surinama), Mariya Gabriel un Yenielys Regueiferos (Kuba).

Erato Kozakou-Marcoullis informēja asamblejas locekļus par 2012. gada 19. novembrī Briselē notikušo viedokļu apmaiņu Padomē par ES un Kubas iespējamajām attiecībām nākotnē. Lai gan daži asamblejas locekļi uzskatīja, ka politiskā situācija Kubā dažu pēdējo mēnešu laikā nav uzlabojusies, citi pauda viedokli, ka vajadzētu vairāk virzīties uz divpusēju dialogu un attiecību normalizēšanu ar Kubu.

6.   Protokolu apstiprināšana sēdēm, kas notika otrdien, 2012. gada 27. novembrī, un trešdien, 2012. gada 28. novembrī

Protokolus apstiprināja.

7.   Steidzams jautājums Nr. 2: nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā un it īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos

Runātāji: José Fernando Costa Pereira (EĀDD), Bobbo Hamatoukour (Kamerūna), Mariya Gabriel, Roger Julien Menga (Kongo), Norbert Neuser, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Assarid Ag. Imbarcaouane (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Michèle Striffler, Denis Polisi (Ruanda), Maria Muñiz de Urquiza, Horst Schnellhardt, Adjedoue Weidou (Čada), Jacek Protasiewicz, Komi Selom Klassau (Togo) un Jacob Oulanyah (Uganda).

Asamblejas locekļi uzsvēra, ka krīzei Kongo Demokrātiskajā Republikā vajadzētu rast politisku risinājumu un ka šā konflikta iemesli būtu jāizklāsta visaptverošā plānā. Šā reģiona valstu galvenais pienākums ir sadarboties, lai panāktu mierīgu un noturīgu šā konflikta atrisinājumu. Asamblejas locekļi nosodīja cilvēktiesību pārkāpumus Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos un pieprasīja vainīgos saukt pie atbildības. Viņi arī norādīja, ka Kongo Demokrātiskajai Republikai vajadzētu reformēt un pastiprināt drošības nozari un uzlabot pārvaldību šajā jomā. Tāpat viņi apņēmās uzlabot MONUSCO efektivitāti.

8.   Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti visu trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par balsošanas kārtību asamblejā.

| — | Reaģēšana uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK valstu grupai (ACP-EU/101.261/galīgā redakcija).
  Politikas lietu komiteja
  Līdzreferenti: Ali Soubaneh (Džibutija) un Véronique De Keyser

  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1.

  PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 10. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Reaģēšana uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK valstu grupai (ACP-EU/101.261/galīgā redakcija).

Politikas lietu komiteja

Līdzreferenti: Ali Soubaneh (Džibutija) un Véronique De Keyser

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1.

PPE un ALDE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 10. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Uzņēmējdarbība saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un tās ietekmi uz attīstību ĀKK valstīs (ACP-EU/101.256/galīgā redakcija).
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja
  Līdzreferenti: Rabindre T. Parmessar (Surinama) un Younous Omarjee

  Netika iesniegti nekādi grozījumi.
  Rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbība saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un tās ietekmi uz attīstību ĀKK valstīs (ACP-EU/101.256/galīgā redakcija).

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Rabindre T. Parmessar (Surinama) un Younous Omarjee

Netika iesniegti nekādi grozījumi.

Rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Energoresursu pieejamības nozīme ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā (ACP-EU/101.251/galīgā redakcija).
  Sociālo lietu un vides komiteja
  Līdzreferenti: Manuel Jiménez (Dominikāna) un Horst Schnellhardt

  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1.

  PPE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 13. punktu, un šā punkta pirmā daļa tika pieņemta. Punkta otrā daļa tika noraidīta.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Energoresursu pieejamības nozīme ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā (ACP-EU/101.251/galīgā redakcija).

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Manuel Jiménez (Dominikāna) un Horst Schnellhardt

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1.

PPE grupa pieprasīja šķirtu balsošanu par 13. punktu, un šā punkta pirmā daļa tika pieņemta. Punkta otrā daļa tika noraidīta.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

9.   Balsošana par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Priekšlikums rezolūcijai par stāvokli Mali (ACP-EU/101.281/galīgā redakcija).
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1 un Nr. 3.
  Noraidītie grozījumi: Nr. 2.
  ĀKK valstu pārstāvji pieprasīja šķirtu balsošanu par 8. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Grozīto rezolūciju pieņēma. |
| --- | --- |

—

Priekšlikums rezolūcijai par stāvokli Mali (ACP-EU/101.281/galīgā redakcija).

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1 un Nr. 3.

Noraidītie grozījumi: Nr. 2.

ĀKK valstu pārstāvji pieprasīja šķirtu balsošanu par 8. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Grozīto rezolūciju pieņēma.

| — | Priekšlikums rezolūcijai par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā un it īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos (ACP-EU/101.280/galīgā redakcija).
  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1., Nr. 2., Nr. 3., mutisks grozījums 7. apsvērumā, mutisks grozījums 2. punktā.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Priekšlikums rezolūcijai par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā un it īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos (ACP-EU/101.280/galīgā redakcija).

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1., Nr. 2., Nr. 3., mutisks grozījums 7. apsvērumā, mutisks grozījums 2. punktā.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

10.   Balsošana par grozījumiem APA Reglamentā

Saskaņā ar Reglamenta 35. pantu Prezidija iesniegtie APA Reglamenta grozījumi tika pieņemti vienprātīgi.

11.   Citi jautājumi

Olle Schmidt aicināja asamblejas locekļus trešdienas sēdes protokolā iekļaut atsauci par Basile Mahan Gahé, ieslodzīto arodbiedrības vadītāju Kotdivuārā.

Jacob Oulanyah (Uganda) sniedza paziņojumu par homoseksuālu personu tiesībām Ugandā, lai noskaidrotu dažus pārpratumus saistībā ar šīs valsts parlamentam iesniegto privāto likumprojektu.

Komi Selom Klassou (Togo) sniedza paziņojumu par demokrātijas stāvokli Togo un aicināja ES šo situāciju cieši uzraudzīt.

12.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 25. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 25. sesija notiks no 2013. gada 17. līdz19. jūnijam Briselē.

Līdzpriekšsēdētājs pateicās Surinamas valsts varas iestādēm par laipno uzņemšanu un asamblejas sesijas labo organizāciju, kā arī līdzsekretariātam un visam personālam par darbu.

(Sēde beidzās plkst. 12.45)

Musikari KOMBO Egh un

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Mohamed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| KOMBO EGH (KENIJA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMU SALAS | ARIF |
| BARBADOSA | BAUER |
| BELIZA | BEARDER |
| BENINA | BOVÉ |
| BOTSVĀNA | BULLMANN |
| BURKINAFASO | CALLANAN |
| BURUNDI | CARVALHO |
| KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks) | CASA |
| KABOVERDE | CASINI |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASPARY |
| ČADA | CASTEX |
| KOMORU SALAS | CHRISTENSEN |
| KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA | COELHO |
| KONGO (priekšsēdētāja vietnieks) | DE KEYSER |
| KUKA SALAS | DE MITA |
| KOTDIVUĀRA | DE SARNEZ |
| DŽIBUTIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | DELVAUX |
| DOMINIKA | DURANT |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | ENGEL |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREJA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOPIJA | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABONA | GABRIEL |
| GAMBIJA | GAHLER |
| GANA | GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks) |
| GRENĀDA (priekšsēdētāja vietnieks) | GRIESBECK |
| GVINEJA | GUERRERO SALOM |
| GVINEJA-BISAVA | HALL |
| GAJĀNA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAIKA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTO | JOLY |
| LIBĒRIJA | KACZMAREK |
| MADAGASKARA | KLAß (priekšsēdētāja vietniece) |
| MALĀVIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | KURSKI |
| MAURITĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | LE PEN |
| MAURĪCIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | LEGUTKO |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | LÖVIN |
| NAMĪBIJA | MANDERS |
| NAURU | MARTIN |
| NIGĒRA (priekšsēdētāja vietnieks) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIGĒRIJA | MATO ADROVER |
| NIUE | MAYER |
| PALAU | McMILLAN-SCOTT |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MITCHELL |
| RUANDA | MOREIRA |
| SENTKITSA UN NEVISA | NEUSER |
| SAINT LUCIA | NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | OMARJEE (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SAMOA (priekšsēdētāja vietnieks) | OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SANTOME UN PRINSIPI | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| SENEGĀLA | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) |
| SEIŠELA SALAS | RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece) |
| SJERRALEONE | SCHLYTER |
| ZĀLAMANA SALAS | SCHMIDT |
| SOMĀLIJA | SCHNELLHARDT |
| DIENVIDĀFRIKA | SCICLUNA |
| SUDĀNA | SCOTTÀ |
| SURINAMA | SENYSZYN |
| SVAZILENDA | SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) |
| TANZĀNIJA | ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| AUSTRUMTIMORA | STRIFFLER |
| TOGO | STURDY |
| TONGA | TIROLIEN |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | TOIA |
| TUVALU | VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks) |
| UGANDA | VLASÁK |
| VANUATU (priekšsēdētāja vietnieks) | WIELAND |
| ZAMBIJA | ZANICCHI |
| ZIMBABVE | ZIMMER |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

KOMBO EGH (KENIJA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA UN BARBUDA

ALVES

BAHAMU SALAS

ARIF

BARBADOSA

BAUER

BELIZA

BEARDER

BENINA

BOVÉ

BOTSVĀNA

BULLMANN

BURKINAFASO

CALLANAN

BURUNDI

CARVALHO

KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks)

CASA

KABOVERDE

CASINI

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASPARY

ČADA

CASTEX

KOMORU SALAS

CHRISTENSEN

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

COELHO

KONGO (priekšsēdētāja vietnieks)

DE KEYSER

KUKA SALAS

DE MITA

KOTDIVUĀRA

DE SARNEZ

DŽIBUTIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

DELVAUX

DOMINIKA

DURANT

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

ENGEL

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREJA

FERREIRA, Elisa

ETIOPIJA

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABONA

GABRIEL

GAMBIJA

GAHLER

GANA

GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks)

GRENĀDA (priekšsēdētāja vietnieks)

GRIESBECK

GVINEJA

GUERRERO SALOM

GVINEJA-BISAVA

HALL

GAJĀNA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAIKA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTO

JOLY

LIBĒRIJA

KACZMAREK

MADAGASKARA

KLAß (priekšsēdētāja vietniece)

MALĀVIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

KORHOLA

MALI

KUHN

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

KURSKI

MAURITĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

LE PEN

MAURĪCIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

LEGUTKO

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

LÖVIN

NAMĪBIJA

MANDERS

NAURU

MARTIN

NIGĒRA (priekšsēdētāja vietnieks)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIGĒRIJA

MATO ADROVER

NIUE

MAYER

PALAU

McMILLAN-SCOTT

PAPUA-JAUNGVINEJA

MITCHELL

RUANDA

MOREIRA

SENTKITSA UN NEVISA

NEUSER

SAINT LUCIA

NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks)

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

OMARJEE (priekšsēdētāja vietnieks)

SAMOA (priekšsēdētāja vietnieks)

OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

SANTOME UN PRINSIPI

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

SENEGĀLA

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece)

SEIŠELA SALAS

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

SJERRALEONE

SCHLYTER

ZĀLAMANA SALAS

SCHMIDT

SOMĀLIJA

SCHNELLHARDT

DIENVIDĀFRIKA

SCICLUNA

SUDĀNA

SCOTTÀ

SURINAMA

SENYSZYN

SVAZILENDA

SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks)

TANZĀNIJA

ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

AUSTRUMTIMORA

STRIFFLER

TOGO

STURDY

TONGA

TIROLIEN

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

TOIA

TUVALU

VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks)

UGANDA

VLASÁK

VANUATU (priekšsēdētāja vietnieks)

WIELAND

ZAMBIJA

ZANICCHI

ZIMBABVE

ZIMMER

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| TAMAPUA (SAMOA), līdzpriekšsēdētājs | CASA, līdzpriekšsēdētājs |
| MNKANDHLA (ZIMBABVE), priekšsēdētāja vietnieks | KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece |
| ROGOMBE (GABONA), priekšsēdētāja vietniece | CASTEX, priekšsēdētāja vietniece |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENINA) | CALLANAN |
| NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA) | CASINI |
| KONGO | DE KEYSER |
| DACOURY-TABLEY (KOTDIVUĀRA) | DURANT |
| SAID (DŽIBUTIJA) | FERREIRA, Elisa |
| NAIB (ERITREJA) | GABRIEL |
| DAGO (ETIOPIJA) | GAHLER |
| VUIRA (FIDŽI) | GRIESBECK |
| GVINEJA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GAJĀNA) | HÄNDEL |
| VUIRA (HAITI) | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAIKA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| LIBĒRIJA | MANDERS |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SITHOLE (MOZAMBIKA) | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (ZĀLAMANA SALAS) | ROITHOVÁ |
| SLATER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS) | SCHMIDT |
| SVAZILENDA | SPERONI |
| TOGO | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

TAMAPUA (SAMOA), līdzpriekšsēdētājs

CASA, līdzpriekšsēdētājs

MNKANDHLA (ZIMBABVE), priekšsēdētāja vietnieks

KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece

ROGOMBE (GABONA), priekšsēdētāja vietniece

CASTEX, priekšsēdētāja vietniece

ANTIGVA UN BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENINA)

CALLANAN

NGON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

CASINI

KONGO

DE KEYSER

DACOURY-TABLEY (KOTDIVUĀRA)

DURANT

SAID (DŽIBUTIJA)

FERREIRA, Elisa

NAIB (ERITREJA)

GABRIEL

DAGO (ETIOPIJA)

GAHLER

VUIRA (FIDŽI)

GRIESBECK

GVINEJA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GAJĀNA)

HÄNDEL

VUIRA (HAITI)

KACZMAREK

JACKSON (JAMAIKA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

LIBĒRIJA

MANDERS

IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SITHOLE (MOZAMBIKA)

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (ZĀLAMANA SALAS)

ROITHOVÁ

SLATER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

SCHMIDT

SVAZILENDA

SPERONI

TOGO

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| SALL (SENEGĀLA), līdzpriekšsēdētājs | CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja |
| BUTUSOL (VANUATU), priekšsēdētāja vietnieks | LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks |
| VAN DER WALT (NAMĪBIJA), priekšsēdētāja vietnieks | ALVES, priekšsēdētājas vietnieks |
| BARBADOSA | BICEP |
| BASHARA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) | BULLMANN |
| ANTWI (GANA) | CASPARY |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | ENGEL |
| LABOSO (KENIJA) | FORD |
| SOFONIA (LESOTO) | GOERENS |
| BANDA (MALĀVIJA) | GUERRERO SALOM |
| MĀRŠALA SALAS | JENSEN |
| OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA) | KUHN |
| MAURĪCIJA | MARTIN |
| AHMED (NIGĒRIJA) | MATO ADROVER |
| RUANDA | MAYER |
| SENTKITSA UN NEVISA | McMILLAN-SCOTT |
| LONG (SENTLŪSIJA) | MICHEL |
| SANTOME UN PRINSIPI | MITCHELL |
| POOL (SEIŠELAS) | OMARJEE |
| SJERRALEONE | SCHLYTER |
| DIENVIDĀFRIKA | SCICLUNA |
| ELHAG MUSA (SUDĀNA) | ŠŤASTNÝ |
| PARMESSAR (SURINAMA) | STURDY |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | TIROLIEN |
| KHAN (TRINIDĀDA UN TOBĀGO) | WEBER |
| TUVALU | ZANICCHI |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

SALL (SENEGĀLA), līdzpriekšsēdētājs

CARVALHO, līdzpriekšsēdētāja

BUTUSOL (VANUATU), priekšsēdētāja vietnieks

LEGUTKO, priekšsēdētājas vietnieks

VAN DER WALT (NAMĪBIJA), priekšsēdētāja vietnieks

ALVES, priekšsēdētājas vietnieks

BARBADOSA

BICEP

BASHARA (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

BULLMANN

ANTWI (GANA)

CASPARY

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

ENGEL

LABOSO (KENIJA)

FORD

SOFONIA (LESOTO)

GOERENS

BANDA (MALĀVIJA)

GUERRERO SALOM

MĀRŠALA SALAS

JENSEN

OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA)

KUHN

MAURĪCIJA

MARTIN

AHMED (NIGĒRIJA)

MATO ADROVER

RUANDA

MAYER

SENTKITSA UN NEVISA

McMILLAN-SCOTT

LONG (SENTLŪSIJA)

MICHEL

SANTOME UN PRINSIPI

MITCHELL

POOL (SEIŠELAS)

OMARJEE

SJERRALEONE

SCHLYTER

DIENVIDĀFRIKA

SCICLUNA

ELHAG MUSA (SUDĀNA)

ŠŤASTNÝ

PARMESSAR (SURINAMA)

STURDY

HAVEA TAIONE (TONGA)

TIROLIEN

KHAN (TRINIDĀDA UN TOBĀGO)

WEBER

TUVALU

ZANICCHI

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZĀNIJA), līdzpriekšsēdētājs | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja |
| WEIDOU (ČADA), priekšsēdētāja vietnieks | BAUER, priekšsēdētājas vietniece |
| NOEL (GRENĀDA), priekšsēdētāja vietnieks | SCHNELLARDT, priekšsēdētāja vietnieks |
| JOAQUIM (ANGOLA) | BEARDER |
| BAHAMU SALAS | CHRISTENSEN |
| BELIZA | COELHO |
| GABORONE (BOTSVĀNA) | DELVAUX |
| KORSAGA (BURKINAFASO) | DE MITA |
| KARERWA (BURUNDI) | DE SARNEZ |
| HAMATOUKOU (KAMERŪNA) | ESTARÀS FERRAGUT |
| KABOVERDE | FERREIRA, João |
| KOMORU SALAS | HALL |
| MARSTERS (KUKA SALAS) | HAUG |
| DOMINIKA | JOLY |
| JIMÉNEZ (DOMINIKĀNA) | KLAß |
| BALDEH (GAMBIJA) | KURSKI |
| GVINEJA-BISAVA | LÖVIN |
| RAKOTOARIVELO (MADAGASKARA) | NEUSER |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | OUZKÝ |
| NAURU | RONZULLI |
| OUSMANE (NIGĒRA) | SCOTTÀ |
| TAGELAGI (NIUE) | SENYSZYN |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | TOIA |
| SOMĀLIJA | VAUGHAN |
| AUSTRUMTIMORA | VLASÁK |
| ZAMBIJA | ZIMMER |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

NDUGAI (TANZĀNIJA), līdzpriekšsēdētājs

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

WEIDOU (ČADA), priekšsēdētāja vietnieks

BAUER, priekšsēdētājas vietniece

NOEL (GRENĀDA), priekšsēdētāja vietnieks

SCHNELLARDT, priekšsēdētāja vietnieks

JOAQUIM (ANGOLA)

BEARDER

BAHAMU SALAS

CHRISTENSEN

BELIZA

COELHO

GABORONE (BOTSVĀNA)

DELVAUX

KORSAGA (BURKINAFASO)

DE MITA

KARERWA (BURUNDI)

DE SARNEZ

HAMATOUKOU (KAMERŪNA)

ESTARÀS FERRAGUT

KABOVERDE

FERREIRA, João

KOMORU SALAS

HALL

MARSTERS (KUKA SALAS)

HAUG

DOMINIKA

JOLY

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNA)

KLAß

BALDEH (GAMBIJA)

KURSKI

GVINEJA-BISAVA

LÖVIN

RAKOTOARIVELO (MADAGASKARA)

NEUSER

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

OUZKÝ

NAURU

RONZULLI

OUSMANE (NIGĒRA)

SCOTTÀ

TAGELAGI (NIUE)

SENYSZYN

PAPUA-JAUNGVINEJA

TOIA

SOMĀLIJA

VAUGHAN

AUSTRUMTIMORA

VLASÁK

ZAMBIJA

ZIMMER

---

II PIELIKUMS

NO 27. LĪDZ 29. NOVEMBRIM PARAMARIBO (SURINAMA) NOTIKUŠĀS SESIJAS DALĪBNIEKU SARAKSTS

| KOMBO EGH (Kenija), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ATTARD-MONTALTO
   (3)
   (4) (aizstājot FERREIRA, E.) |
| THOMPSON (Barbadosa) | BAGO
   (2) (aizstājot CASSINI, C.) |
| YEHOUETOME (Benina) | BAUER |
| GABORONE (Botsvāna) | BEARDER |
| KORSAGA (Burkinafaso) (1) | BICEP |
| HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks) | BINEV (aizstājot Le Pen) |
| NGON-BABA (Centrālāfrikas Republika) | BORYS (aizstājot COELHO, C.) |
| WEIDOU (Čada) | BOUILLAND (aizstājot DE MITA, L.C.) |
| LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika) | CHRISTENSEN
   (2)
   (3) |
| MENGA (Kongo) (1) | CORTES LASTRA (aizstājot ALVES, L. P.) |
| MARSTERS (Kuka Salas) | CZARNECKI |
| DACOURY-TABLEY (Kotdivuāra) | DE SARNEZ
   (2) |
| ALI (Džibutija) (priekšsēdētāja vietnieks) | ENGEL
   (2) |
| JIMÉNEZ (Dominikāna) (priekšsēdētāja vietnieks) | GABRIEL |
| NAIB (Eritreja) | GAHLER |
| DAGO (Etiopija) | GRIESBECK
   (2) |
| SERICHE DOUGAN MALABO (Ekvatoriālā Gvineja) | GURMAI
   (2) (aizstājot DE KEYSER, V.) |
| VOCEA (Fidži) (1) | HANDZLIK (aizstājot CASPARY, D.) |
| ROGOMBE (Gabona) | HAUG |
| BALDEH (Gambija) | JAATTEENMAKI
   (2) (aizstājot HALL, F.) |
| BANDUA (Gana) | KACZMAREK |
| NOEL (Grenāda), priekšsēdētāja vietnieks | KIIL-NIELSEN (aizstājot DURANT, I.) |
| BALDE (Gvineja-Bisava) | LEGUTKO |
| SEERAJ (Gajāna) | LISEK (aizstājot ZANICCHI, I.) |
| JACINTHE (Haiti) | LÓPEZ AGUILAR
   (3)
   (4) |
| JACKSON (Jamaika) | LUKACIEJEWESKA (aizstājot ESTARAS FEERAGUT, R.) |
| LABOSO (Kenija) | MARTIN |
| SOFONIA (Lesoto) | MARTINEZ MARTINEZ |
| RAKOTOARIVELO (Madagaskara) (1) | MIGALSKI
   (2) |
| MWALWANDA (Malāvija) | MITCHELL |
| ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali) | MUNIZ DE URQUIZA (aizstājot MOREIRA, V.) |
| OULD GUELAYE (Mauritānija) (priekšsēdētāja vietnieks) | NEUSER |
| DEERPALSING (Maurīcija) (priekšsēdētāja vietniece) | NITRAS (aizstājot STASTNY, P.) |
| SITHOLE (Mozambika) (priekšsēdētāja vietniece) | OOMEN-RUIJTEN
   (2) (aizstājot RONZULLI, L.) |
| VAN DER WALT (Namībija) | OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| CHEGOU (Nigēra) (priekšsēdētāja vietnieks) | PONGA (aizstājot CARVALHO, M.D.G.) |
| AHMED (Nigērija) | PREDA (aizstājot CASA, D.) |
| TAGELAGI (Niue) | PROTASIEWICZ
   (4) (aizstājot DELVAUX, A.) |
| KANA (Palau) | RAPKAY (aizstājot BULLMANN, U.) |
| POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks) | RINALDI
   (3)
   (4) |
| LONG (Sentlūsija) | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| SLATER (Sentvinsenta un Grenadīnas) | ROSBACH (aizstājot FORD, V.) |
| TAMAPUA (Samoa), priekšsēdētāja vietnieks | SCHMIDT |
| POOL (Seišelas) | SCHNELLHARDT |
| BUNDU (Sjerraleone) | SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3)
   (4) |
| TOZAKA (Zālamana salas) | STRIFFLER |
| MUSA (Sudāna) | STURDY
   (2)
   (3) |
| PARMESSAR (Surinama) | THEOCHAROUS |
| GAMEDZE (Svazilenda) | TIROLIEN (priekšsēdētāja vietnieks) |
| NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks) | VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KLASSOU (Togo) | WLOSOWICZ |
| TAIONE (Tonga) | ZWIEFKA (aizstājot MATO-ADROVER G.) |
| KHAN (Trinidāda un Tobāgo) | |
| LATASI (Tuvalu) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KAKOMA (Zambija) | |
| MNKANDHLA (Zimbabve) | |
| JOY (Vanuatu) (1) | |

KOMBO EGH (Kenija), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ATTARD-MONTALTO
   (3)
   (4) (aizstājot FERREIRA, E.)

THOMPSON (Barbadosa)

BAGO
   (2) (aizstājot CASSINI, C.)

YEHOUETOME (Benina)

BAUER

GABORONE (Botsvāna)

BEARDER

KORSAGA (Burkinafaso) (1)

BICEP

HAMATOUKOUR (Kamerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

BINEV (aizstājot Le Pen)

NGON-BABA (Centrālāfrikas Republika)

BORYS (aizstājot COELHO, C.)

WEIDOU (Čada)

BOUILLAND (aizstājot DE MITA, L.C.)

LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika)

CHRISTENSEN
   (2)
   (3)

MENGA (Kongo) (1)

CORTES LASTRA (aizstājot ALVES, L. P.)

MARSTERS (Kuka Salas)

CZARNECKI

DACOURY-TABLEY (Kotdivuāra)

DE SARNEZ
   (2)

ALI (Džibutija) (priekšsēdētāja vietnieks)

ENGEL
   (2)

JIMÉNEZ (Dominikāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

GABRIEL

NAIB (Eritreja)

GAHLER

DAGO (Etiopija)

GRIESBECK
   (2)

SERICHE DOUGAN MALABO (Ekvatoriālā Gvineja)

GURMAI
   (2) (aizstājot DE KEYSER, V.)

VOCEA (Fidži) (1)

HANDZLIK (aizstājot CASPARY, D.)

ROGOMBE (Gabona)

HAUG

BALDEH (Gambija)

JAATTEENMAKI
   (2) (aizstājot HALL, F.)

BANDUA (Gana)

KACZMAREK

NOEL (Grenāda), priekšsēdētāja vietnieks

KIIL-NIELSEN (aizstājot DURANT, I.)

BALDE (Gvineja-Bisava)

LEGUTKO

SEERAJ (Gajāna)

LISEK (aizstājot ZANICCHI, I.)

JACINTHE (Haiti)

LÓPEZ AGUILAR
   (3)
   (4)

JACKSON (Jamaika)

LUKACIEJEWESKA (aizstājot ESTARAS FEERAGUT, R.)

LABOSO (Kenija)

MARTIN

SOFONIA (Lesoto)

MARTINEZ MARTINEZ

RAKOTOARIVELO (Madagaskara) (1)

MIGALSKI
   (2)

MWALWANDA (Malāvija)

MITCHELL

ASSARID AG. IMBARCAOUANE (Mali)

MUNIZ DE URQUIZA (aizstājot MOREIRA, V.)

OULD GUELAYE (Mauritānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

NEUSER

DEERPALSING (Maurīcija) (priekšsēdētāja vietniece)

NITRAS (aizstājot STASTNY, P.)

SITHOLE (Mozambika) (priekšsēdētāja vietniece)

OOMEN-RUIJTEN
   (2) (aizstājot RONZULLI, L.)

VAN DER WALT (Namībija)

OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

CHEGOU (Nigēra) (priekšsēdētāja vietnieks)

PONGA (aizstājot CARVALHO, M.D.G.)

AHMED (Nigērija)

PREDA (aizstājot CASA, D.)

TAGELAGI (Niue)

PROTASIEWICZ
   (4) (aizstājot DELVAUX, A.)

KANA (Palau)

RAPKAY (aizstājot BULLMANN, U.)

POLISI (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

RINALDI
   (3)
   (4)

LONG (Sentlūsija)

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

SLATER (Sentvinsenta un Grenadīnas)

ROSBACH (aizstājot FORD, V.)

TAMAPUA (Samoa), priekšsēdētāja vietnieks

SCHMIDT

POOL (Seišelas)

SCHNELLHARDT

BUNDU (Sjerraleone)

SPERONI (priekšsēdētāja vietnieks) (3)
   (4)

TOZAKA (Zālamana salas)

STRIFFLER

MUSA (Sudāna)

STURDY
   (2)
   (3)

PARMESSAR (Surinama)

THEOCHAROUS

GAMEDZE (Svazilenda)

TIROLIEN (priekšsēdētāja vietnieks)

NDUGAI (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

VAUGHAN (priekšsēdētāja vietnieks)

KLASSOU (Togo)

WLOSOWICZ

TAIONE (Tonga)

ZWIEFKA (aizstājot MATO-ADROVER G.)

KHAN (Trinidāda un Tobāgo)

LATASI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

KAKOMA (Zambija)

MNKANDHLA (Zimbabve)

JOY (Vanuatu) (1)

Piedalījās arī:

ANGOLA

JOAQUIM

CALUNGA

ALBINO

ULIPAMUE

DA CARVALHO

BARBADOSA

CHANDLER

BENINA

DAYORI

HOUNGNIGBO

BOTSVĀNA

MANGOLE

KAMERŪNA

GBERI

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

DOTE

ČADA

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

APALA LUTUNDULA

NDEBO AKANDA

BASIALA MAKA

Elvis MUTIRI wa BASHARA

MOLIWA MOLEKO

KONGO

KOMORU SALAS

ALI

KUKA SALAS

MARSTERS

KOTDIVUĀRA

BAUDOUA

DŽIBUTIJA

OMAR ABOU SAID

DOMINIKĀNA

RIZEK CAMILO

ERITREJA

TEKLE

ETIOPIJA

DABA WAKJIRA

GAYESA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

NFA NDONG NSENG

NGUEMA MANANA

GABONA

ONGOUORI NGOUBIL

GAMBIJA

SILLAH

GANA

ALIFO

ANTWI

YIADOM

HAITI

DERILUS

SOREL

KENIJA

AFFEY

FARAH

NJIRU

NJOROGE

MALI

SIDIBE

MALĀVIJA

BANDA

KANNDA

MAURITĀNIJA

SALEM MARIEM

OULD HAMOUD

GUELADIO

OULD ZAMEL

MINT BILAL

OULD SIDI ABDALLA

MAURĪCIJA

KOONJUL

MOZAMBIKA

MALENDZA

MANUEL

NEMBA UAIENE

NAMĪBIJA

NAHOLO

NIGĒRA

OUSMANE

FOUKORI

MAINA

TONDY

NIGĒRIJA

UZODIMMA

MADWATTE

IBRAHIM

OKORIE

NSIEGBE

HAMZA

BURAIMO

NIUE

TAGELAGI

SENTLŪSIJA

LONG

SEIŠELAS

FOCK TAVE

VEL

SAMSON

SUDĀNA

ABDEL HALIM

HASSAN

MOHAMMED AHMED

AAMIR

SURINAMA

MOESTADJA

CASTELEN

TANZĀNIJA

MWANJELWA

TOGO

GBONE

TUVALU

LEUELU

UGANDA

CHEMUTAI

BIHANDE-BWAMBALE

ABASON

ZAMBIJA

MUTALE

ZIMBABVE

MUCHADA

HLONGWANE

MLOTSHWA

ĀKK PADOME

TITI, finanšu ministrs (Kamerūna)

ES PADOME

KOZAKOU-MARCOULLIS, ārlietu ministrs (Kipra)

ĀKK VALSTU GRUPAS VĒSTNIEKU KOMITEJA

EIROPAS KOMISIJA

RUDISCHHAUSER, Attīstības un sadarbības ĢD ģenerāldirektora vietnieks

THOMPSON, Tirdzniecības ĢD direktors

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS (EĀDD)

COSTA PEREIRA, Panāfrikas nodaļas vadītājs

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA (EESK)

KING, ĀKK Uzraudzības komitejas priekšsēdētāja

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

BOTO, biroja vadītāja, Brisele

AUSTRUMĀFRIKAS UN DIENVIDĀFRIKAS KOPĒJAIS TIRGUS (COMESA)

NKANAGU, biroja vadītājs, Brisele

ANO PĀRTIKAS UN LAUKSAIMNIECĪBAS ORGANIZĀCIJA (FAO)

MAIGA, sadarbības koordinators ES un Beļģijas sadarbības birojā

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

CHAMBAS, līdzģenerālsekretārs

ES DALĪBVALSTU SEKRETARIĀTS

AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2012. gada 27. novembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2012. gada 28. novembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2012. gada 29. novembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

TO PĀRSTĀVJU AKREDITĀCIJA, KAS NAV PARLAMENTA DEPUTĀTI

Burkinafaso

Viņa Ekselence Frédéric Assomption Korsaga

Burkinafaso vēstnieks Beļģijā

Kongo

Viņa Ekselence Roger Julien Menga

Kongo vēstnieks Beļģijā

Fidži

Akuila Kamalanagi Vuira, galvenais sekretāra vietnieks Fidži Ārlietu un starptautiskās sadarbības ministrijā

Madagaskara

Mamy Rakotoarivelo

Madagaskaras Pagaidu kongresa priekšsēdētājs

Vanuatu

Viņa Ekselence Roy Mickey Joy

Vanuatu vēstnieks Beļģijā

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

| — | Rezolūcija par reaģēšanu uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK grupai (ACP-EU/101.261/galīgā redakcija). |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par reaģēšanu uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK grupai (ACP-EU/101.261/galīgā redakcija).

| — | Rezolūcija par uzņēmējdarbību saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un tās ietekmi uz attīstību ĀKK valstīs (ACP-EU/101.256/galīgā redakcija). |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par uzņēmējdarbību saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un tās ietekmi uz attīstību ĀKK valstīs (ACP-EU/101.256/galīgā redakcija).

| — | Rezolūcija par energoresursu pieejamības nozīmi ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā (ACP-EU/101.251/galīgā redakcija). |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par energoresursu pieejamības nozīmi ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā (ACP-EU/101.251/galīgā redakcija).

| — | Rezolūcija par stāvokli Mali (ACP-EU/101.281/galīgā redakcija). |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par stāvokli Mali (ACP-EU/101.281/galīgā redakcija).

| — | Rezolūcija par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā un it īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos (ACP-EU/101.280/galīgā redakcija). |
| --- | --- |

—

Rezolūcija par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā un it īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos (ACP-EU/101.280/galīgā redakcija).

| — | Prezidija iesniegtie ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta grozījumi saskaņā ar Reglamenta 35. pantu. |
| --- | --- |

—

Prezidija iesniegtie ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta grozījumi saskaņā ar Reglamenta 35. pantu.

REZOLŪCIJA (1)

par reaģēšanu uz politisko un humanitāro krīzi Somālijā: izaicinājumi Eiropas Savienībai un ĀKK grupai

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinama), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinama),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2011. gada 24. augusta paziņojumu par Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz badu Somālijas pussalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2011. gada 24. augusta paziņojumu par Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz badu Somālijas pussalā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2011. gada 25. augustā Adisabebā organizēto Starptautisko līdzekļu devēju konferenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2011. gada 25. augustā Adisabebā organizēto Starptautisko līdzekļu devēju konferenci,

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. jūnijā noslēgto Kampalas vienošanos un 2011. gada 9. jūnijā noslēgto Gālkaghjo vienošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. jūnijā noslēgto Kampalas vienošanos un 2011. gada 9. jūnijā noslēgto Gālkaghjo vienošanos,

| — | ņemot vērā Garoves I vienošanos, kas tika noslēgta 2011. gada 15. decembrī un Garoves II vienošanos 2012. gada 15. februārī, kurā jo īpaši noteikts, ka jāizveido parlamentāra politiska struktūra, kurā būtu jauna 225 locekļu apakšpalāta un Konstitucionālā Asambleja 1 000 locekļu sastāvā, katrā no šīm struktūrām nodrošinot sieviešu īpatsvaru vismaz 30 % apmērā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Garoves I vienošanos, kas tika noslēgta 2011. gada 15. decembrī un Garoves II vienošanos 2012. gada 15. februārī, kurā jo īpaši noteikts, ka jāizveido parlamentāra politiska struktūra, kurā būtu jauna 225 locekļu apakšpalāta un Konstitucionālā Asambleja 1 000 locekļu sastāvā, katrā no šīm struktūrām nodrošinot sieviešu īpatsvaru vismaz 30 % apmērā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas Politiskā biroja Somālijā (UNPOS) 2012. gada 23. maijā Adisabebā notikušās sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas Politiskā biroja Somālijā (UNPOS) 2012. gada 23. maijā Adisabebā notikušās sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par miera, drošības, stabilitātes un pārvaldības nodrošināšanu un veicināšanu Somālijā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par miera, drošības, stabilitātes un pārvaldības nodrošināšanu un veicināšanu Somālijā;

| — | ņemot vērā ANO Drošības Padomes 2009. gada 26. maija rezolūciju, kurā ierosināts „atjaunot, apmācīt, nodrošināt ar aprīkojumu un saglabāt Somālijas drošības spēkus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības Padomes 2009. gada 26. maija rezolūciju, kurā ierosināts „atjaunot, apmācīt, nodrošināt ar aprīkojumu un saglabāt Somālijas drošības spēkus”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 30. novembra rezolūciju, kurā atkārtoti apliecināts, ka tā „respektē Somālijas suverenitāti, teritoriālo integritāti, politisko neatkarību un vienotību”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 30. novembra rezolūciju, kurā atkārtoti apliecināts, ka tā „respektē Somālijas suverenitāti, teritoriālo integritāti, politisko neatkarību un vienotību”;

| — | ņemot vērā Stambulas II starptautiskās sanāksmes, kas notika no 31. maija līdz 1. jūnijam secinājumus, kuros atkārtoti pausta starptautiskās sabiedrības apņemšanās nodrošināt, ka tiek ievērota Somālijas suverenitāte, teritoriālā integritāte, politiskā neatkarība un vienotība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas II starptautiskās sanāksmes, kas notika no 31. maija līdz 1. jūnijam secinājumus, kuros atkārtoti pausta starptautiskās sabiedrības apņemšanās nodrošināt, ka tiek ievērota Somālijas suverenitāte, teritoriālā integritāte, politiskā neatkarība un vienotība,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.261/12/A/fin.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.261/12/A/fin.),

| A. | tā kā vairāk nekā 20 gadu Somālija ir cietusi no nepārtraukta bruņota konflikta un sausuma, kas novedis pie pārtikas nodrošinājuma krīzes, un abu šo nelaimju rezultātā ir radušās lielas pārvietoto personu un bēgļu plūsmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā vairāk nekā 20 gadu Somālija ir cietusi no nepārtraukta bruņota konflikta un sausuma, kas novedis pie pārtikas nodrošinājuma krīzes, un abu šo nelaimju rezultātā ir radušās lielas pārvietoto personu un bēgļu plūsmas;

| B. | tā kā ārkārtēja nabadzība ir iestājusies dažādu iemeslu dēļ, tostarp to ir izraisījis pilsoņu karš, politiskā nestabilitāte, drošības trūkums visā reģionā, augsnes noplicināšanās, tas, ka milzīgas teritorijas iegādājas ārvalstu investori, lauksaimniecības cenu pieaugums, spekulācijas ar pirmās nepieciešamības precēm, klimata pārmaiņas, toksisko atkritumu nelikumīga izgāšana pie Somālijas krastiem, kā arī Eiropas un Āzijas zivju pārstrādes kuģu pārmērīgi intensīva un nelegāla zveja pie Somālijas krastiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ārkārtēja nabadzība ir iestājusies dažādu iemeslu dēļ, tostarp to ir izraisījis pilsoņu karš, politiskā nestabilitāte, drošības trūkums visā reģionā, augsnes noplicināšanās, tas, ka milzīgas teritorijas iegādājas ārvalstu investori, lauksaimniecības cenu pieaugums, spekulācijas ar pirmās nepieciešamības precēm, klimata pārmaiņas, toksisko atkritumu nelikumīga izgāšana pie Somālijas krastiem, kā arī Eiropas un Āzijas zivju pārstrādes kuģu pārmērīgi intensīva un nelegāla zveja pie Somālijas krastiem;

| C. | tā kā 80 % bēgļu ir sievietes un bērni, daudzi no kuriem ceļā uz bēgļu nometnēm vai to robežās ir cietuši no seksuālas vardarbības un iebiedēšanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā 80 % bēgļu ir sievietes un bērni, daudzi no kuriem ceļā uz bēgļu nometnēm vai to robežās ir cietuši no seksuālas vardarbības un iebiedēšanas;

| D. | tā kā risinot ārkārtas humanitārās situācijas šajā reģionā, lielākā problēma joprojām ir piekļuve cilvēkiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā risinot ārkārtas humanitārās situācijas šajā reģionā, lielākā problēma joprojām ir piekļuve cilvēkiem;

| E. | tā kā Āfrikas Savienības misija Somālijā (AMISOM) tiek daļēji finansēta no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda, ko savukārt finansē Eiropas Attīstības fonds; |
| --- | --- |

E.

tā kā Āfrikas Savienības misija Somālijā (AMISOM) tiek daļēji finansēta no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda, ko savukārt finansē Eiropas Attīstības fonds;

| F. | tā kā Uganda bija pirmā valsts, kas iesaistījās ar saviem resursiem, un vēlāk tai piebiedrojās citas reģiona valstis, jo īpaši Etiopija, Burundi, Kenija un Džibutija; |
| --- | --- |

F.

tā kā Uganda bija pirmā valsts, kas iesaistījās ar saviem resursiem, un vēlāk tai piebiedrojās citas reģiona valstis, jo īpaši Etiopija, Burundi, Kenija un Džibutija;

| G. | tā kā ķīlnieku sagūstīšana un pirātisms nodrošina finansējumu terorismam; |
| --- | --- |

G.

tā kā ķīlnieku sagūstīšana un pirātisms nodrošina finansējumu terorismam;

| H. | tā kā kopš 2008. gada Eiropas Savienība ir patrulējusi pie Somālijas krastiem „Operācija ATLANTA” (EUNAVFOR) kopīgi ar NATO un citām iesaistītajām valstīm, cīnoties pret pirātismu; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš 2008. gada Eiropas Savienība ir patrulējusi pie Somālijas krastiem „Operācija ATLANTA” (EUNAVFOR) kopīgi ar NATO un citām iesaistītajām valstīm, cīnoties pret pirātismu;

| I. | tā kā militārās darbības vien nevar nodrošināt pastāvīgu drošību, stabilitāti un mieru; |
| --- | --- |

I.

tā kā militārās darbības vien nevar nodrošināt pastāvīgu drošību, stabilitāti un mieru;

| J. | tā kā ES ir lielākā līdzekļu devēja Somālijai un laikā no 2008. līdz 2013. gadam, tā būs piešķīrusi vairāk nekā miljardu eiro, kas sadalīts starp dažādām programmām, tostarp EUR 500 miljonu attīstības palīdzībai, EUR 242 miljonu humanitārajām ārkārtas pasākumu programmām un EUR 325 miljonu AMISOM; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir lielākā līdzekļu devēja Somālijai un laikā no 2008. līdz 2013. gadam, tā būs piešķīrusi vairāk nekā miljardu eiro, kas sadalīts starp dažādām programmām, tostarp EUR 500 miljonu attīstības palīdzībai, EUR 242 miljonu humanitārajām ārkārtas pasākumu programmām un EUR 325 miljonu AMISOM;

| K. | tā kā Komisija gatavojas paaugstināt līdz EUR 158 miljoniem humanitārās palīdzības apjomu, kas šajā gadā piešķirams sausumā cietušajiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija gatavojas paaugstināt līdz EUR 158 miljoniem humanitārās palīdzības apjomu, kas šajā gadā piešķirams sausumā cietušajiem;

| L. | tā kā Āfrikas Savienības vadošās dalībvalstis Adisabebā notikušajā Starptautiskajā Līdzekļu devēju konferencē ir apsolījušas piešķirt gandrīz 350 miljonus USD sausuma skartajām valstīm; |
| --- | --- |

L.

tā kā Āfrikas Savienības vadošās dalībvalstis Adisabebā notikušajā Starptautiskajā Līdzekļu devēju konferencē ir apsolījušas piešķirt gandrīz 350 miljonus USD sausuma skartajām valstīm;

| M. | tā kā letālie starpgadījumi kaimiņvalstīs liecina par to, ka konflikts varētu izplesties; |
| --- | --- |

M.

tā kā letālie starpgadījumi kaimiņvalstīs liecina par to, ka konflikts varētu izplesties;

| N. | tā kā starptautiskās militārās darbības vienas pašas nekad nevarēs nodibināt pastāvīgu drošību, stabilitāti un mieru, ja tās netiks papildinātas ar demokrātiskas attīstības programmām, |
| --- | --- |

N.

tā kā starptautiskās militārās darbības vienas pašas nekad nevarēs nodibināt pastāvīgu drošību, stabilitāti un mieru, ja tās netiks papildinātas ar demokrātiskas attīstības programmām,

| 1. | aicina ES Padomi, Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un Āfrikas Savienību pielikt vairāk pūļu Somālijas atbalstam tās pārejā uz miermīlīgu un demokrātisku tiesiskumu, atbilstīgi rīcības plānā un ceļvedī noteiktajām prioritātēm, proti, atbalstu ilgtspējīgu institūciju izveidē, konfliktu risināšanā, cīņā pret nedrošību, atbalstu attiecībā uz nodrošinājumu ar pārtiku un neatkarību šajā jomā, ekonomisko izaugsmi, kas veicinātu nodarbinātību un atbalstītu reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

1.

aicina ES Padomi, Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un Āfrikas Savienību pielikt vairāk pūļu Somālijas atbalstam tās pārejā uz miermīlīgu un demokrātisku tiesiskumu, atbilstīgi rīcības plānā un ceļvedī noteiktajām prioritātēm, proti, atbalstu ilgtspējīgu institūciju izveidē, konfliktu risināšanā, cīņā pret nedrošību, atbalstu attiecībā uz nodrošinājumu ar pārtiku un neatkarību šajā jomā, ekonomisko izaugsmi, kas veicinātu nodarbinātību un atbalstītu reģionālo sadarbību;

| 2. | uzskata, ka ne krīzi Somālijā, ne pirātismu Āfrikas raga ūdeņos/Somālijā nevar atrisināt militārā ceļā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ne krīzi Somālijā, ne pirātismu Āfrikas raga ūdeņos/Somālijā nevar atrisināt militārā ceļā;

| 3. | vēlas, lai Somālija pēc iespējas ātrāk izveidotu veiktspēju politiskā, drošības, tiesiskā jomā, kā arī saistībā ar ieslodzījuma vietām, lai dotu iespēju tai kļūt par valsti, kurā valda tiesiskums, kas pamatots uz labas pārvaldības demokrātiskajiem principiem; |
| --- | --- |

3.

vēlas, lai Somālija pēc iespējas ātrāk izveidotu veiktspēju politiskā, drošības, tiesiskā jomā, kā arī saistībā ar ieslodzījuma vietām, lai dotu iespēju tai kļūt par valsti, kurā valda tiesiskums, kas pamatots uz labas pārvaldības demokrātiskajiem principiem;

| 4. | aicina Eiropas Komisiju un ES Padomi turpināt veicināt samierināšanās procesu starp Somālijas pilsoņu karā iesaistītajām pusēm; mudina tās nodrošināt ar tehnisku un finansiālu palīdzību samierināšanas un miera procesam un starpniecībai starp visām pilsoņu karā iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Komisiju un ES Padomi turpināt veicināt samierināšanās procesu starp Somālijas pilsoņu karā iesaistītajām pusēm; mudina tās nodrošināt ar tehnisku un finansiālu palīdzību samierināšanas un miera procesam un starpniecībai starp visām pilsoņu karā iesaistītajām pusēm;

| 5. | atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2007. gadā pieņemto lēmumu izveidot Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM), lai atbalstītu pārejas laika federālo valdību (TFG), ar mērķi nodrošināt konstruktīvu dialogu starp visiem somāliešiem un cenšoties atjaunot valsti, kurā valdītu tiesiskums; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2007. gadā pieņemto lēmumu izveidot Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM), lai atbalstītu pārejas laika federālo valdību (TFG), ar mērķi nodrošināt konstruktīvu dialogu starp visiem somāliešiem un cenšoties atjaunot valsti, kurā valdītu tiesiskums;

| 6. | aicina noteikt par prioritāti cīņu pret terorismu Somālijā, jo īpaši vēršoties pret tā finansējuma avotiem, piemēram, ieroču un narkotiku tirdzniecību, ķīlnieku sagūstīšanu un jūras pirātismu, tostarp izvērtējot Arābu pavasara ietekmi šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

aicina noteikt par prioritāti cīņu pret terorismu Somālijā, jo īpaši vēršoties pret tā finansējuma avotiem, piemēram, ieroču un narkotiku tirdzniecību, ķīlnieku sagūstīšanu un jūras pirātismu, tostarp izvērtējot Arābu pavasara ietekmi šajā jomā;

| 7. | uzskata, ka jānodrošina brīvas un pārredzamas vēlēšanas, lai nodrošinātu to iestāžu leģitimitāti, kuru uzdevums ir vadīt Somālijas pārejas procesu uz demokrātisku, miermīlīgu valsti, kurā valda tiesiskums; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka jānodrošina brīvas un pārredzamas vēlēšanas, lai nodrošinātu to iestāžu leģitimitāti, kuru uzdevums ir vadīt Somālijas pārejas procesu uz demokrātisku, miermīlīgu valsti, kurā valda tiesiskums;

| 8. | mudina Somālijas valdību prioritāti piešķirt cīņai pret korupciju, un uzsver, ka ANO ziņojumos paustie ieteikumi ir jāņem vērā un jāpārvērš konkrētos pasākumos; |
| --- | --- |

8.

mudina Somālijas valdību prioritāti piešķirt cīņai pret korupciju, un uzsver, ka ANO ziņojumos paustie ieteikumi ir jāņem vērā un jāpārvērš konkrētos pasākumos;

| 9. | atzinīgi vērtē fonda izveidi Somālijas drošības un aizsardzības spēku atjaunošanai, kam vajadzētu dot iespēju Somālijai izveidot profesionālus, labi nodrošinātus drošības un aizsardzības spēkus (valsts armiju, policiju, krasta apsardzi un izlūkdienestu), kā arī šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas misijas EUTM ieguldījumu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē fonda izveidi Somālijas drošības un aizsardzības spēku atjaunošanai, kam vajadzētu dot iespēju Somālijai izveidot profesionālus, labi nodrošinātus drošības un aizsardzības spēkus (valsts armiju, policiju, krasta apsardzi un izlūkdienestu), kā arī šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas misijas EUTM ieguldījumu;

| 10. | atzinīgi vērtē jauno ES SHARE programmu, kuras mērķis ir palielināt Āfrikas raga valstu pretošanās spēju dažādiem apdraudējumiem, kuru upuri tās ir, taču uzsver, ka šī programma jāsaskaņo ar Eiropas Savienības stratēģiju Sāhelas apgabala valstīm, kas saskaras ar tādiem pašiem apdraudējumiem (terorisms, narkotiku kontrabanda, klimata pārmaiņas, bēgļu plūsmas, pārvietotas personas); |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē jauno ES SHARE programmu, kuras mērķis ir palielināt Āfrikas raga valstu pretošanās spēju dažādiem apdraudējumiem, kuru upuri tās ir, taču uzsver, ka šī programma jāsaskaņo ar Eiropas Savienības stratēģiju Sāhelas apgabala valstīm, kas saskaras ar tādiem pašiem apdraudējumiem (terorisms, narkotiku kontrabanda, klimata pārmaiņas, bēgļu plūsmas, pārvietotas personas);

| 11. | atzinīgi vērtē ES EUCAP NESTOR misiju, kuras mērķis ir nostiprināt jūras spēkus Āfrikas raga valstīs, tostarp Somālijā, lai nodrošinātu kuģošanas drošību Indijas okeānā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē ES EUCAP NESTOR misiju, kuras mērķis ir nostiprināt jūras spēkus Āfrikas raga valstīs, tostarp Somālijā, lai nodrošinātu kuģošanas drošību Indijas okeānā;

| 12. | atzinīgi vērtē ES īpašā pārstāvja iecelšanu Āfrikas ragā un Eiropas Savienības biroja atvēršanu Mogadišā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē ES īpašā pārstāvja iecelšanu Āfrikas ragā un Eiropas Savienības biroja atvēršanu Mogadišā;

| 13. | atzinīgi vērtē Vietējā stabilitātes fonda izveidi, kura galvenais mērķis ir koordinēt starptautisko palīdzību nesen atbrīvotajās un pieejamajās teritorijās Somālijas dienvidos; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Vietējā stabilitātes fonda izveidi, kura galvenais mērķis ir koordinēt starptautisko palīdzību nesen atbrīvotajās un pieejamajās teritorijās Somālijas dienvidos;

| 14. | atzinīgi vērtē Pasaules Pārtikas programmas darbību, cenšoties nodrošināt pārtikas palīdzību pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, spītējot islāmistu grupējuma al-Shabaab uzbrukumiem; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Pasaules Pārtikas programmas darbību, cenšoties nodrošināt pārtikas palīdzību pēc iespējas lielākam skaitam cilvēku, spītējot islāmistu grupējuma al-Shabaab uzbrukumiem;

| 15. | aicina vietējās iestādes un visas pilsoņu karā iesaistītās puses saskaņā ar starptautiskajiem humānās palīdzības tiesību aktiem ļaut humānās palīdzības organizācijām sniegt palīdzību visiem, kam tā nepieciešama; |
| --- | --- |

15.

aicina vietējās iestādes un visas pilsoņu karā iesaistītās puses saskaņā ar starptautiskajiem humānās palīdzības tiesību aktiem ļaut humānās palīdzības organizācijām sniegt palīdzību visiem, kam tā nepieciešama;

| 16. | nosoda nesaprātīgas komerciālas darbības, kuru rezultātā Somālija eksportē daļu no tajā saražotās pārtikas, vienlaikus nespējot nodrošināt ar pārtiku savus iedzīvotājus, un mudina veicināt un atbalstīt lauksaimniecisko ražošanu, lai efektīvi risinātu valsti pārņēmušo pārtikas krīzi; |
| --- | --- |

16.

nosoda nesaprātīgas komerciālas darbības, kuru rezultātā Somālija eksportē daļu no tajā saražotās pārtikas, vienlaikus nespējot nodrošināt ar pārtiku savus iedzīvotājus, un mudina veicināt un atbalstīt lauksaimniecisko ražošanu, lai efektīvi risinātu valsti pārņēmušo pārtikas krīzi;

| 17. | pauž bažas par to, ka Somālijas tirgus patlaban ir neregulēts, kā arī par to, ka valsts darbojas kā milzīga brīvzona, kurai cauri plūst liela preču, ražotu produktu un lauksaimniecības dzīvnieku plūsma; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par to, ka Somālijas tirgus patlaban ir neregulēts, kā arī par to, ka valsts darbojas kā milzīga brīvzona, kurai cauri plūst liela preču, ražotu produktu un lauksaimniecības dzīvnieku plūsma;

| 18. | pauž bažas par valsti pārņēmušo korupciju, kuras dēļ, atbilstīgi ANO ekspertu viedoklim, 70 % Somālijas valsts ieņēmumu tiek novirzīti citur; aicina Somālijas valsti izveidot revīzijas iestādi; |
| --- | --- |

18.

pauž bažas par valsti pārņēmušo korupciju, kuras dēļ, atbilstīgi ANO ekspertu viedoklim, 70 % Somālijas valsts ieņēmumu tiek novirzīti citur; aicina Somālijas valsti izveidot revīzijas iestādi;

| 19. | uzsver, cik izšķiroša nozīme Somālijas valsts veidošanā ir jaunatnei, un iesaka Somālijas varas iestādēm, kā arī visiem reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem īstenot programmas, kas paredzētas jauniešiem, lai veicinātu apmācību, izglītību un nodarbinātību; |
| --- | --- |

19.

uzsver, cik izšķiroša nozīme Somālijas valsts veidošanā ir jaunatnei, un iesaka Somālijas varas iestādēm, kā arī visiem reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem īstenot programmas, kas paredzētas jauniešiem, lai veicinātu apmācību, izglītību un nodarbinātību;

| 20. | uzsver pozitīvo ietekmi, kāda varētu būt Somālijas diasporai, jo īpaši attiecībā uz ekonomiku, izmantojot tās pārvedumus, kuru apjoms gadā tiek lēsts aptuveni divu miljardu ASV dolāru apmērā; |
| --- | --- |

20.

uzsver pozitīvo ietekmi, kāda varētu būt Somālijas diasporai, jo īpaši attiecībā uz ekonomiku, izmantojot tās pārvedumus, kuru apjoms gadā tiek lēsts aptuveni divu miljardu ASV dolāru apmērā;

| 21. | uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt lauksaimniecību, ganību lopkopību un liellopu audzēšanu, un atzinīgi vērtē vairāku NVO nozīmīgo darbu šajā jomā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt lauksaimniecību, ganību lopkopību un liellopu audzēšanu, un atzinīgi vērtē vairāku NVO nozīmīgo darbu šajā jomā;

| 22. | aicina Eiropas Komisiju atbalstīt visas programmas piekļuves nodrošināšanai ūdenim, jo piekļuve ūdenim ir viena no pamattiesībām un kopīga vērtība, kā arī atbalstīt publiskās un privātās partnerības saistībā ar piekļuvi dzeramajam ūdenim; |
| --- | --- |

22.

aicina Eiropas Komisiju atbalstīt visas programmas piekļuves nodrošināšanai ūdenim, jo piekļuve ūdenim ir viena no pamattiesībām un kopīga vērtība, kā arī atbalstīt publiskās un privātās partnerības saistībā ar piekļuvi dzeramajam ūdenim;

| 23. | uzskata, ka Eiropas Savienībai lielāka vērība jāpievērš citu valstu pozitīvajam ieguldījumam reģiona krīzes risināšanā, un mudina šīs valstis turpināt īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai konsolidētu mieru un drošību visā reģionā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka Eiropas Savienībai lielāka vērība jāpievērš citu valstu pozitīvajam ieguldījumam reģiona krīzes risināšanā, un mudina šīs valstis turpināt īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai konsolidētu mieru un drošību visā reģionā;

| 24. | aicina starptautisko sabiedrību sadarbībā ar Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness komiteju pēc iespējas ātrāk ieviest un attīstīt veselības aizsardzības struktūras, veselības aprūpes centrus un terapeitiskā uztura centrus ambulatorajiem pacientiem; |
| --- | --- |

24.

aicina starptautisko sabiedrību sadarbībā ar Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness komiteju pēc iespējas ātrāk ieviest un attīstīt veselības aizsardzības struktūras, veselības aprūpes centrus un terapeitiskā uztura centrus ambulatorajiem pacientiem;

| 25. | aicina Eiropas Komisiju apsvērt palīdzības sniegšanu visām tām Āfrikas valstīm, kas nosūtīja militāros miera uzturēšanas spēkus Āfrikas raga valstīm, jo īpaši Somālijai, jo tās var saskarties ar reģionā aktīvo teroristu grupējumu atriebību; |
| --- | --- |

25.

aicina Eiropas Komisiju apsvērt palīdzības sniegšanu visām tām Āfrikas valstīm, kas nosūtīja militāros miera uzturēšanas spēkus Āfrikas raga valstīm, jo īpaši Somālijai, jo tās var saskarties ar reģionā aktīvo teroristu grupējumu atriebību;

| 26. | aicina Eiropas Savienību nodrošināt palīdzību tām Āfrikas valstīm, kas palīdzēja Somālijai atgūt tās teritoriju un kas, to darot, izpildīja savas starptautiskās saistības, kaut arī zaudēja dzīvības, un arī finansiāli tas šīm valstīm dārgi izmaksāja; |
| --- | --- |

26.

aicina Eiropas Savienību nodrošināt palīdzību tām Āfrikas valstīm, kas palīdzēja Somālijai atgūt tās teritoriju un kas, to darot, izpildīja savas starptautiskās saistības, kaut arī zaudēja dzīvības, un arī finansiāli tas šīm valstīm dārgi izmaksāja;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka Somālija ir ievērojusi ANO noteikto pārejas posma beigu termiņu — 2012. gada 20. augustu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka Somālija ir ievērojusi ANO noteikto pārejas posma beigu termiņu — 2012. gada 20. augustu;

| 28. | atzinīgi vērtē Konstitucionālās Asamblejas izveidošanu, jaunās konstitūcijas projekta izstrādi, un tās pieņemšanu no jauna izveidotajā parlamentā, kā arī Republikas prezidenta ievēlēšanu vienošanās ceļā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Konstitucionālās Asamblejas izveidošanu, jaunās konstitūcijas projekta izstrādi, un tās pieņemšanu no jauna izveidotajā parlamentā, kā arī Republikas prezidenta ievēlēšanu vienošanās ceļā;

| 29. | atzinīgi vērtē Parlamenta iecelto 135 tradicionālo līderu (vecajo) padomi, kurā ir pārstāvji gan no četriem lielākajiem Somālijas klaniem (Darod, Hawiye, Rahanweyn un Dir), gan no mazākiem klaniem, tādējādi nodrošinot visas Somālijas kopienas patiesu pārstāvību; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Parlamenta iecelto 135 tradicionālo līderu (vecajo) padomi, kurā ir pārstāvji gan no četriem lielākajiem Somālijas klaniem (Darod, Hawiye, Rahanweyn un Dir), gan no mazākiem klaniem, tādējādi nodrošinot visas Somālijas kopienas patiesu pārstāvību;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka sieviešu proporcionālā kvota Parlamentā —30 % ir gandrīz sasniegta; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka sieviešu proporcionālā kvota Parlamentā —30 % ir gandrīz sasniegta;

| 31. | uzskata, ka tik nepieciešamajā cīņā pret korupciju ir jāvēršas ne tikai pret tiem, kas ir korumpēti, bet arī pret tiem, kas korumpē viņus; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka tik nepieciešamajā cīņā pret korupciju ir jāvēršas ne tikai pret tiem, kas ir korumpēti, bet arī pret tiem, kas korumpē viņus;

| 32. | atzinīgi vērtē to, ka prezidenta amatam bija seši kandidāti un ka jaunais Somālijas Republikas prezidents Hassan Sheikh Mohamud tika ievēlēts ar lielu balsu vairākumu; atzinīgi vērtē premjerministra Abdi Farah Shirdan Said iecelšanu amatā; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē to, ka prezidenta amatam bija seši kandidāti un ka jaunais Somālijas Republikas prezidents Hassan Sheikh Mohamud tika ievēlēts ar lielu balsu vairākumu; atzinīgi vērtē premjerministra Abdi Farah Shirdan Said iecelšanu amatā;

| 33. | pauž bažas par joprojām nedrošo situāciju galvaspilsētā Mogadišā, un nosoda teroristu uzbrukumu, kas bija vērsts pret prezidentu Hassan Sheikh Mohamud pāris dienas pēc viņa ievēlēšanas; |
| --- | --- |

33.

pauž bažas par joprojām nedrošo situāciju galvaspilsētā Mogadišā, un nosoda teroristu uzbrukumu, kas bija vērsts pret prezidentu Hassan Sheikh Mohamud pāris dienas pēc viņa ievēlēšanas;

| 34. | atgādina, ka jaunajām Somālijas iestādēm ir jāpabeidz darbs pie tiem pamatelementiem, kas provizoriskajā konstitūcijā netika izskatīti, kā arī jācenšas stabilizēt visas tās teritorijas valstī, kas atbrīvotas no al-Shabaab kontroles; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka jaunajām Somālijas iestādēm ir jāpabeidz darbs pie tiem pamatelementiem, kas provizoriskajā konstitūcijā netika izskatīti, kā arī jācenšas stabilizēt visas tās teritorijas valstī, kas atbrīvotas no al-Shabaab kontroles;

| 35. | atgādina, ka ir izšķiroši svarīgi, lai Somālijas iedzīvotāji pēc iespējas ātrāk varētu pārliecināties par labu pārvaldību, valdības pārredzamību, skaidru un pārredzamu tiesiskumu, pamattiesību, kā arī reliģijas un pārliecības tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka ir izšķiroši svarīgi, lai Somālijas iedzīvotāji pēc iespējas ātrāk varētu pārliecināties par labu pārvaldību, valdības pārredzamību, skaidru un pārredzamu tiesiskumu, pamattiesību, kā arī reliģijas un pārliecības tiesību ievērošanu;

| 36. | pauž nožēlu par to, ka izveides sākumā AMISOM nesaņēma pietiekamu finansējumu, kas traucēja cīņā pret teroristu grupējumu al-Shabaab — islāmistu grupējumu, kas izveidojās no stingrās līnijas piekritējiem Islāma tiesu savienībā, bet atzinīgi vērtē to, ka Drošības padome ar Rezolūciju Nr. 2036/2012 beidzot piešķīra AMISOM pienācīgus līdzekļus; |
| --- | --- |

36.

pauž nožēlu par to, ka izveides sākumā AMISOM nesaņēma pietiekamu finansējumu, kas traucēja cīņā pret teroristu grupējumu al-Shabaab — islāmistu grupējumu, kas izveidojās no stingrās līnijas piekritējiem Islāma tiesu savienībā, bet atzinīgi vērtē to, ka Drošības padome ar Rezolūciju Nr. 2036/2012 beidzot piešķīra AMISOM pienācīgus līdzekļus;

| 37. | uzsver nepieciešamību atbalstīt Somāliju un tās demokrātiskās iestādes dialoga atjaunošanā un veicināšanā starp visiem tās iedzīvotājiem, kā arī nacionālās samierināšanās programmas izstrādē; |
| --- | --- |

37.

uzsver nepieciešamību atbalstīt Somāliju un tās demokrātiskās iestādes dialoga atjaunošanā un veicināšanā starp visiem tās iedzīvotājiem, kā arī nacionālās samierināšanās programmas izstrādē;

| 38. | uzsver, ka jānovēro un jāuzrauga jaunie Somālijas lojālistu spēki, kā arī jāpārliecinās, vai tie regulāri saņem atalgojumu, lai nodrošinātu, ka pēc apmācības kareivji nedezertētu un neatgrieztos savos klanos, vai pat nepievienotos ekstrēmistu grupējumiem, piemēram, Hezb al-Islam vai al-Shabaab; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka jānovēro un jāuzrauga jaunie Somālijas lojālistu spēki, kā arī jāpārliecinās, vai tie regulāri saņem atalgojumu, lai nodrošinātu, ka pēc apmācības kareivji nedezertētu un neatgrieztos savos klanos, vai pat nepievienotos ekstrēmistu grupējumiem, piemēram, Hezb al-Islam vai al-Shabaab;

| 39. | uzsver, cik svarīga ir apmācību programma (Eiropas Savienības EUTM Somalia), kas paredzēta drošības spēkiem (policijai un armijai); uzskata, ka vairāki atlases kritēriji būtu jānosaka AMISOM, lai nodrošinātu labus nosacījumus Somālijas drošības spēku nākamo locekļu atlasē, proti, piederība dažādiem klaniem, medicīniskā atbilstība, vecums (vecāki par 18), iespējas gūt reālu labumu no apmācības, apliecinājums, ka viņi nav atbildīgi par cilvēktiesību pārkāpumiem utt.; |
| --- | --- |

39.

uzsver, cik svarīga ir apmācību programma (Eiropas Savienības EUTM Somalia), kas paredzēta drošības spēkiem (policijai un armijai); uzskata, ka vairāki atlases kritēriji būtu jānosaka AMISOM, lai nodrošinātu labus nosacījumus Somālijas drošības spēku nākamo locekļu atlasē, proti, piederība dažādiem klaniem, medicīniskā atbilstība, vecums (vecāki par 18), iespējas gūt reālu labumu no apmācības, apliecinājums, ka viņi nav atbildīgi par cilvēktiesību pārkāpumiem utt.;

| 40. | aicina starptautisko sabiedrību un Āfrikas Savienību palīdzēt Somālijai kontrolēt tās dabas resursus; |
| --- | --- |

40.

aicina starptautisko sabiedrību un Āfrikas Savienību palīdzēt Somālijai kontrolēt tās dabas resursus;

| 41. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Somālijas pārejas iestādēm, Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Ministru padomei, IGAD un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

41.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Somālijas pārejas iestādēm, Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Ministru padomei, IGAD un ANO ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (2)

par uzņēmējdarbību saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un tās ietekmi uz attīstību ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinama), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinama),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums), it īpaši tā 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu par uzņēmējdarbības prasmju un kultūras pilnveidošanu; 23. panta g) punktu par ekonomisko un tehnoloģisko infrastruktūru un pakalpojumiem, tostarp transportu, telekomunikācijas sistēmas, sakaru pakalpojumiem un informācijas sabiedrības attīstīšanu; un 43. pantu par informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un informācijas sabiedrību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums), it īpaši tā 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu par uzņēmējdarbības prasmju un kultūras pilnveidošanu; 23. panta g) punktu par ekonomisko un tehnoloģisko infrastruktūru un pakalpojumiem, tostarp transportu, telekomunikācijas sistēmas, sakaru pakalpojumiem un informācijas sabiedrības attīstīšanu; un 43. pantu par informācijas un komunikāciju tehnoloģijām un informācijas sabiedrību,

| — | ņemot vērā Lēmumu par Sociāli ekonomisko transformāciju un infrastruktūras attīstību Āfrikā — enerģētika, dzelzceļi, ceļi un IKT nozares, kas tika pieņemts Piecpadsmitajā Āfrikas Savienības sesijā 2010. gada 27. jūlijā Kampalā, Ugandā (Doc. Assembly/AU/17(XV) Add.4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lēmumu par Sociāli ekonomisko transformāciju un infrastruktūras attīstību Āfrikā — enerģētika, dzelzceļi, ceļi un IKT nozares, kas tika pieņemts Piecpadsmitajā Āfrikas Savienības sesijā 2010. gada 27. jūlijā Kampalā, Ugandā (Doc. Assembly/AU/17(XV) Add.4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par informācijas un komunikāciju tehnoloģiju attīstību — IKT nozīme EK attīstības politikā (COM(2001)0770 galīgā redakcija, 2001. gada 14. decembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par informācijas un komunikāciju tehnoloģiju attīstību — IKT nozīme EK attīstības politikā (COM(2001)0770 galīgā redakcija, 2001. gada 14. decembris),

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) XI daudzu ieinteresēto personu partnerību IKT izstrādei, kas tika uzsākta 11. UNCTAD sesijā, kas notika no 2004. gada 13. līdz 18. jūnijam Sanpaulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) XI daudzu ieinteresēto personu partnerību IKT izstrādei, kas tika uzsākta 11. UNCTAD sesijā, kas notika no 2004. gada 13. līdz 18. jūnijam Sanpaulu,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gadā pieņemtos Tūkstošgades Attīstības mērķus (mērķi 8F), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gadā pieņemtos Tūkstošgades Attīstības mērķus (mērķi 8F),

| — | ņemot vērā ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai par stāvokli platjoslas jomā 2012. gadā, ko sagatavoja Starptautiskā Elektrosakaru savienības (ITU)/UNESCO Komisija platjoslas jautājumos digitālajai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu ANO Ģenerālajai asamblejai par stāvokli platjoslas jomā 2012. gadā, ko sagatavoja Starptautiskā Elektrosakaru savienības (ITU)/UNESCO Komisija platjoslas jautājumos digitālajai attīstībai,

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju (JAES) un tās Rīcības plānu 2011.–2013. gadam, kā arī tās partnerības zinātnes, informācijas sabiedrības un kosmosa jomā, kas tika pieņemtas 3. ES un Āfrikas valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē Tripolē 2010. gada novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas kopējo stratēģiju (JAES) un tās Rīcības plānu 2011.–2013. gadam, kā arī tās partnerības zinātnes, informācijas sabiedrības un kosmosa jomā, kas tika pieņemtas 3. ES un Āfrikas valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmē Tripolē 2010. gada novembrī,

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas 2011. gada Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozares stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas 2011. gada Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozares stratēģiju,

| — | ņemot vērā Parlamentu Savienības 109. sesijā Ženēvā 2003. gada 3. oktobrī pieņemto rezolūciju par jauno informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieguldījumu labā pārvaldībā, parlamentārās demokrātijas uzlabošanā un globalizācijas pārvaldībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentu Savienības 109. sesijā Ženēvā 2003. gada 3. oktobrī pieņemto rezolūciju par jauno informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieguldījumu labā pārvaldībā, parlamentārās demokrātijas uzlabošanā un globalizācijas pārvaldībā,

| — | ņemot vērā 2003. gadā pieņemto CARICOM plānu sakaru jomai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gadā pieņemto CARICOM plānu sakaru jomai,

| — | ņemot vērā Klusā okeāna salu IKT politikas un stratēģijas plānu, kas tika pieņemts Klusā okeāna salu forumā 2000. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klusā okeāna salu IKT politikas un stratēģijas plānu, kas tika pieņemts Klusā okeāna salu forumā 2000. gadā,

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.256/12/fin.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.256/12/fin.),

| A. | tā kā IKT ir nozīmīgs līdzeklis attīstībai un ekonomiskajai izaugsmei, tomēr, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko piedāvā IKT daudzveidība un to potenciāls, atbalstīt attīstības mērķu sasniegšanu, kurus starptautiskā sabiedrība noteica Deklarācijā par Tūkstošgades attīstības mērķiem, IKT joma ir jāiekļauj attīstības palīdzības programmās; |
| --- | --- |

A.

tā kā IKT ir nozīmīgs līdzeklis attīstībai un ekonomiskajai izaugsmei, tomēr, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko piedāvā IKT daudzveidība un to potenciāls, atbalstīt attīstības mērķu sasniegšanu, kurus starptautiskā sabiedrība noteica Deklarācijā par Tūkstošgades attīstības mērķiem, IKT joma ir jāiekļauj attīstības palīdzības programmās;

| B. | tā kā IKT ir izšķiroši svarīgs līdzeklis demokrātijas un miera veicināšanai sabiedrībās/valstīs, vairojot savstarpēju saziņu un pārredzamību visos līmeņos — sākot no pilsoniskās sabiedrības līdz starptautiskajām attiecībām; tā kā IKT izmantošanu politiskiem mērķiem var nostiprināt, mazinot tradicionālo hierarhiju ietekmi politikā, līdztekus dodot NVO un citām ieinteresētām pusēm iespēju piedalīties vēlēšanu procesā; |
| --- | --- |

B.

tā kā IKT ir izšķiroši svarīgs līdzeklis demokrātijas un miera veicināšanai sabiedrībās/valstīs, vairojot savstarpēju saziņu un pārredzamību visos līmeņos — sākot no pilsoniskās sabiedrības līdz starptautiskajām attiecībām; tā kā IKT izmantošanu politiskiem mērķiem var nostiprināt, mazinot tradicionālo hierarhiju ietekmi politikā, līdztekus dodot NVO un citām ieinteresētām pusēm iespēju piedalīties vēlēšanu procesā;

| C. | tā kā ir svarīgi atcerēties, ka dažas no valstīm, kas tagad ir ekonomiski attīstītas, arī panāca lielos sasniegumus savā vispārējā attīstībā, jo tās veicināja IKT; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir svarīgi atcerēties, ka dažas no valstīm, kas tagad ir ekonomiski attīstītas, arī panāca lielos sasniegumus savā vispārējā attīstībā, jo tās veicināja IKT;

| D. | tā kā pieeja un pieslēgšanās informācijas un komunikāciju tehnoloģijām ir izšķiroši svarīga ne tikai pašu tehnoloģiju dēļ, bet arī jaunattīstības un pārejas ekonomikas valstu integrācijai globālā zināšanu sabiedrībā, atbalstot sociālo, ekonomisko un kultūras mērķu sasniegšanu šajās sabiedrībās un veicinot efektivitāti un izaugsmi šo valstu ekonomiku galvenajās nozarēs; tā kā IKT ir plašas pielietojuma iespējas, kas iet pāri atsevišķu nozaru robežām, aptverot lauksaimniecību, demogrāfiju, veselību un izglītību, vidi, katastrofu novēršanu un pārvaldību, kultūru un mākslu, cilvēku potenciāla atvēršanu un pārvaldību, informāciju un dalīšanos ar zināšanām, nodarbinātības veicināšanu, transportu, rūpniecību, tirdzniecību un finanses; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieeja un pieslēgšanās informācijas un komunikāciju tehnoloģijām ir izšķiroši svarīga ne tikai pašu tehnoloģiju dēļ, bet arī jaunattīstības un pārejas ekonomikas valstu integrācijai globālā zināšanu sabiedrībā, atbalstot sociālo, ekonomisko un kultūras mērķu sasniegšanu šajās sabiedrībās un veicinot efektivitāti un izaugsmi šo valstu ekonomiku galvenajās nozarēs; tā kā IKT ir plašas pielietojuma iespējas, kas iet pāri atsevišķu nozaru robežām, aptverot lauksaimniecību, demogrāfiju, veselību un izglītību, vidi, katastrofu novēršanu un pārvaldību, kultūru un mākslu, cilvēku potenciāla atvēršanu un pārvaldību, informāciju un dalīšanos ar zināšanām, nodarbinātības veicināšanu, transportu, rūpniecību, tirdzniecību un finanses;

| E. | tā kā IKT ir stratēģiski faktori, kas sistemātiski jāintegrē attīstības plānos, kā arī programmu prioritātēs; |
| --- | --- |

E.

tā kā IKT ir stratēģiski faktori, kas sistemātiski jāintegrē attīstības plānos, kā arī programmu prioritātēs;

| F. | tā kā IKT ir visaptveroša tieša un netieša ietekme uz ĀKK valstu politisko, sociālo, kultūras dzīvi un šo valstu pilsoņu ikdienas dzīvi, tostarp attiecībā uz darba vietu radīšanu un ekonomisko izaugsmi, kuras nodrošināšanai ir jānosaka vissteidzamāk risināmās vajadzības attīstībai, politiskie risinājumi šo vajadzību apmierināšanai, kā arī saistību uzņemšanās valstu un starptautiskā līmenī, piemēram, uz attīstību orientētu politikas virzienu veidā; |
| --- | --- |

F.

tā kā IKT ir visaptveroša tieša un netieša ietekme uz ĀKK valstu politisko, sociālo, kultūras dzīvi un šo valstu pilsoņu ikdienas dzīvi, tostarp attiecībā uz darba vietu radīšanu un ekonomisko izaugsmi, kuras nodrošināšanai ir jānosaka vissteidzamāk risināmās vajadzības attīstībai, politiskie risinājumi šo vajadzību apmierināšanai, kā arī saistību uzņemšanās valstu un starptautiskā līmenī, piemēram, uz attīstību orientētu politikas virzienu veidā;

| G. | tā kā IKT ietekme un izmantošana ir ļoti atkarīga no izglītības un visupirms no prasmes lasīt un rakstīt; tā kā cilvēkam ar zemu izglītības līmeni ir lielākas problēmas orientēties internetā, nekā, piemēram, sazināties ar balss starpniecību; tā kā rakstpratībai ir jābūt valsts līmeņa mērķim, lai IKT varētu izplatīties un sniegt labumu daudzās valstīs un kopienās; |
| --- | --- |

G.

tā kā IKT ietekme un izmantošana ir ļoti atkarīga no izglītības un visupirms no prasmes lasīt un rakstīt; tā kā cilvēkam ar zemu izglītības līmeni ir lielākas problēmas orientēties internetā, nekā, piemēram, sazināties ar balss starpniecību; tā kā rakstpratībai ir jābūt valsts līmeņa mērķim, lai IKT varētu izplatīties un sniegt labumu daudzās valstīs un kopienās;

| H. | tā kā datori un internets pat lielai daļai iedzīvotāju ekonomiski attīstītās valstīs joprojām ir nepazīstams un biedējošs instruments, un tā kā analfabētiem un pirmiedzīvotājiem šo šķērsli nāksies pārvarēt vairākās paaudzēs; |
| --- | --- |

H.

tā kā datori un internets pat lielai daļai iedzīvotāju ekonomiski attīstītās valstīs joprojām ir nepazīstams un biedējošs instruments, un tā kā analfabētiem un pirmiedzīvotājiem šo šķērsli nāksies pārvarēt vairākās paaudzēs;

| I. | tā kā kopējais cilvēku skaits, kuriem ir pieeja IKT, strauji pieaug, bet digitālā plaisa ir reāla un rada satraucošu nelīdzsvarotību piekļuvē IKT vai to izmatošanā, jo īpaši jaunattīstības valstīs; tā kā gadījumos, kad resursu ierobežotība ir galvenais šķērslis, IKT izplatībai un to vispārējai izmantošanai arī ir nepieciešama pamatinfrastruktūra un cilvēkresursu attīstība, lai tās atbalstītu; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopējais cilvēku skaits, kuriem ir pieeja IKT, strauji pieaug, bet digitālā plaisa ir reāla un rada satraucošu nelīdzsvarotību piekļuvē IKT vai to izmatošanā, jo īpaši jaunattīstības valstīs; tā kā gadījumos, kad resursu ierobežotība ir galvenais šķērslis, IKT izplatībai un to vispārējai izmantošanai arī ir nepieciešama pamatinfrastruktūra un cilvēkresursu attīstība, lai tās atbalstītu;

| J. | tā kā ir jāatzīst, ka IKT arī raisa nopietnas bažas saistībā ar drošību un privātumu, izmantošanu noziedzīgos nolūkos, saistībā ar kultūru identitāti, ienākumu zaudēšanu e-komercijas dēļ, kā arī saistībā ar šķēršļiem valodas un dzimuma dēļ; tā kā tehnoloģisko plaisu var pārvarēt viegli, neejot cauri tradicionālajiem attīstības posmiem, un IKT pieejamība var pozitīvi ietekmēt attīstību cilvēkresursu jomā pat gadījumos, ja šo piekļuvi nevar nodrošināt visos reģionos no paša sākuma; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir jāatzīst, ka IKT arī raisa nopietnas bažas saistībā ar drošību un privātumu, izmantošanu noziedzīgos nolūkos, saistībā ar kultūru identitāti, ienākumu zaudēšanu e-komercijas dēļ, kā arī saistībā ar šķēršļiem valodas un dzimuma dēļ; tā kā tehnoloģisko plaisu var pārvarēt viegli, neejot cauri tradicionālajiem attīstības posmiem, un IKT pieejamība var pozitīvi ietekmēt attīstību cilvēkresursu jomā pat gadījumos, ja šo piekļuvi nevar nodrošināt visos reģionos no paša sākuma;

| K. | tā kā personas datu aizsardzībai jābūt garantētai ikvienam, |
| --- | --- |

K.

tā kā personas datu aizsardzībai jābūt garantētai ikvienam,

| 1. | apsveic un mudina uz turpmākiem panākumiem tās ĀKK valstis, kas būtiski pavirzījušās uz priekšu IKT veicināšanā, un nodrošinājušas saviem pilsoņiem un uzņēmumiem pieeju un piekļuvi globālajām zināšanām; |
| --- | --- |

1.

apsveic un mudina uz turpmākiem panākumiem tās ĀKK valstis, kas būtiski pavirzījušās uz priekšu IKT veicināšanā, un nodrošinājušas saviem pilsoņiem un uzņēmumiem pieeju un piekļuvi globālajām zināšanām;

| 2. | atkārtoti apstiprina, ka IKT ir efektīvs instruments, lai nostiprinātu pilsoņu tiesības un demokrātiju, izveidotu labu pārvaldību un veicinātu cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti apstiprina, ka IKT ir efektīvs instruments, lai nostiprinātu pilsoņu tiesības un demokrātiju, izveidotu labu pārvaldību un veicinātu cilvēktiesību ievērošanu;

| 3. | stigri uzsver to, ka IKT izmantošana jaunattīstības valstīs var nozīmīgi ietekmēt cīņu pret nabadzību, kā arī tādas jomas kā izglītība, veselība, vide, lauku attīstība un tūrisms; |
| --- | --- |

3.

stigri uzsver to, ka IKT izmantošana jaunattīstības valstīs var nozīmīgi ietekmēt cīņu pret nabadzību, kā arī tādas jomas kā izglītība, veselība, vide, lauku attīstība un tūrisms;

| 4. | prasa, lai visas ieinteresētās personas rīkotos saskaņoti, novēršot pašreizējās lielās atšķirības starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm saistībā ar IKT pieejamību un izmantošanu, jo šīs atšķirības var vēl vairāk pasliktināt jaunattīstības valstu situāciju; prasa, lai ĀKK valstis izrādītu apņēmību gan finanšu resursu piešķiršanas, gan politiskās gribas ziņā, lai izveidotu tādu vidi, kur IKT būtu vadošais spēks ceļā uz konkurētspēju, tāpēc jāiesaista visi attiecīgie dalībnieki valsts līmenī, tostarp valdība, uzņēmējdarbības kopiena un plaša pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

4.

prasa, lai visas ieinteresētās personas rīkotos saskaņoti, novēršot pašreizējās lielās atšķirības starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm saistībā ar IKT pieejamību un izmantošanu, jo šīs atšķirības var vēl vairāk pasliktināt jaunattīstības valstu situāciju; prasa, lai ĀKK valstis izrādītu apņēmību gan finanšu resursu piešķiršanas, gan politiskās gribas ziņā, lai izveidotu tādu vidi, kur IKT būtu vadošais spēks ceļā uz konkurētspēju, tāpēc jāiesaista visi attiecīgie dalībnieki valsts līmenī, tostarp valdība, uzņēmējdarbības kopiena un plaša pilsoniskā sabiedrība;

| 5. | atgādina — lai IKT varētu nodrošināt to, ko no tām sagaida — ilgtspējīgu cilvēkresursu attīstību, ir izšķiroši svarīgi, lai ĀKK valstīs IKT nozare piederētu valstij un reģionālajām struktūrām, kā arī atgādina, ka šajā jomā būs nepieciešama ne vien infrastruktūra, bet arī spēju veidošana un uzņēmējdarbības iniciatīvas; |
| --- | --- |

5.

atgādina — lai IKT varētu nodrošināt to, ko no tām sagaida — ilgtspējīgu cilvēkresursu attīstību, ir izšķiroši svarīgi, lai ĀKK valstīs IKT nozare piederētu valstij un reģionālajām struktūrām, kā arī atgādina, ka šajā jomā būs nepieciešama ne vien infrastruktūra, bet arī spēju veidošana un uzņēmējdarbības iniciatīvas;

| 6. | apstiprina ĀKK valstu tiesības noteikt savas valsts, reģionālās un partnerību stratēģijas IKT attīstīšanas jomā; mudina valdības izstrādāt atbalstu nodrošinošas juridiskās un institucionālās sistēmas, lai ieguldītu IKT un veicinātu ieguldījumus tajās; aicina ĀKK valstis attīstīt IKT infrastruktūru pieejamību, jo īpaši nomaļās un lauku teritorijās, kā arī iekļaut IT apmācību valsts izglītības iestāžu programmās; aicina ĀKK valstis ieguldīt platjoslā un tās integrācijā valsts un reģionālajās attīstības stratēģijās; |
| --- | --- |

6.

apstiprina ĀKK valstu tiesības noteikt savas valsts, reģionālās un partnerību stratēģijas IKT attīstīšanas jomā; mudina valdības izstrādāt atbalstu nodrošinošas juridiskās un institucionālās sistēmas, lai ieguldītu IKT un veicinātu ieguldījumus tajās; aicina ĀKK valstis attīstīt IKT infrastruktūru pieejamību, jo īpaši nomaļās un lauku teritorijās, kā arī iekļaut IT apmācību valsts izglītības iestāžu programmās; aicina ĀKK valstis ieguldīt platjoslā un tās integrācijā valsts un reģionālajās attīstības stratēģijās;

| 7. | aicina ĀKK valstis strādāt pie IKT infrastruktūras paplašināšanas skolās un jo īpaši universitātēs, lai dotu iespēju visiem pētniekiem piedalīties globālajās diskusijās un mācību procesos; |
| --- | --- |

7.

aicina ĀKK valstis strādāt pie IKT infrastruktūras paplašināšanas skolās un jo īpaši universitātēs, lai dotu iespēju visiem pētniekiem piedalīties globālajās diskusijās un mācību procesos;

| 8. | aicina ĀKK valstu valdības pieņemt un īstenot tiesību aktus, lai nostiprinātu personas datu aizsardzības principa ievērošanu; |
| --- | --- |

8.

aicina ĀKK valstu valdības pieņemt un īstenot tiesību aktus, lai nostiprinātu personas datu aizsardzības principa ievērošanu;

| 9. | mudina uz pārrobežu, starptautisku sadarbību un globālu iesaisti, lai efektīvāk risinātu galvenās problēmas un izaicinājumus un dotu iespēju uzņēmumiem, jo īpaši ĀKK valstu MVU, efektīvāk integrēties strauji mainīgajos pasaules tirgos un atbilstoši reaģēt uz tiem; mudina efektīvāk apgūt un izmantot IKT ĀKK valstīs, kas varētu būtiski uzlabot produktivitāti un līdz ar to arī ĀKK valstu uzņēmējdarbības nozaru konkurētspēju; uzskata, ka jāpieliek vairāk pūļu, lai atbalstītu un veicinātu informācijas plūsmu un pieredzes, kā arī labākās prakses apmaiņu starp jaunattīstības valstīm, jo īpaši dienvidu–dienvidu sadarbības kontekstā; |
| --- | --- |

9.

mudina uz pārrobežu, starptautisku sadarbību un globālu iesaisti, lai efektīvāk risinātu galvenās problēmas un izaicinājumus un dotu iespēju uzņēmumiem, jo īpaši ĀKK valstu MVU, efektīvāk integrēties strauji mainīgajos pasaules tirgos un atbilstoši reaģēt uz tiem; mudina efektīvāk apgūt un izmantot IKT ĀKK valstīs, kas varētu būtiski uzlabot produktivitāti un līdz ar to arī ĀKK valstu uzņēmējdarbības nozaru konkurētspēju; uzskata, ka jāpieliek vairāk pūļu, lai atbalstītu un veicinātu informācijas plūsmu un pieredzes, kā arī labākās prakses apmaiņu starp jaunattīstības valstīm, jo īpaši dienvidu–dienvidu sadarbības kontekstā;

| 10. | uzsver, ka spēju veidošana un novatoriska IKT izmantošana arī ir īpaša iespēja pārvarēt šķēršļus attīstībai mazās un vidēji lielās salās, kā arī izolētās un nomaļās kopienās; uzsver arī, ka mazas un vidēji lielas salas ir ļoti ieinteresētas IKT spēju veidošanas stratēģiju izstrādē reģionālā līmenī, lai samazinātu un savstarpēji sadalītu infrastruktūras izmaksas; uzskata, ka ĀKK salām IKT jomā ir jāstrādā kopīgi ar ES attālākajiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka spēju veidošana un novatoriska IKT izmantošana arī ir īpaša iespēja pārvarēt šķēršļus attīstībai mazās un vidēji lielās salās, kā arī izolētās un nomaļās kopienās; uzsver arī, ka mazas un vidēji lielas salas ir ļoti ieinteresētas IKT spēju veidošanas stratēģiju izstrādē reģionālā līmenī, lai samazinātu un savstarpēji sadalītu infrastruktūras izmaksas; uzskata, ka ĀKK salām IKT jomā ir jāstrādā kopīgi ar ES attālākajiem reģioniem un aizjūras zemēm un teritorijām;

| 11. | aicina visas ieinteresētās personas, tostarp ĀKK valstu valdības pētīt iespējas novatoriskiem finansēšanas mehānismiem, lai radītu apstākļus, kas veicinātu IKT efektīvāku izmantošanu attīstības mērķiem; uzsver, ka piekļuve informācijai mūsdienās ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu izpratni par iespējām un zināšanas; |
| --- | --- |

11.

aicina visas ieinteresētās personas, tostarp ĀKK valstu valdības pētīt iespējas novatoriskiem finansēšanas mehānismiem, lai radītu apstākļus, kas veicinātu IKT efektīvāku izmantošanu attīstības mērķiem; uzsver, ka piekļuve informācijai mūsdienās ir izšķiroši svarīga, lai nodrošinātu izpratni par iespējām un zināšanas;

| 12. | prasa veidot partnerības, sadarboties — jo īpaši starp IKT jomas MVU Eiropā un ĀKK valstīs, kā arī izstrādāt iniciatīvas, lai atbalstītu pētniecību un izglītību, lielāko uzmanību veltot prasmju attīstīšanai; prasa veicināt vietējas inovācijas IKT jomā, kā arī attīstīt IKT uzņēmējdarbību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

12.

prasa veidot partnerības, sadarboties — jo īpaši starp IKT jomas MVU Eiropā un ĀKK valstīs, kā arī izstrādāt iniciatīvas, lai atbalstītu pētniecību un izglītību, lielāko uzmanību veltot prasmju attīstīšanai; prasa veicināt vietējas inovācijas IKT jomā, kā arī attīstīt IKT uzņēmējdarbību ĀKK valstīs;

| 13. | uzsver, ka IKT var sniegt atbalstu spēkā esošajām valstu attīstības stratēģijām un programmām, nodrošinot, ka to īstenošana ir efektīvāka un pārredzamāka, kā arī uzlabot to galarezultātus; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka IKT var sniegt atbalstu spēkā esošajām valstu attīstības stratēģijām un programmām, nodrošinot, ka to īstenošana ir efektīvāka un pārredzamāka, kā arī uzlabot to galarezultātus;

| 14. | aicina ES un citus līdzekļu devējus piešķirt lielāku finansējumu institucionālo spēju atbalstam ĀKK valstīs un reģionos, lai veidotu informācijas un zināšanu sabiedrību, izmantojot programmas, kuru mērķis ir attīstīt ĀKK valstu iedzīvotāju, sabiedrisko pakalpojumu iestāžu un uzņēmumu spējas nodrošināt informāciju, piekļūt tai un pārvaldīt to, kā arī piemērot gan globālās, gan vietējās zināšanas attīstības veicināšanā; uzskata, ka vietējās zināšanas un viedokļi ir nozīmīgi attīstībai un uzņēmējdarbībai, bet tie ir nozīmīgi arī, lai nodrošinātu, ka kibertelpā ir pārstāvēta pasaules kultūru un valodu daudzveidība; |
| --- | --- |

14.

aicina ES un citus līdzekļu devējus piešķirt lielāku finansējumu institucionālo spēju atbalstam ĀKK valstīs un reģionos, lai veidotu informācijas un zināšanu sabiedrību, izmantojot programmas, kuru mērķis ir attīstīt ĀKK valstu iedzīvotāju, sabiedrisko pakalpojumu iestāžu un uzņēmumu spējas nodrošināt informāciju, piekļūt tai un pārvaldīt to, kā arī piemērot gan globālās, gan vietējās zināšanas attīstības veicināšanā; uzskata, ka vietējās zināšanas un viedokļi ir nozīmīgi attīstībai un uzņēmējdarbībai, bet tie ir nozīmīgi arī, lai nodrošinātu, ka kibertelpā ir pārstāvēta pasaules kultūru un valodu daudzveidība;

| 15. | mudina ĀKK valstis veidot pārskatāmākas un paredzamākas sistēmas un radīt nosacījumus efektīvai attīstības sadarbībai; mudina ĀKK valstis pielikt lielākas pūles publisko–privāto partnerību veidošanā, un aicina ĀKK grupu un Eiropas Savienību rast novatoriskus finansēšanas mehānismus, lai uzlabotu piekļuvi un kvalitāti, kā arī samazinātu izmaksas par ITK izmantošanu; |
| --- | --- |

15.

mudina ĀKK valstis veidot pārskatāmākas un paredzamākas sistēmas un radīt nosacījumus efektīvai attīstības sadarbībai; mudina ĀKK valstis pielikt lielākas pūles publisko–privāto partnerību veidošanā, un aicina ĀKK grupu un Eiropas Savienību rast novatoriskus finansēšanas mehānismus, lai uzlabotu piekļuvi un kvalitāti, kā arī samazinātu izmaksas par ITK izmantošanu;

| 16. | uzskata, ka atbalsts ilgtspējīgai enerģētikai un vides ilgtspējai ir nepieciešama daļa no attīstības sadarbības IKT jomā; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka atbalsts ilgtspējīgai enerģētikai un vides ilgtspējai ir nepieciešama daļa no attīstības sadarbības IKT jomā;

| 17. | aicina Komisiju veikt novērtējumu attiecībā uz IKT nozīmi ES attīstības politikā un plašāku IKT ietekmi ĀKK valstīs, saistībā ar IKT jomas uzņēmējdarbības iniciatīvu un tās ieguldījumu ĀKK valstu attīstībā, lai veicinātu ĀKK valstu īpašumtiesības uz IKT nozari, kā arī lai izstrādātu un izmantotu atbilstīgu saturu, kā arī ētiskas un tiesiskas sistēmas, nodrošinot vispārēju piekļuvi, bet vienlaikus aizsargājot pamata cilvēktiesības; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju veikt novērtējumu attiecībā uz IKT nozīmi ES attīstības politikā un plašāku IKT ietekmi ĀKK valstīs, saistībā ar IKT jomas uzņēmējdarbības iniciatīvu un tās ieguldījumu ĀKK valstu attīstībā, lai veicinātu ĀKK valstu īpašumtiesības uz IKT nozari, kā arī lai izstrādātu un izmantotu atbilstīgu saturu, kā arī ētiskas un tiesiskas sistēmas, nodrošinot vispārēju piekļuvi, bet vienlaikus aizsargājot pamata cilvēktiesības;

| 18. | aicina Komisiju izvērtēt iespējas izveidot e-attīstības nodaļu, kas varētu palīdzēt integrēt IKT ĀKK valstīs un veicināt zināšanas, kā arī labākās prakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju izvērtēt iespējas izveidot e-attīstības nodaļu, kas varētu palīdzēt integrēt IKT ĀKK valstīs un veicināt zināšanas, kā arī labākās prakses apmaiņu šajā jomā;

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt IKT jomas politikas saskaņotību ES attīstības politikā, |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju nodrošināt IKT jomas politikas saskaņotību ES attīstības politikā,

| 20. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai un Panāfrikas Parlamentam. |
| --- | --- |

20.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai un Panāfrikas Parlamentam.

REZOLŪCIJA (3)

par energoresursu pieejamības nozīmi ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinama), |
| --- | --- |

—

tiekoties 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmē Paramaribo (Surinama),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums) un it īpaši tā 32. panta 1. punktu par vidi un dabas resursiem un 32.A pantu par klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums) un it īpaši tā 32. panta 1. punktu par vidi un dabas resursiem un 32.A pantu par klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesijā pieņemto rezolūciju par starptautisko gadu vispārējai atjaunojamās enerģijas pieejamībai (A/RES/65/151, Ņujorka, 2010. gada 20. decembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesijā pieņemto rezolūciju par starptautisko gadu vispārējai atjaunojamās enerģijas pieejamībai (A/RES/65/151, Ņujorka, 2010. gada 20. decembris),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES enerģijas instrumentu, kas ir 2005. gadā izveidots līdzfinansēšanas instruments, kura mērķis ir atbalstīt projektus, nabadzīgām lauku un piepilsētu teritorijām ĀKK valstīs palielinot piekļuvi ilgtspējīgiem un pieņemamiem energoapgādes pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES enerģijas instrumentu, kas ir 2005. gadā izveidots līdzfinansēšanas instruments, kura mērķis ir atbalstīt projektus, nabadzīgām lauku un piepilsētu teritorijām ĀKK valstīs palielinot piekļuvi ilgtspējīgiem un pieņemamiem energoapgādes pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 55. sesijā pieņemto rezolūciju par ANO Tūkstošgades deklarāciju (A/RES/55/2, Ņujorka, 2000. gada 8. septembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 55. sesijā pieņemto rezolūciju par ANO Tūkstošgades deklarāciju (A/RES/55/2, Ņujorka, 2000. gada 8. septembris),

| — | ņemot vērā 16. punktu Āfrikas Savienības 2011. gada 25. oktobrī pieņemtajā Āfrikas konsensa paziņojumā Rio+20 konferencei (E/ECA/CFSSD/7/Min./3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 16. punktu Āfrikas Savienības 2011. gada 25. oktobrī pieņemtajā Āfrikas konsensa paziņojumā Rio+20 konferencei (E/ECA/CFSSD/7/Min./3),

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju par Rio+20, ko pieņēma ĀKK un ES ministru padomes 37. sanāksmē, kas notika Portvilā 2012. gada 14. un 15. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju par Rio+20, ko pieņēma ĀKK un ES ministru padomes 37. sanāksmē, kas notika Portvilā 2012. gada 14. un 15. jūnijā,

| — | ņemot vērā deklarāciju „Kādu nākotni mēs vēlamies”, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības konferencē, kas notika Riodežaneiro 2012. gada 20.–22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju „Kādu nākotni mēs vēlamies”, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības konferencē, kas notika Riodežaneiro 2012. gada 20.–22. jūnijā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Komisijas programmu infrastruktūras attīstībai Āfrikā (PIDA), ko pieņēma Āfrikas Savienības valstu un valdību augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Adisabebā 2012. gada 23.–30. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Komisijas programmu infrastruktūras attīstībai Āfrikā (PIDA), ko pieņēma Āfrikas Savienības valstu un valdību augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Adisabebā 2012. gada 23.–30. janvārī,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēma Āfrikas un ES Enerģētikas partnerības pirmajā augsta līmeņa sanāksmē, kas notika Vīnē 2010. gada 14. un 15. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēma Āfrikas un ES Enerģētikas partnerības pirmajā augsta līmeņa sanāksmē, kas notika Vīnē 2010. gada 14. un 15. septembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2012. gada 16. aprīļa iniciatīvu „Padarīt attīstību enerģiskāku” (IP/12/372), kas pieņemta Āfrikas un ES enerģētikas partnerības ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2012. gada 16. aprīļa iniciatīvu „Padarīt attīstību enerģiskāku” (IP/12/372), kas pieņemta Āfrikas un ES enerģētikas partnerības ietvaros,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūciju par ES attīstības sadarbību nolūkā atbalstīt mērķi par vispārējas enerģijas pieejamības nodrošināšanu līdz 2030. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 2. februāra rezolūciju par ES attīstības sadarbību nolūkā atbalstīt mērķi par vispārējas enerģijas pieejamības nodrošināšanu līdz 2030. gadam (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību „Enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par energoapgādes drošību un starptautisko sadarbību „Enerģētikas politika: attiecību veidošana ar partneriem ārpus mūsu robežām” (COM(2011)0539),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas atzinumu Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai par iesaistīšanos enerģētikas politikas sadarbībā ar partneriem ārpus mūsu robežām — stratēģiska pieeja drošai, ilgtspējīgai un konkurētspējīgai energoapgādei (2012/2029(INI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas atzinumu Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai par iesaistīšanos enerģētikas politikas sadarbībā ar partneriem ārpus mūsu robežām — stratēģiska pieeja drošai, ilgtspējīgai un konkurētspējīgai energoapgādei (2012/2029(INI)),

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.251/12/A/fin), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.251/12/A/fin),

| A. | tā kā aptuveni 1,3 miljardiem cilvēku, kas ir aptuveni 20 % no pasaules iedzīvotājiem, ir liegta piekļuve elektrībai, un tā kā gandrīz visi šie cilvēki dzīvo jaunattīstības valstu lauku apgabalos; |
| --- | --- |

A.

tā kā aptuveni 1,3 miljardiem cilvēku, kas ir aptuveni 20 % no pasaules iedzīvotājiem, ir liegta piekļuve elektrībai, un tā kā gandrīz visi šie cilvēki dzīvo jaunattīstības valstu lauku apgabalos;

| B. | tā kā aptuveni 3 miljardi cilvēku ēdiena gatavošanai un apkurei izmanto biomasu un katru gadu krāsns dūmi izraisa aptuveni 2 miljonus priekšlaicīgas nāves gadījumu, galvenokārt sieviešu un bērnu nāvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā aptuveni 3 miljardi cilvēku ēdiena gatavošanai un apkurei izmanto biomasu un katru gadu krāsns dūmi izraisa aptuveni 2 miljonus priekšlaicīgas nāves gadījumu, galvenokārt sieviešu un bērnu nāvi;

| C. | tā kā piekļuve moderniem un ilgtspējīgiem energoapgādes pakalpojumiem visiem iedzīvotājiem nozīmē piekļuvi visa veida energoapgādes pakalpojumiem (ne tikai elektrībai), kas ir vajadzīgi un vēlami, piemēram, apgaismojumam, ēdiena gatavošanai un ūdens sildīšanai, telpu apkurei, dzesēšanai, piekļuvei informācijai un saziņai, kā arī enerģijai, kas vajadzīga ražošanai un ienākumu radīšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā piekļuve moderniem un ilgtspējīgiem energoapgādes pakalpojumiem visiem iedzīvotājiem nozīmē piekļuvi visa veida energoapgādes pakalpojumiem (ne tikai elektrībai), kas ir vajadzīgi un vēlami, piemēram, apgaismojumam, ēdiena gatavošanai un ūdens sildīšanai, telpu apkurei, dzesēšanai, piekļuvei informācijai un saziņai, kā arī enerģijai, kas vajadzīga ražošanai un ienākumu radīšanai;

| D. | tā kā piekļuve uzticamai, ilgtspējīgai un pieejamai enerģijai ir nepieciešama, lai apmierinātu cilvēku pamatvajadzības un veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību; tā kā TAM netiks sasniegti, ja netiks panākts būtisks progress attiecībā uz enerģijas pieejamības uzlabošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā piekļuve uzticamai, ilgtspējīgai un pieejamai enerģijai ir nepieciešama, lai apmierinātu cilvēku pamatvajadzības un veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību; tā kā TAM netiks sasniegti, ja netiks panākts būtisks progress attiecībā uz enerģijas pieejamības uzlabošanu;

| E. | tā kā slikta piekļuve modernai enerģijai ietekmē ražīgumu lauksaimniecībā, negatīvi ietekmē reģionālo tirdzniecību un integrāciju un kavē jaunu darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā slikta piekļuve modernai enerģijai ietekmē ražīgumu lauksaimniecībā, negatīvi ietekmē reģionālo tirdzniecību un integrāciju un kavē jaunu darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbību;

| F. | tā kā atkarība no tradicionālajiem energoavotiem ievērojami palielina darba stundas, kas jāvelta ūdens piegādāšanai un tādiem neilgtspējīgiem avotiem kā malkas vākšanai, liedz bērniem tiesības uz izglītību un brīvo laiku un liedz sievietēm iespējas iesaistīties ienākumu gūšanā; tā kā lielu biomasas daudzumu dedzināšanai ir kaitīga ietekme uz veselību, jo īpaši sieviešu un bērnu veselību, turklāt tā izraisa mežu izciršanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā atkarība no tradicionālajiem energoavotiem ievērojami palielina darba stundas, kas jāvelta ūdens piegādāšanai un tādiem neilgtspējīgiem avotiem kā malkas vākšanai, liedz bērniem tiesības uz izglītību un brīvo laiku un liedz sievietēm iespējas iesaistīties ienākumu gūšanā; tā kā lielu biomasas daudzumu dedzināšanai ir kaitīga ietekme uz veselību, jo īpaši sieviešu un bērnu veselību, turklāt tā izraisa mežu izciršanu;

| G. | tā kā enerģijas, nabadzības un dzimuma mijiedarbība ir būtisks jautājums; tā kā enerģētiskā nabadzība lielākoties īpaši ietekmē sievietes no lauku apvidiem un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā enerģijas, nabadzības un dzimuma mijiedarbība ir būtisks jautājums; tā kā enerģētiskā nabadzība lielākoties īpaši ietekmē sievietes no lauku apvidiem un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem;

| H. | tā kā modernas un drošas energoapgādes trūkums ietekmē veselības pakalpojumu kvalitāti, neļaujot izmantot modernas diagnostikas un terapijas metodes; |
| --- | --- |

H.

tā kā modernas un drošas energoapgādes trūkums ietekmē veselības pakalpojumu kvalitāti, neļaujot izmantot modernas diagnostikas un terapijas metodes;

| I. | tā kā modernas un drošas energoapgādes trūkuma gadījumā ir neiespējami nodrošināt dzesēšanas procesu nepārtrauktību, kas vajadzīga tādu vakcīnu un medikamentu uzglabāšanai un transportēšanai, kuri ir nepieciešami, lai uzturētu gan mājlopu, gan cilvēku veselību; |
| --- | --- |

I.

tā kā modernas un drošas energoapgādes trūkuma gadījumā ir neiespējami nodrošināt dzesēšanas procesu nepārtrauktību, kas vajadzīga tādu vakcīnu un medikamentu uzglabāšanai un transportēšanai, kuri ir nepieciešami, lai uzturētu gan mājlopu, gan cilvēku veselību;

| J. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) datiem tikai 8 % no USD 409 miljardiem, ko fosilā kurināmā subsīdiju veidā piešķīra jaunattīstības valstīm 2010. gadā, nonāca pie 20 % iedzīvotāju ar zemākajiem ienākumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Enerģētikas aģentūras (IEA) datiem tikai 8 % no USD 409 miljardiem, ko fosilā kurināmā subsīdiju veidā piešķīra jaunattīstības valstīm 2010. gadā, nonāca pie 20 % iedzīvotāju ar zemākajiem ienākumiem;

| K. | tā kā atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju izmantošana ir būtiska jaunattīstības valstīm, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā, tādējādi samazinot atkarību no enerģijas cenu svārstībām; tā kā liela mēroga atjaunojamās enerģijas projekti (piemēram, hidroelektrostaciju un enerģijas kultūru projekti) var būtiski negatīvi ietekmēt vietējos iedzīvotājus sociālajā un vides jomā, piemēram, attiecībā uz nodrošinātību ar ūdeni vai pārtiku; tā kā tāpēc svarīgs priekšnoteikums līdzekļu devēju finansējuma saņemšanai ir atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju ietekmes uz vidi rūpīgs novērtējums; |
| --- | --- |

K.

tā kā atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju izmantošana ir būtiska jaunattīstības valstīm, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā, tādējādi samazinot atkarību no enerģijas cenu svārstībām; tā kā liela mēroga atjaunojamās enerģijas projekti (piemēram, hidroelektrostaciju un enerģijas kultūru projekti) var būtiski negatīvi ietekmēt vietējos iedzīvotājus sociālajā un vides jomā, piemēram, attiecībā uz nodrošinātību ar ūdeni vai pārtiku; tā kā tāpēc svarīgs priekšnoteikums līdzekļu devēju finansējuma saņemšanai ir atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju ietekmes uz vidi rūpīgs novērtējums;

| L. | tā kā ĀKK valstīm ir milzīgs energoapgādes potenciāls, jo īpaši atjaunojamo enerģiju jomā, un tā kā enerģijas ražošanai ir nepieciešams izmantot apjomīgus, ilgtspējīgus un ilgtermiņa privātos un publiskos ieguldījumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā ĀKK valstīm ir milzīgs energoapgādes potenciāls, jo īpaši atjaunojamo enerģiju jomā, un tā kā enerģijas ražošanai ir nepieciešams izmantot apjomīgus, ilgtspējīgus un ilgtermiņa privātos un publiskos ieguldījumus;

| M. | tā kā enerģijas ražošanas un izplatīšanas priekšnoteikumi ĀKK valstīs ievērojami atšķiras un enerģijas pieejamības uzlabošanas risinājumos šīs atšķirības ir jāņem vērā, jo diversificēti risinājumi ilgtermiņā var būt ilgtspējīgāki; |
| --- | --- |

M.

tā kā enerģijas ražošanas un izplatīšanas priekšnoteikumi ĀKK valstīs ievērojami atšķiras un enerģijas pieejamības uzlabošanas risinājumos šīs atšķirības ir jāņem vērā, jo diversificēti risinājumi ilgtermiņā var būt ilgtspējīgāki;

| N. | tā kā jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs tikai nelielai iedzīvotāju daļai ir pieejams elektroenerģijas tīkls; tā kā tuvākajā nākotnē nebūs iespējams nodrošināt elektroenerģijas tīkla pieejamību visiem iedzīvotājiem, tāpēc decentralizēti risinājumi, piemēram, maza mēroga ārpustīkla vai minitīkla elektroenerģijas risinājumi, ir svarīgs veids, kā nodrošināt vispārēju enerģijas pieejamību vēl daudzus gadus; tā kā vispārējai elektroenerģijas tīkla pieejamībai vajadzētu būt ilgtermiņa mērķim; |
| --- | --- |

N.

tā kā jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs tikai nelielai iedzīvotāju daļai ir pieejams elektroenerģijas tīkls; tā kā tuvākajā nākotnē nebūs iespējams nodrošināt elektroenerģijas tīkla pieejamību visiem iedzīvotājiem, tāpēc decentralizēti risinājumi, piemēram, maza mēroga ārpustīkla vai minitīkla elektroenerģijas risinājumi, ir svarīgs veids, kā nodrošināt vispārēju enerģijas pieejamību vēl daudzus gadus; tā kā vispārējai elektroenerģijas tīkla pieejamībai vajadzētu būt ilgtermiņa mērķim;

| O. | tā kā ĀKK valstīs pieejamo atjaunojamo energoavotu pilnīgas izmantošanas potenciālu ierobežo atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju trūkums, izglītības līmenis un politiskās īstenošanas iespējas, |
| --- | --- |

O.

tā kā ĀKK valstīs pieejamo atjaunojamo energoavotu pilnīgas izmantošanas potenciālu ierobežo atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju trūkums, izglītības līmenis un politiskās īstenošanas iespējas,

| 1. | aicina visas ieinteresētās puses veidot lielāku izpratni par nepieciešamību nodrošināt vispārēju piekļuvi enerģijai un atzīt tās nozīmi TAM sasniegšanā; uzsver, ka piekļuves uzlabošana uzticamiem, drošiem, pieejamiem, izmaksu ziņā efektīviem, klimatam draudzīgiem un ilgtspējīgiem enerģijas pakalpojumiem sniedz ieguldījumu cilvēku labklājībā, kā arī ilgtspējīgas attīstības centienos; |
| --- | --- |

1.

aicina visas ieinteresētās puses veidot lielāku izpratni par nepieciešamību nodrošināt vispārēju piekļuvi enerģijai un atzīt tās nozīmi TAM sasniegšanā; uzsver, ka piekļuves uzlabošana uzticamiem, drošiem, pieejamiem, izmaksu ziņā efektīviem, klimatam draudzīgiem un ilgtspējīgiem enerģijas pakalpojumiem sniedz ieguldījumu cilvēku labklājībā, kā arī ilgtspējīgas attīstības centienos;

| 2. | atbalsta priekšlikumus iekļaut „vispārēju piekļuvi enerģijai” globālās attīstības sistēmā, kas vēl jānosaka laikam pēc 2015. gada un kas būtu jāformulē pilnībā iekļaujošā un pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

2.

atbalsta priekšlikumus iekļaut „vispārēju piekļuvi enerģijai” globālās attīstības sistēmā, kas vēl jānosaka laikam pēc 2015. gada un kas būtu jāformulē pilnībā iekļaujošā un pārredzamā veidā;

| 3. | norāda — pieredze liecina, ka centralizēta elektroenerģijas jauda un tīkla paplašināšanas mērķi bieži vien nav uzlabojuši enerģijas pakalpojumus nabadzīgajiem iedzīvotājiem; tādēļ uzsver nepieciešamību atbalstīt decentralizētus atjaunojamās enerģijas risinājumus, piemēram, mazapjoma, ārpustīkla un minitīkla enerģijas risinājumus, lai aptvertu visas jaunattīstības valstu iedzīvotāju grupas, jo īpaši nabadzīgos un lauku iedzīvotājus; aicina ES finansiāli un tehniski virzīt centienus uz šiem mazapjoma risinājumiem enerģētiskās nabadzības problēmai attālos apgabalos, neatstājot novārtā liela mēroga projektus, kas vajadzīgi rūpniecības attīstībai; |
| --- | --- |

3.

norāda — pieredze liecina, ka centralizēta elektroenerģijas jauda un tīkla paplašināšanas mērķi bieži vien nav uzlabojuši enerģijas pakalpojumus nabadzīgajiem iedzīvotājiem; tādēļ uzsver nepieciešamību atbalstīt decentralizētus atjaunojamās enerģijas risinājumus, piemēram, mazapjoma, ārpustīkla un minitīkla enerģijas risinājumus, lai aptvertu visas jaunattīstības valstu iedzīvotāju grupas, jo īpaši nabadzīgos un lauku iedzīvotājus; aicina ES finansiāli un tehniski virzīt centienus uz šiem mazapjoma risinājumiem enerģētiskās nabadzības problēmai attālos apgabalos, neatstājot novārtā liela mēroga projektus, kas vajadzīgi rūpniecības attīstībai;

| 4. | norāda, ka daudzās jaunattīstības valstīs atjaunojamai enerģijai ir milzīgs potenciāls nodrošināt ilgtspējīgu energoapgādi un samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem, tādējādi samazinot atkarību no enerģijas cenu svārstībām; aicina ĀKK valstis pārveidot fosilā kurināmā subsīdijas, lai vairāk atbalstītu atjaunojamos kurināmā veidus un padarītu tos pieejamus pirmām kārtām iedzīvotājiem ar viszemākajiem ienākumiem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka daudzās jaunattīstības valstīs atjaunojamai enerģijai ir milzīgs potenciāls nodrošināt ilgtspējīgu energoapgādi un samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem, tādējādi samazinot atkarību no enerģijas cenu svārstībām; aicina ĀKK valstis pārveidot fosilā kurināmā subsīdijas, lai vairāk atbalstītu atjaunojamos kurināmā veidus un padarītu tos pieejamus pirmām kārtām iedzīvotājiem ar viszemākajiem ienākumiem;

| 5. | atzīst, ka Eiropas Savienība pēdējo 10 gadu laikā jau ir sniegusi vairāk nekā EUR 1 miljardu, lai palielinātu piekļuvi enerģijai jaunattīstības valstīs, un atzinīgi vērtē to, ka pieeja drošai, pieejamai, videi draudzīgai un ilgtspējīgai enerģijai ir arī izvirzīta par prioritāti finansēšanai saskaņā ar ES attīstības stratēģiju „Pārmaiņu programma”; aicina Eiropas Komisiju kopā ar ĀKK partneriem, izmantojot pārbaudāmus un uzticamus rādītājus, uzraudzīt progresu attiecībā uz piekļuvi enerģijai, kas panākta ar šo finansējumu; atzinīgi vērtē ES iniciatīvu „Enerģija attīstībai”, kuras mērķis ir līdz 2030. gadam nodrošināt līdz 500 miljoniem cilvēku piekļuvi ilgtspējīgiem enerģijas pakalpojumiem; atzinīgi vērtē augsto prioritāti, kas enerģijas pieejamībai piešķirta Eiropas Komisijas „Pārmaiņu programmā”; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka Eiropas Savienība pēdējo 10 gadu laikā jau ir sniegusi vairāk nekā EUR 1 miljardu, lai palielinātu piekļuvi enerģijai jaunattīstības valstīs, un atzinīgi vērtē to, ka pieeja drošai, pieejamai, videi draudzīgai un ilgtspējīgai enerģijai ir arī izvirzīta par prioritāti finansēšanai saskaņā ar ES attīstības stratēģiju „Pārmaiņu programma”; aicina Eiropas Komisiju kopā ar ĀKK partneriem, izmantojot pārbaudāmus un uzticamus rādītājus, uzraudzīt progresu attiecībā uz piekļuvi enerģijai, kas panākta ar šo finansējumu; atzinīgi vērtē ES iniciatīvu „Enerģija attīstībai”, kuras mērķis ir līdz 2030. gadam nodrošināt līdz 500 miljoniem cilvēku piekļuvi ilgtspējīgiem enerģijas pakalpojumiem; atzinīgi vērtē augsto prioritāti, kas enerģijas pieejamībai piešķirta Eiropas Komisijas „Pārmaiņu programmā”;

| 6. | mudina attīstības partnerus, tostarp Eiropas Savienību, virzīt savu finansējumu uz atjaunojamiem, energoefektīviem, mazapjoma un decentralizētiem enerģijas risinājumiem it īpaši lauku un nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kā arī uzlabot savienojamību starp mājsaimniecībām un sadales tīklu, atzīt nabadzīgo cilvēku plašās vajadzības pēc enerģijas un atspoguļot tās savos plānos un finansēšanas portfeļos; uzsver nepieciešamību pēc inovācijām attiecībā uz tādiem enerģijas produktiem, kas piemēroti konkrētajam reģionam, un pēc ieguldījumiem to izvietošanai; |
| --- | --- |

6.

mudina attīstības partnerus, tostarp Eiropas Savienību, virzīt savu finansējumu uz atjaunojamiem, energoefektīviem, mazapjoma un decentralizētiem enerģijas risinājumiem it īpaši lauku un nabadzīgajiem iedzīvotājiem, kā arī uzlabot savienojamību starp mājsaimniecībām un sadales tīklu, atzīt nabadzīgo cilvēku plašās vajadzības pēc enerģijas un atspoguļot tās savos plānos un finansēšanas portfeļos; uzsver nepieciešamību pēc inovācijām attiecībā uz tādiem enerģijas produktiem, kas piemēroti konkrētajam reģionam, un pēc ieguldījumiem to izvietošanai;

| 7. | aicina ĀKK valstu valdības nodrošināt galalietotājiem stabilāku piekļuvi uzticamai, pieejamai, drošai, izmaksu ziņā efektīvai, klimatam draudzīgai, ilgtspējīgai un modernai energoapgādei un nodrošināt energopakalpojumu vienlīdzīgu sadali un patiesi iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

7.

aicina ĀKK valstu valdības nodrošināt galalietotājiem stabilāku piekļuvi uzticamai, pieejamai, drošai, izmaksu ziņā efektīvai, klimatam draudzīgai, ilgtspējīgai un modernai energoapgādei un nodrošināt energopakalpojumu vienlīdzīgu sadali un patiesi iekļaujošu izaugsmi;

| 8. | turklāt mudina atbalstīt inovatīvas maksājumu shēmas, lai padarītu enerģijas piekļuvi pieejamāku galalietotājiem; |
| --- | --- |

8.

turklāt mudina atbalstīt inovatīvas maksājumu shēmas, lai padarītu enerģijas piekļuvi pieejamāku galalietotājiem;

| 9. | mudina izmantot efektīvākas ēdiena gatavošanas ierīces, jo tradicionālā liela biomasas daudzuma dedzināšana uz atklātas liesmas kaitē veselībai, jo īpaši bērnu un sieviešu veselībai, kā arī veicina mežu izciršanu; |
| --- | --- |

9.

mudina izmantot efektīvākas ēdiena gatavošanas ierīces, jo tradicionālā liela biomasas daudzuma dedzināšana uz atklātas liesmas kaitē veselībai, jo īpaši bērnu un sieviešu veselībai, kā arī veicina mežu izciršanu;

| 10. | prasa atbalstīt un veicināt pieejamu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju un saistīto pētījumu, zināšanu un inovāciju nodošanu ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

10.

prasa atbalstīt un veicināt pieejamu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju un saistīto pētījumu, zināšanu un inovāciju nodošanu ĀKK valstīm;

| 11. | prasa izplatīt zināšanas par šīm darbībām un apmainīties ar labāko praksi, lai palielinātu to efektivitāti; |
| --- | --- |

11.

prasa izplatīt zināšanas par šīm darbībām un apmainīties ar labāko praksi, lai palielinātu to efektivitāti;

| 12. | norāda uz to, cik svarīga ir dienvidu–dienvidu sadarbība enerģētikas jomā, kas varētu kļūt par pamatu tehnoloģiskiem risinājumiem un lielākai pašpietiekamībai, tādējādi izvairoties no iespējamiem konfliktiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām; aicina ĀKK valstis izveidot reģionālās pētniecības un izstrādes sadarbības platformas un pastāvošo iekšzemes pētniecības iestāžu tīklus, lai varētu dalīties ar pētniecības un izstrādes resursiem un izmaksām; |
| --- | --- |

12.

norāda uz to, cik svarīga ir dienvidu–dienvidu sadarbība enerģētikas jomā, kas varētu kļūt par pamatu tehnoloģiskiem risinājumiem un lielākai pašpietiekamībai, tādējādi izvairoties no iespējamiem konfliktiem saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām; aicina ĀKK valstis izveidot reģionālās pētniecības un izstrādes sadarbības platformas un pastāvošo iekšzemes pētniecības iestāžu tīklus, lai varētu dalīties ar pētniecības un izstrādes resursiem un izmaksām;

| 13. | uzsver, ka specifiskie pasākumi enerģijas pieejamības uzlabošanai būtu jāizveido tā, lai ļautu arī nabadzīgākajiem sabiedrības locekļiem gūt labumu no šīm norisēm; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka specifiskie pasākumi enerģijas pieejamības uzlabošanai būtu jāizveido tā, lai ļautu arī nabadzīgākajiem sabiedrības locekļiem gūt labumu no šīm norisēm;

| 14. | uzsver ĀKK valstu un ES dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtisko nozīmi, lai sasniegtu nabadzīgākos un attālākos sabiedrības locekļus un veicinātu piekļuvi enerģijai, kas ir priekšnoteikums attīstībai gan reģionālā, gan valsts līmenī; |
| --- | --- |

14.

uzsver ĀKK valstu un ES dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības organizāciju būtisko nozīmi, lai sasniegtu nabadzīgākos un attālākos sabiedrības locekļus un veicinātu piekļuvi enerģijai, kas ir priekšnoteikums attīstībai gan reģionālā, gan valsts līmenī;

| 15. | aicina ĀKK valstis iekļaut šos pasākumus valsts attīstības stratēģijās, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

15.

aicina ĀKK valstis iekļaut šos pasākumus valsts attīstības stratēģijās, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus;

| 16. | prasa informēt un izglītot par ilgtspējīgu enerģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

16.

prasa informēt un izglītot par ilgtspējīgu enerģijas izmantošanu;

| 17. | uzsver, ka ĀKK un ES Enerģijas mehānisms ir starptautiski viens no nedaudzajiem finanšu mehānismiem, kas sniedz finansējumu mazapjoma atjaunojamās enerģijas risinājumiem, un tādēļ aicina turpināt finansiālu atbalstu, lai stiprinātu ĀKK un ES Enerģijas mehānismu nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gada periodā; atzīst, ka pagarinātais un paplašinātais mehānisms ir vienīgā iniciatīva, kas vērsta uz decentralizētiem enerģijas nabadzības samazināšanas projektiem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ĀKK un ES Enerģijas mehānisms ir starptautiski viens no nedaudzajiem finanšu mehānismiem, kas sniedz finansējumu mazapjoma atjaunojamās enerģijas risinājumiem, un tādēļ aicina turpināt finansiālu atbalstu, lai stiprinātu ĀKK un ES Enerģijas mehānismu nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gada periodā; atzīst, ka pagarinātais un paplašinātais mehānisms ir vienīgā iniciatīva, kas vērsta uz decentralizētiem enerģijas nabadzības samazināšanas projektiem;

| 18. | aicina ES izstrādāt skaidras vadlīnijas attiecībā uz vides ilgtspējas kritērijiem atjaunojamās enerģijas projektu finansēšanā; aicina Komisiju noteikt decentralizētu atjaunojamās enerģijas izmantošanu un ilgtspējīgas zemas oglekļa emisijas / augstas energoefektivitātes panākšanu par prioritāru nosacījumu, piešķirot atbalstu jauniem enerģijas projektiem; |
| --- | --- |

18.

aicina ES izstrādāt skaidras vadlīnijas attiecībā uz vides ilgtspējas kritērijiem atjaunojamās enerģijas projektu finansēšanā; aicina Komisiju noteikt decentralizētu atjaunojamās enerģijas izmantošanu un ilgtspējīgas zemas oglekļa emisijas / augstas energoefektivitātes panākšanu par prioritāru nosacījumu, piešķirot atbalstu jauniem enerģijas projektiem;

| 19. | atkārtoti apliecina ĀKK valstu tiesības pašām noteikt energoavotu sadalījumu un aicina tās izstrādāt stratēģijas dokumentus, definējot savu enerģētikas politiku; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti apliecina ĀKK valstu tiesības pašām noteikt energoavotu sadalījumu un aicina tās izstrādāt stratēģijas dokumentus, definējot savu enerģētikas politiku;

| 20. | mudina ĀKK valstis iesaistīties ANO procesā „Ilgtspējīga enerģija visiem” un izstrādāt valstu īstenošanas plānus; mudina ĀKK valstis, izmantojot attiecīgos valstu kredītrīkotājus, uzskatīt vispārēju piekļuvi enerģijai par attīstības prioritāti un popularizēt enerģētikas nozares būtisko nozīmi savos nabadzības mazināšanas stratēģijas dokumentos un izglītības programmās; |
| --- | --- |

20.

mudina ĀKK valstis iesaistīties ANO procesā „Ilgtspējīga enerģija visiem” un izstrādāt valstu īstenošanas plānus; mudina ĀKK valstis, izmantojot attiecīgos valstu kredītrīkotājus, uzskatīt vispārēju piekļuvi enerģijai par attīstības prioritāti un popularizēt enerģētikas nozares būtisko nozīmi savos nabadzības mazināšanas stratēģijas dokumentos un izglītības programmās;

| 21. | uzsver, cik svarīgi ir skaidri formulēti, izmērāmi minimālie standarti, kam vajadzētu būt formulētiem mērķu veidā, lai noteiktu progresu attiecībā uz piekļuvi enerģijai, kas nepieciešama ēdiena gatavošanai, apgaismojumam, apkurei, dzesēšanai un komunikācijai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik svarīgi ir skaidri formulēti, izmērāmi minimālie standarti, kam vajadzētu būt formulētiem mērķu veidā, lai noteiktu progresu attiecībā uz piekļuvi enerģijai, kas nepieciešama ēdiena gatavošanai, apgaismojumam, apkurei, dzesēšanai un komunikācijai;

| 22. | aicina ES atbalstīt ĀKK valstis, kuras pievienojas ANO procesam „Ilgtspējīga enerģija visiem”, palielinot savas institucionālās un tehnoloģiskās spējas; uzsver, ka uzticams tiesiskais regulējums un tiesiskums ir nozīmīgi priekšnoteikumi ārvalstu ieguldījumiem; aicina ĀKK valstis izdarīt informētu izvēli par atbilstošiem uzņēmējdarbības modeļiem, lai piedāvājumam radītu atbilstīgu pieprasījumu; mudina ES dalībvalstis palīdzēt ĀKK valstīm apmainīties ar labāko praksi un zināšanām par atbilstošām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

22.

aicina ES atbalstīt ĀKK valstis, kuras pievienojas ANO procesam „Ilgtspējīga enerģija visiem”, palielinot savas institucionālās un tehnoloģiskās spējas; uzsver, ka uzticams tiesiskais regulējums un tiesiskums ir nozīmīgi priekšnoteikumi ārvalstu ieguldījumiem; aicina ĀKK valstis izdarīt informētu izvēli par atbilstošiem uzņēmējdarbības modeļiem, lai piedāvājumam radītu atbilstīgu pieprasījumu; mudina ES dalībvalstis palīdzēt ĀKK valstīm apmainīties ar labāko praksi un zināšanām par atbilstošām tehnoloģijām;

| 23. | šajā sakarā jo īpaši mudina nodot energoefektivitātes tehnoloģijas, lai sekmētu enerģijas izmantošanu visproduktīvākajā veidā ar mērķi palielināt enerģijas pakalpojumu apjomu, ko var sniegt ar noteiktu enerģijas daudzumu; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarā jo īpaši mudina nodot energoefektivitātes tehnoloģijas, lai sekmētu enerģijas izmantošanu visproduktīvākajā veidā ar mērķi palielināt enerģijas pakalpojumu apjomu, ko var sniegt ar noteiktu enerģijas daudzumu;

| 24. | aicina visas ieinteresētās personas veicināt līdzsvaru starp lielajiem projektiem un decentralizētajiem projektiem, kuru mērķis ir pieejami enerģijas pakalpojumi ĀKK valstīs; atzīst — lai sasniegtu vispārējās energopieejamības mērķi līdz 2030. gadam, 55 % no visas jaunās saražotās elektroenerģijas būs jāsaražo minitīklos un ar izolētiem ārpustīkla risinājumiem; |
| --- | --- |

24.

aicina visas ieinteresētās personas veicināt līdzsvaru starp lielajiem projektiem un decentralizētajiem projektiem, kuru mērķis ir pieejami enerģijas pakalpojumi ĀKK valstīs; atzīst — lai sasniegtu vispārējās energopieejamības mērķi līdz 2030. gadam, 55 % no visas jaunās saražotās elektroenerģijas būs jāsaražo minitīklos un ar izolētiem ārpustīkla risinājumiem;

| 25. | norāda, ka lielapjoma atjaunojamās enerģijas sistēmas var būt vajadzīgas, lai ilgtspējīgā veidā apmierinātu blīvi apdzīvotu pilsētvides apgabalu un rūpniecības pieprasījumu pēc enerģijas; prasa attiecībā uz šādām shēmām vienmēr ievērot augstākos sociālos un vides standartus; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka lielapjoma atjaunojamās enerģijas sistēmas var būt vajadzīgas, lai ilgtspējīgā veidā apmierinātu blīvi apdzīvotu pilsētvides apgabalu un rūpniecības pieprasījumu pēc enerģijas; prasa attiecībā uz šādām shēmām vienmēr ievērot augstākos sociālos un vides standartus;

| 26. | atgādina, ka pārredzamība un laba pārvaldība ir pamats ĀKK un ES attīstības sadarbībai; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka pārredzamība un laba pārvaldība ir pamats ĀKK un ES attīstības sadarbībai;

| 27. | aicina ES, izstrādājot un īstenojot starptautiskos nolīgumus, kas skar šo nozari, ievērot principu par vispārēju pieeju uzticamiem, drošiem, pieejamiem, izmaksu ziņā efektīviem, klimatam draudzīgiem un ilgtspējīgiem enerģijas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

27.

aicina ES, izstrādājot un īstenojot starptautiskos nolīgumus, kas skar šo nozari, ievērot principu par vispārēju pieeju uzticamiem, drošiem, pieejamiem, izmaksu ziņā efektīviem, klimatam draudzīgiem un ilgtspējīgiem enerģijas pakalpojumiem;

| 28. | atzīst, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pašvaldībām un regulatoriem enerģētikas nozarē ir nozīmīga loma korupcijas ierobežošanā; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām, pašvaldībām un regulatoriem enerģētikas nozarē ir nozīmīga loma korupcijas ierobežošanā;

| 29. | aicina ES veicināt privātās ārvalstu investīcijas enerģētikas infrastruktūrā un pakalpojumos, izmantojot ES oficiālo attīstības palīdzību, izveidojot publiskā un privātā sektora partnerības vai kredīta garantiju programmas ar bankām; |
| --- | --- |

29.

aicina ES veicināt privātās ārvalstu investīcijas enerģētikas infrastruktūrā un pakalpojumos, izmantojot ES oficiālo attīstības palīdzību, izveidojot publiskā un privātā sektora partnerības vai kredīta garantiju programmas ar bankām;

| 30. | uzsver noderīgo lomu, kas privātuzņēmumiem būtu jāuzņemas, lai jaunattīstības valstis varētu sasniegt TAM, jo īpaši pievēršot uzmanību vispārējai enerģijas pieejamībai; turklāt uzsver, ka ir būtiski atbalstīt tādu finanšu resursu un tehnoloģisko risinājumu izstrādi, kas piemēroti tirgiem ar zemiem ienākumiem, jo īpaši plašāk iesaistot privātuzņēmumus valstu un starptautiskajās institucionālajās partnerībās; |
| --- | --- |

30.

uzsver noderīgo lomu, kas privātuzņēmumiem būtu jāuzņemas, lai jaunattīstības valstis varētu sasniegt TAM, jo īpaši pievēršot uzmanību vispārējai enerģijas pieejamībai; turklāt uzsver, ka ir būtiski atbalstīt tādu finanšu resursu un tehnoloģisko risinājumu izstrādi, kas piemēroti tirgiem ar zemiem ienākumiem, jo īpaši plašāk iesaistot privātuzņēmumus valstu un starptautiskajās institucionālajās partnerībās;

| 31. | uzsver, ka ar enerģiju saistītie ĀKK un ES attīstības sadarbības centieni būtu jāvērš uz to, lai lielākam skaitam vietu piegādātu vairāk enerģijas un lai nodrošinātu energoapgādes un energoefektivitātes kvalitāti, stabilitāti un uzticamību; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ar enerģiju saistītie ĀKK un ES attīstības sadarbības centieni būtu jāvērš uz to, lai lielākam skaitam vietu piegādātu vairāk enerģijas un lai nodrošinātu energoapgādes un energoefektivitātes kvalitāti, stabilitāti un uzticamību;

| 32. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas Parlamentam un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

32.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas Parlamentam un ANO Cilvēktiesību padomei.

REZOLŪCIJA (5)

par stāvokli Mali

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | ņemot vērā 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmi Paramaribo (Surinama), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmi Paramaribo (Surinama),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2011. gada 18. maija rezolūciju par demokrātiskiem apvērsumiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos – sekas attiecībā uz ĀKK valstīm, Eiropu un pārējo pasauli (6) un 2011. gada 23. novembra rezolūciju par arābu pavasari un tā ietekmi uz Subsahāras kaimiņvalstīm (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2011. gada 18. maija rezolūciju par demokrātiskiem apvērsumiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos – sekas attiecībā uz ĀKK valstīm, Eiropu un pārējo pasauli (6) un 2011. gada 23. novembra rezolūciju par arābu pavasari un tā ietekmi uz Subsahāras kaimiņvalstīm (7),

| — | ņemot vērā tās rezolūciju par Lībijas konflikta politisko ietekmi uz ĀKK un ES kaimiņvalstīm (101.157/fin), ko pieņēma 2012. gada 30. maijā Horsensā (Dānija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās rezolūciju par Lībijas konflikta politisko ietekmi uz ĀKK un ES kaimiņvalstīm (101.157/fin), ko pieņēma 2012. gada 30. maijā Horsensā (Dānija),

| — | ņemot vērā līdzpriekšsēdētāju 2012. gada 28. maijā Horsensā pieņemto paziņojumu par stāvokli Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā līdzpriekšsēdētāju 2012. gada 28. maijā Horsensā pieņemto paziņojumu par stāvokli Mali,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par stāvokli Mali un 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesībām un drošību Sāhelas reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par stāvokli Mali un 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesībām un drošību Sāhelas reģionā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2010. gada 1. oktobra galīgo ziņojumu par Sāhelas drošību un attīstības iniciatīvu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2010. gada 1. oktobra galīgo ziņojumu par Sāhelas drošību un attīstības iniciatīvu (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta secinājumus par Eiropas Savienības stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai (Ārlietu padomes 3076. sanāksme), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta secinājumus par Eiropas Savienības stratēģiju Sāhelas drošībai un attīstībai (Ārlietu padomes 3076. sanāksme),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2012. gada marta ziņojumu „Stratēģija Sāhelas drošībai un attīstībai — progresa ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta 2012. gada marta ziņojumu „Stratēģija Sāhelas drošībai un attīstībai — progresa ziņojums”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par Sāhelu (9), ar ko tika apstiprināta krīzes pārvarēšanas koncepcija attiecībā uz civilu KDAP padomdevēju, palīdzības un apmācības misiju Sāhelā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par Sāhelu (9), ar ko tika apstiprināta krīzes pārvarēšanas koncepcija attiecībā uz civilu KDAP padomdevēju, palīdzības un apmācības misiju Sāhelā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. jūlija secinājumus par Mali un Sāhelu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2012. gada 23. jūlija secinājumus par Mali un Sāhelu,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. oktobra un 19. novembra secinājumus par Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. oktobra un 19. novembra secinājumus par Mali,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta paziņojumu par humānās krīzes novēršanu Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta paziņojumu par humānās krīzes novēršanu Mali,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces un Eiropas Savienības augstās pārstāves Catherine Ashton un viņas pārstāvja paziņojumus 2012. gada 22. un 26. martā, 2012. gada aprīļa paziņojumus par situāciju Mali un 2012. gada 4. jūlija paziņojumus par cilvēktiesību stāvokli Mali ziemeļos un vēsturiskā mantojuma iznīcināšanu Timbuktu pilsētā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces un Eiropas Savienības augstās pārstāves Catherine Ashton un viņas pārstāvja paziņojumus 2012. gada 22. un 26. martā, 2012. gada aprīļa paziņojumus par situāciju Mali un 2012. gada 4. jūlija paziņojumus par cilvēktiesību stāvokli Mali ziemeļos un vēsturiskā mantojuma iznīcināšanu Timbuktu pilsētā,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces un Eiropas Savienības augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 4. jūlija paziņojumu, no jauna apstiprinot ES apņemšanos atbalstīt Mali iedzīvotājus, lai tie varētu atkal izveidot leģitīmu un atbildīgu valdību visā valstī, un 2012. gada 31. jūlija paziņojumu, kurā tika atgādināta Eiropas Savienības nostāja pret nāvessodu jebkādos apstākļos un pret tā izpildi, nomētājot ar akmeņiem, kas ir īpaši nežēlīgs un necilvēcīgs sods, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja vietnieces un Eiropas Savienības augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 4. jūlija paziņojumu, no jauna apstiprinot ES apņemšanos atbalstīt Mali iedzīvotājus, lai tie varētu atkal izveidot leģitīmu un atbildīgu valdību visā valstī, un 2012. gada 31. jūlija paziņojumu, kurā tika atgādināta Eiropas Savienības nostāja pret nāvessodu jebkādos apstākļos un pret tā izpildi, nomētājot ar akmeņiem, kas ir īpaši nežēlīgs un necilvēcīgs sods,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 22. un 26. marta, 4. un 9. aprīļa, 8. augusta (10) un 17. septembra paziņojumus (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 22. un 26. marta, 4. un 9. aprīļa, 8. augusta (10) un 17. septembra paziņojumus (11),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes pieprasījumu jūlijā starptautiskajai sabiedrībai izstrādāt integrētu reģionālo stratēģiju attiecībā uz situāciju Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes pieprasījumu jūlijā starptautiskajai sabiedrībai izstrādāt integrētu reģionālo stratēģiju attiecībā uz situāciju Mali,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 5. jūlija Rezolūciju Nr. 2056 (2012) un 2012. gada 12. oktobra Rezolūciju Nr. 2071 par situāciju Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 5. jūlija Rezolūciju Nr. 2056 (2012) un 2012. gada 12. oktobra Rezolūciju Nr. 2071 par situāciju Mali,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa sanāksmi par Sāhelu Ņujorkā 2012. gada 26. septembrī un ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon tajā pašā dienā pausto aicinājumu sniegt steidzamu starptautisku atbalstu Sāhelas reģionā, un Romano Prodi iecelšanu par ANO ģenerālsekretāra īpašo sūtni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa sanāksmi par Sāhelu Ņujorkā 2012. gada 26. septembrī un ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon tajā pašā dienā pausto aicinājumu sniegt steidzamu starptautisku atbalstu Sāhelas reģionā, un Romano Prodi iecelšanu par ANO ģenerālsekretāra īpašo sūtni,

| — | ņemot vērā ANO novērtējuma misijas 2012. gada 26. janvāra ziņojumu par Lībijas krīzes ietekmi uz Sāhelas reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO novērtējuma misijas 2012. gada 26. janvāra ziņojumu par Lībijas krīzes ietekmi uz Sāhelas reģionu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, un Rezolūcijas Nr. 1820 (2008), 1888 (2009) un 1960 (2010) par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, un Rezolūcijas Nr. 1820 (2008), 1888 (2009) un 1960 (2010) par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos,

| — | ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2012. gada 23. februāra aicinājumu piešķirt USD 35,6 miljonus, lai novērstu arvien pieaugošo humanitāro krīzi Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) 2012. gada 23. februāra aicinājumu piešķirt USD 35,6 miljonus, lai novērstu arvien pieaugošo humanitāro krīzi Mali,

| — | ņemot vērā dažādu ANO aģentūru ziņojumus un aicinājumus:






  i) | UNICEF aicinājumu piešķirt USD 26 miljonus Mali un nosodījumu par to, ka bruņotie grupējumi ziemeļos vervē militāriem nolūkiem bērnus vecumā no 12 gadiem, |
| --- | --- | --- |

—

ņemot vērā dažādu ANO aģentūru ziņojumus un aicinājumus:

i)

UNICEF aicinājumu piešķirt USD 26 miljonus Mali un nosodījumu par to, ka bruņotie grupējumi ziemeļos vervē militāriem nolūkiem bērnus vecumā no 12 gadiem,

| ii) | UNHCR un PVO aicinājumu nodrošināt papildu finansējumu tiem tūkstošiem cilvēku, kurus skārusi pārtikas nedrošība Sāhelas reģionā, |
| --- | --- |

ii)

UNHCR un PVO aicinājumu nodrošināt papildu finansējumu tiem tūkstošiem cilvēku, kurus skārusi pārtikas nedrošība Sāhelas reģionā,

| (iii) | OCHA aicinājumu, kura norādīts, ka drošības krīze apdraud 4,6 miljonus cilvēku, |
| --- | --- |

(iii)

OCHA aicinājumu, kura norādīts, ka drošības krīze apdraud 4,6 miljonus cilvēku,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos paziņojumu, kurā nosodīti nopietnie cilvēktiesību pārkāpumi, kas veikti valsts ziemeļos un dienvidos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos paziņojumu, kurā nosodīti nopietnie cilvēktiesību pārkāpumi, kas veikti valsts ziemeļos un dienvidos,

| — | ņemot vērā protokolu, kas pievienots 2004. gada 8. jūlija Adisabebā notikušajā Āfrikas Savienības konferences 3. sesijā pieņemtajai Āfrikas Savienības Konvencijai par terorisma novēršanu un apkarošanu, kā arī Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 14. jūlija galīgo paziņojumu par situāciju Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokolu, kas pievienots 2004. gada 8. jūlija Adisabebā notikušajā Āfrikas Savienības konferences 3. sesijā pieņemtajai Āfrikas Savienības Konvencijai par terorisma novēršanu un apkarošanu, kā arī Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 14. jūlija galīgo paziņojumu par situāciju Mali,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības pašreizējā priekšsēdētāja un vienlaikus Beninas prezidenta Boni Yayi aicinājumu starptautiskajai sabiedrībai sadarboties ar Āfrikas Savienību, lai novērstu liela mēroga humanitāro katastrofu, pēc kura vēlāk Bamako 2012. gada 19. oktobrī pēc Āfrikas Savienības iniciatīvas un, apspriežoties ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un Rietumāfrikas valstu kopienu, notika atbalsta un uzraudzības grupas sanāksme par situāciju Mali, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības pašreizējā priekšsēdētāja un vienlaikus Beninas prezidenta Boni Yayi aicinājumu starptautiskajai sabiedrībai sadarboties ar Āfrikas Savienību, lai novērstu liela mēroga humanitāro katastrofu, pēc kura vēlāk Bamako 2012. gada 19. oktobrī pēc Āfrikas Savienības iniciatīvas un, apspriežoties ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un Rietumāfrikas valstu kopienu, notika atbalsta un uzraudzības grupas sanāksme par situāciju Mali,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2012. gada 13. novembra lēmumu apstiprināt saskaņotu darbības koncepciju par plānoto starptautiskās atbalsta misijas izvietošanu Mali Āfrikas vadības (MISMA) pakļautībā un tās ieteikumu ANO Drošības padomei atļaut šo misiju uz viena gada periodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2012. gada 13. novembra lēmumu apstiprināt saskaņotu darbības koncepciju par plānoto starptautiskās atbalsta misijas izvietošanu Mali Āfrikas vadības (MISMA) pakļautībā un tās ieteikumu ANO Drošības padomei atļaut šo misiju uz viena gada periodu,

| — | ņemot vērā attiecīgos noteikumus ECOWAS Protokolā par mehānismu konfliktu novēršanai, vadīšanai un risināšanai un miera un drošības uzturēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos noteikumus ECOWAS Protokolā par mehānismu konfliktu novēršanai, vadīšanai un risināšanai un miera un drošības uzturēšanai,

| — | ņemot vērā Vagadugu 2012. gada 15. aprīļa deklarāciju, 2012. gada 6. aprīļa Pamatnolīgumu starp militāro huntu un ECOWAS un 2012. gada 1. aprīļa apņemšanos atgriezties pie konstitucionālās kārtības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vagadugu 2012. gada 15. aprīļa deklarāciju, 2012. gada 6. aprīļa Pamatnolīgumu starp militāro huntu un ECOWAS un 2012. gada 1. aprīļa apņemšanos atgriezties pie konstitucionālās kārtības,

| — | ņemot vērā ECOWAS valstu un valdību vadītāju konferences 2012. gada 11. novembra ārkārtas sesijas galīgo paziņojumu par Mali, paziņojot lēmumu pieņemt saskaņotu darbības koncepciju starptautisko spēku izvietošanai Āfrikas vadības pakļautībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOWAS valstu un valdību vadītāju konferences 2012. gada 11. novembra ārkārtas sesijas galīgo paziņojumu par Mali, paziņojot lēmumu pieņemt saskaņotu darbības koncepciju starptautisko spēku izvietošanai Āfrikas vadības pakļautībā,

| — | ņemot vērā, ka pēc Mali valdības pieprasījuma Starptautiskās krimināltiesas prokurors uzsāka situācijas provizorisku izmeklēšanu, un Starptautiskās krimināltiesas kompetenci attiecībā uz noziegumiem, kas izdarīti valsts ziemeļos: izvarošanas, civiliedzīvotāju masveida slepkavības, bērnu kareivju vervēšana, spīdzināšana, izlaupīšana, piespiedu pazušanas gadījumi un slimnīcu, tiesu, pašvaldību, skolu, baznīcu, mošeju un mauzoleju iznīcināšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka pēc Mali valdības pieprasījuma Starptautiskās krimināltiesas prokurors uzsāka situācijas provizorisku izmeklēšanu, un Starptautiskās krimināltiesas kompetenci attiecībā uz noziegumiem, kas izdarīti valsts ziemeļos: izvarošanas, civiliedzīvotāju masveida slepkavības, bērnu kareivju vervēšana, spīdzināšana, izlaupīšana, piespiedu pazušanas gadījumi un slimnīcu, tiesu, pašvaldību, skolu, baznīcu, mošeju un mauzoleju iznīcināšana,

| — | ņemot vērā Mali pagaidu prezidenta Dioncounda Traoré vēstuli ANO ģenerālsekretāram, kurā prasīts pieņemt ANO Drošības padomes rezolūciju, lai saskaņā ar ANO Hartas VII nodaļu atļautu īstenot starptautisko militāro spēku iejaukšanos nolūkā palīdzēt Mali armijai atgūt kontroli pār okupētajiem ziemeļu reģioniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mali pagaidu prezidenta Dioncounda Traoré vēstuli ANO ģenerālsekretāram, kurā prasīts pieņemt ANO Drošības padomes rezolūciju, lai saskaņā ar ANO Hartas VII nodaļu atļautu īstenot starptautisko militāro spēku iejaukšanos nolūkā palīdzēt Mali armijai atgūt kontroli pār okupētajiem ziemeļu reģioniem,

| — | ņemot vērā Starptautiskās krīzes grupas 2012. gada 24. septembra ziņojumu, Human Rights Watch 2012. gada ziņojumu par nopietniem pārkāpumiem, kas veikti pret vietējiem iedzīvotājiem, un Amnesty International ziņojumu par piespiedu pazušanām, ārpustiesas nāvessodu izpildi un spīdzināšanu, ko īstenoja hunta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās krīzes grupas 2012. gada 24. septembra ziņojumu, Human Rights Watch 2012. gada ziņojumu par nopietniem pārkāpumiem, kas veikti pret vietējiem iedzīvotājiem, un Amnesty International ziņojumu par piespiedu pazušanām, ārpustiesas nāvessodu izpildi un spīdzināšanu, ko īstenoja hunta,

| A. | tā kā 2012. gada 17. janvārī Mali ziemeļos sākās jauns vardarbīgu konfrontāciju vilnis, kad islāmistu kaujinieku grupas sadarbībā ar etnisko separātistu tuaregu nemierniekiem sacēlās pret Mali armiju; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada 17. janvārī Mali ziemeļos sākās jauns vardarbīgu konfrontāciju vilnis, kad islāmistu kaujinieku grupas sadarbībā ar etnisko separātistu tuaregu nemierniekiem sacēlās pret Mali armiju;

| B. | tā kā pēc virsnieku sacelšanās, protestējot par nepietiekamu atbalstu cīņai pret nemierniekiem Mali ziemeļos, 2012. gada 22 marta pučs izbeidza ilgstošo demokrātisko procesu, kas Mali sākās vairāk nekā pirms divdesmit gadiem, pārtraucot vēlēšanu procesu un ļaujot nelegālajām bruņotajām grupām virzīties uz valsts dienvidiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc virsnieku sacelšanās, protestējot par nepietiekamu atbalstu cīņai pret nemierniekiem Mali ziemeļos, 2012. gada 22 marta pučs izbeidza ilgstošo demokrātisko procesu, kas Mali sākās vairāk nekā pirms divdesmit gadiem, pārtraucot vēlēšanu procesu un ļaujot nelegālajām bruņotajām grupām virzīties uz valsts dienvidiem;

| C. | tā kā saskaņā ar 1992. gada 25. februāra Konstitūciju Nacionālās asamblejas prezidents ir pasludināts par republikas prezidenta pienākumu izpildītāju; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar 1992. gada 25. februāra Konstitūciju Nacionālās asamblejas prezidents ir pasludināts par republikas prezidenta pienākumu izpildītāju;

| D. | ņemot vērā tiesiskām procedūrām nepakļautu arestu vilni, kas skāris politiskos līderus, tostarp divus prezidenta vēlēšanu kandidātus, un vecākos virsniekus, kuri tiek turēti ieslodzījumā militārajās nometnēs; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā tiesiskām procedūrām nepakļautu arestu vilni, kas skāris politiskos līderus, tostarp divus prezidenta vēlēšanu kandidātus, un vecākos virsniekus, kuri tiek turēti ieslodzījumā militārajās nometnēs;

| E. | ņemot vērā prezidenta Traoré aicinājumu uz dialogu nolūkā saglabāt Mali vienotību un tā kā sarunas ar spēkiem, kas ieņēmuši valsts ziemeļus, būtu iespējamas tikai tad, ja pamatotos uz apņemšanos ievērot valsts teritoriālo integritāti un pilnīgu atteikšanos no vardarbības, terorisma un organizētās noziedzības; |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā prezidenta Traoré aicinājumu uz dialogu nolūkā saglabāt Mali vienotību un tā kā sarunas ar spēkiem, kas ieņēmuši valsts ziemeļus, būtu iespējamas tikai tad, ja pamatotos uz apņemšanos ievērot valsts teritoriālo integritāti un pilnīgu atteikšanos no vardarbības, terorisma un organizētās noziedzības;

| F. | tā kā izveidotā pagaidu valdība saskaras ar daudzām problēmām, tostarp dziļu drošības, politisko, ekonomisko un sociālo krīzi kopā ar bezdarba pieaugumu, un tā kā šo situāciju paliekoši atrisināt varētu tikai leģitīma, demokrātiski ievēlēta vara; |
| --- | --- |

F.

tā kā izveidotā pagaidu valdība saskaras ar daudzām problēmām, tostarp dziļu drošības, politisko, ekonomisko un sociālo krīzi kopā ar bezdarba pieaugumu, un tā kā šo situāciju paliekoši atrisināt varētu tikai leģitīma, demokrātiski ievēlēta vara;

| G. | tā kā Sāhela ir būtisks apgabals starp Subsahāras Āfriku un Eiropu, un tas būtiski ietekmē drošību Magribā, Āfrikā un Eiropā, un tā kā tādēļ šis jautājums būtu jārisina visai starptautiskajai sabiedrībai, lai panāktu, ka situācijas turpmākā gaita neļauj teroristu spēkiem nostiprināt savu tvērienu Mali ziemeļos; |
| --- | --- |

G.

tā kā Sāhela ir būtisks apgabals starp Subsahāras Āfriku un Eiropu, un tas būtiski ietekmē drošību Magribā, Āfrikā un Eiropā, un tā kā tādēļ šis jautājums būtu jārisina visai starptautiskajai sabiedrībai, lai panāktu, ka situācijas turpmākā gaita neļauj teroristu spēkiem nostiprināt savu tvērienu Mali ziemeļos;

| H. | tā kā Mali ziemeļi ir kļuvuši par teritoriju, kurā nav likumu un kuru okupējuši bruņotie spēki, kas pārkāpj pilsoņu pamattiesības, veicot patvarīgas eksekūcijas, laupīšanas un izvarošanas, un turpina iznīcināt reliģiskos simbolus, kuri ir daļa no pasaules kultūras mantojuma un par kuriem Mali, Āfrika un pasaule lepojas, un tā kā turklāt šis apgabals nodrošina atbalsta bāzi teroristu uzbrukumiem Magribas, Āfrikas un Eiropas Savienības valstīs, un ļauj tiem īstenot dažādus mērķus, piemēram, cilvēktirdzniecības izplatīšanu un islāmistu valstu izveidi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Mali ziemeļi ir kļuvuši par teritoriju, kurā nav likumu un kuru okupējuši bruņotie spēki, kas pārkāpj pilsoņu pamattiesības, veicot patvarīgas eksekūcijas, laupīšanas un izvarošanas, un turpina iznīcināt reliģiskos simbolus, kuri ir daļa no pasaules kultūras mantojuma un par kuriem Mali, Āfrika un pasaule lepojas, un tā kā turklāt šis apgabals nodrošina atbalsta bāzi teroristu uzbrukumiem Magribas, Āfrikas un Eiropas Savienības valstīs, un ļauj tiem īstenot dažādus mērķus, piemēram, cilvēktirdzniecības izplatīšanu un islāmistu valstu izveidi;

| I. | tā kā al-Qaeda islāma Magribā (AQMI) un citi islāma kaujinieku spēki, piemēram, Ansar Dine, Kustība par vienotību un džihādu Rietumāfrikā (MUJAO) un Boko Haram, kas bāzējas Nigērijā, ir aktīvi šajā reģionā, jo īpaši nodarbojoties ar narkotiku, ieroču un cigarešu kontrabandu un cilvēktirdzniecību, un it sevišķi ir iesaistīti ķīlnieku nolaupīšanā, pieprasot izpirkuma maksu; |
| --- | --- |

I.

tā kā al-Qaeda islāma Magribā (AQMI) un citi islāma kaujinieku spēki, piemēram, Ansar Dine, Kustība par vienotību un džihādu Rietumāfrikā (MUJAO) un Boko Haram, kas bāzējas Nigērijā, ir aktīvi šajā reģionā, jo īpaši nodarbojoties ar narkotiku, ieroču un cigarešu kontrabandu un cilvēktirdzniecību, un it sevišķi ir iesaistīti ķīlnieku nolaupīšanā, pieprasot izpirkuma maksu;

| J. | tā kā tolerances, solidaritātes un cieņas pret cilvēka personu tradīcijas, kas ir daļa no šajā reģionā praktizētās islāma formas, okupācijas spēki Mali ziemeļos pārkāpj; |
| --- | --- |

J.

tā kā tolerances, solidaritātes un cieņas pret cilvēka personu tradīcijas, kas ir daļa no šajā reģionā praktizētās islāma formas, okupācijas spēki Mali ziemeļos pārkāpj;

| K. | tā kā kopš 2008. gada vairāk nekā 25 rietumnieki ir nolaupīti Sāhelā; tā kā starp cietušajiem ir dažādu tautību tūristi, NVO darbinieki un diplomāti, galvenokārt no Eiropas un Alžīrijas; tā kā zināms skaits šo ķīlnieku joprojām ir aizturēti, tostarp Francijas pilsoņu grupa, ko nolaupīja 2010. gada septembrī; |
| --- | --- |

K.

tā kā kopš 2008. gada vairāk nekā 25 rietumnieki ir nolaupīti Sāhelā; tā kā starp cietušajiem ir dažādu tautību tūristi, NVO darbinieki un diplomāti, galvenokārt no Eiropas un Alžīrijas; tā kā zināms skaits šo ķīlnieku joprojām ir aizturēti, tostarp Francijas pilsoņu grupa, ko nolaupīja 2010. gada septembrī;

| L. | tā kā summas, kas iegūtas no izpirkuma maksājumiem par aptuveni 40 ķīlniekiem, kuri nolaupīti kopš 2003. gada, nodrošina AQMI un tās sabiedrotajiem galveno ienākumu avotu, kas ļauj viņiem finansēt ieroču iegādi, loģistiku un vervēšanu, kā arī finansēt līdzdalībniekus, kas nozīmē, ka līdz ar centieniem apkarot terorismu ir vajadzīgi arī centieni apkarot nelegālās finanšu plūsmas un nodokļu paradīzes; |
| --- | --- |

L.

tā kā summas, kas iegūtas no izpirkuma maksājumiem par aptuveni 40 ķīlniekiem, kuri nolaupīti kopš 2003. gada, nodrošina AQMI un tās sabiedrotajiem galveno ienākumu avotu, kas ļauj viņiem finansēt ieroču iegādi, loģistiku un vervēšanu, kā arī finansēt līdzdalībniekus, kas nozīmē, ka līdz ar centieniem apkarot terorismu ir vajadzīgi arī centieni apkarot nelegālās finanšu plūsmas un nodokļu paradīzes;

| M. | ņemot vērā, ka Mali ziemeļu reģionu milzīgā teritorija un vāji noteiktās robežas rada nepieciešamību pēc labas reģionālās koordinācijas attiecībā uz informāciju un rīcību; |
| --- | --- |

M.

ņemot vērā, ka Mali ziemeļu reģionu milzīgā teritorija un vāji noteiktās robežas rada nepieciešamību pēc labas reģionālās koordinācijas attiecībā uz informāciju un rīcību;

| N. | tā kā dažādu ieroču ievešana no Lībijas Mali ziemeļos, ko nekādas varas iestādes nekontrolē, narkotiku un cigarešu kontrabanda, augsts bezdarba līmenis un nabadzība ievērojami veicina destabilizāciju šajā reģionā kopumā un apdraud drošību un stabilitāti Āfrikā uz rietumiem no Somālijas, Magribā un Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā dažādu ieroču ievešana no Lībijas Mali ziemeļos, ko nekādas varas iestādes nekontrolē, narkotiku un cigarešu kontrabanda, augsts bezdarba līmenis un nabadzība ievērojami veicina destabilizāciju šajā reģionā kopumā un apdraud drošību un stabilitāti Āfrikā uz rietumiem no Somālijas, Magribā un Eiropas Savienībā;

| O. | tā kā Mali teritoriālās integritātes atjaunošanai un ilgstoša miera panākšanai šajā reģionā ir nepieciešama Alžīrijas valdības efektīva līdzdalība un skaidra iesaistīšanās; |
| --- | --- |

O.

tā kā Mali teritoriālās integritātes atjaunošanai un ilgstoša miera panākšanai šajā reģionā ir nepieciešama Alžīrijas valdības efektīva līdzdalība un skaidra iesaistīšanās;

| P. | ņemot vērā ES ieguldījumu, jo īpaši attīstības veicināšanā Mali un reģionā; |
| --- | --- |

P.

ņemot vērā ES ieguldījumu, jo īpaši attīstības veicināšanā Mali un reģionā;

| Q. | tā kā potenciālie dabas resursi Mali ziemeļos nedrīkst kļūt par vienīgo jautājumu, kas interesē starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā potenciālie dabas resursi Mali ziemeļos nedrīkst kļūt par vienīgo jautājumu, kas interesē starptautiskajai sabiedrībai;

| R. | tā kā šo konfliktu iemesli parasti ir cilvēktiesību neievērošana, tiesiskuma trūkums, reliģiskais un etniskais saspīlējums, organizētā noziedzība, netaisnība un nevienlīdzība; |
| --- | --- |

R.

tā kā šo konfliktu iemesli parasti ir cilvēktiesību neievērošana, tiesiskuma trūkums, reliģiskais un etniskais saspīlējums, organizētā noziedzība, netaisnība un nevienlīdzība;

| S. | ņemot vērā nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus, ko pret Mali iedzīvotājiem veikuši bruņoti bandīti, jo īpaši Mali ziemeļu reģionos, kur cilvēkiem it kā saskaņā ar šariata likumiem tiek amputētas rokas vai kājas; |
| --- | --- |

S.

ņemot vērā nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus, ko pret Mali iedzīvotājiem veikuši bruņoti bandīti, jo īpaši Mali ziemeļu reģionos, kur cilvēkiem it kā saskaņā ar šariata likumiem tiek amputētas rokas vai kājas;

| T. | tā kā ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis jautājumos par bērniem un bruņotiem konfliktiem pauda dziļas bažas par ziņojumiem, ka okupētajos reģionos bruņotajos spēkos tiek vervēti bērni; |
| --- | --- |

T.

tā kā ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis jautājumos par bērniem un bruņotiem konfliktiem pauda dziļas bažas par ziņojumiem, ka okupētajos reģionos bruņotajos spēkos tiek vervēti bērni;

| U. | tā kā vairāk nekā 50 % no pārvietotajiem iedzīvotājiem ir sievietes un bērni, kuriem ir atņemta jebkāda veida aizsardzība, un tādēļ tie ir īpaši neaizsargāta grupa, ko jo īpaši parāda tas, ka Ansar Dine izveidoja cietumu sievietēm, kas arestētas par islāma plīvuru nevalkāšanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā vairāk nekā 50 % no pārvietotajiem iedzīvotājiem ir sievietes un bērni, kuriem ir atņemta jebkāda veida aizsardzība, un tādēļ tie ir īpaši neaizsargāta grupa, ko jo īpaši parāda tas, ka Ansar Dine izveidoja cietumu sievietēm, kas arestētas par islāma plīvuru nevalkāšanu;

| V. | ņemot vērā nopietnās sekas, ko valdošā nedrošība izraisa ne tikai reģiona ekonomikā, bet arī tādās jomās kā izplatīšana, kad valsts budžeta ieņēmumus, ko gūst no resursu izmantošanas, izmanto, lai apkarotu jauniešu bezdarba augsto līmeni, endēmisku nabadzību, nodarbinātības drošības trūkumu, galēju sociālo deprivāciju un jauniešu vervēšanu teroristu grupās; tā kā tāpēc ilgtermiņā terorisms Sāhelā ir jāapkaro, izmantojot aktīvu politiku, kas veicinātu attīstību, sociālo taisnīgumu, tiesiskumu un integrāciju; |
| --- | --- |

V.

ņemot vērā nopietnās sekas, ko valdošā nedrošība izraisa ne tikai reģiona ekonomikā, bet arī tādās jomās kā izplatīšana, kad valsts budžeta ieņēmumus, ko gūst no resursu izmantošanas, izmanto, lai apkarotu jauniešu bezdarba augsto līmeni, endēmisku nabadzību, nodarbinātības drošības trūkumu, galēju sociālo deprivāciju un jauniešu vervēšanu teroristu grupās; tā kā tāpēc ilgtermiņā terorisms Sāhelā ir jāapkaro, izmantojot aktīvu politiku, kas veicinātu attīstību, sociālo taisnīgumu, tiesiskumu un integrāciju;

| W. | tā kā humanitārā situācija nemiernieku kontrolētajās teritorijās pastāvīgi pasliktinās, un laupīšana, nolaupīšanas un haoss ir kļuvusi plaši izplatīti, piespiežot cilvēkus bēgt uz reģioniem, kur tie dzīvo galējas nabadzības apstākļos un kur viņu cilvēka pamatvajadzības netiek apmierinātas; |
| --- | --- |

W.

tā kā humanitārā situācija nemiernieku kontrolētajās teritorijās pastāvīgi pasliktinās, un laupīšana, nolaupīšanas un haoss ir kļuvusi plaši izplatīti, piespiežot cilvēkus bēgt uz reģioniem, kur tie dzīvo galējas nabadzības apstākļos un kur viņu cilvēka pamatvajadzības netiek apmierinātas;

| X. | tā kā biroju un noliktavu izlaupīšanas dēļ vairākums humānās palīdzības organizāciju ir pametušas ziemeļu reģionus; |
| --- | --- |

X.

tā kā biroju un noliktavu izlaupīšanas dēļ vairākums humānās palīdzības organizāciju ir pametušas ziemeļu reģionus;

| Y. | tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm pārtikas nedrošība Mali draud 4,6 miljoniem cilvēku, no kuriem 1,6 miljoni dzīvo valsts ziemeļos, un situācija ir īpaši grūta tāpēc, ka nestabilās situācijas dēļ atbalsta operācijas ir pārtrauktas; |
| --- | --- |

Y.

tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm pārtikas nedrošība Mali draud 4,6 miljoniem cilvēku, no kuriem 1,6 miljoni dzīvo valsts ziemeļos, un situācija ir īpaši grūta tāpēc, ka nestabilās situācijas dēļ atbalsta operācijas ir pārtrauktas;

| Z. | tā kā sarunas starp konfliktā iesaistītajām pusēm ir novedušas pie humanitāro koridoru izveides, lai piegādātu palīdzību Mali ziemeļdaļas iedzīvotājiem, ļaujot Mali Sarkanajam Krustam piegādāt pārtiku; |
| --- | --- |

Z.

tā kā sarunas starp konfliktā iesaistītajām pusēm ir novedušas pie humanitāro koridoru izveides, lai piegādātu palīdzību Mali ziemeļdaļas iedzīvotājiem, ļaujot Mali Sarkanajam Krustam piegādāt pārtiku;

| AA. | ņemot vērā sistemātisku kultūras pieminekļu iznīcināšanu Timbuktu un Gao, kas ir UNESCO pasaules mantojuma vietas, |
| --- | --- |

AA.

ņemot vērā sistemātisku kultūras pieminekļu iznīcināšanu Timbuktu un Gao, kas ir UNESCO pasaules mantojuma vietas,

| 1. | Nosoda:






  — | demokrātiskā procesa Mali pārtraukšanu; |
| --- | --- | --- |

1.

Nosoda:

—

demokrātiskā procesa Mali pārtraukšanu;

| — | MNLA paziņojumu par valsts dibināšanu, kuru tā dēvē par Azawad, Mali Republikas teritorijā, neraugoties uz 2/3 iedzīvotāju protestiem; |
| --- | --- |

—

MNLA paziņojumu par valsts dibināšanu, kuru tā dēvē par Azawad, Mali Republikas teritorijā, neraugoties uz 2/3 iedzīvotāju protestiem;

| — | bruņotu grupu īstenotos vardarbības aktus; |
| --- | --- |

—

bruņotu grupu īstenotos vardarbības aktus;

| — | nežēlīgos noziegumus Aguelhoc, Téssalit un Gao, Timbuktu, kas jāuzskata par kara noziegumiem; terora aktus pret civiliedzīvotājiem un sievietēm, jo īpaši nolaupīšanu, izvarošanu, roku un kāju amputāciju, pēršanu un cita veida pazemojošu izturēšanos; |
| --- | --- |

—

nežēlīgos noziegumus Aguelhoc, Téssalit un Gao, Timbuktu, kas jāuzskata par kara noziegumiem; terora aktus pret civiliedzīvotājiem un sievietēm, jo īpaši nolaupīšanu, izvarošanu, roku un kāju amputāciju, pēršanu un cita veida pazemojošu izturēšanos;

| — | mauzoleju apgānīšanu un kultūras vērtību nopostīšanu; |
| --- | --- |

—

mauzoleju apgānīšanu un kultūras vērtību nopostīšanu;

| — | šo bruņoto grupu veikto visu attīstības instrumentu iznīcināšanu, jo īpaši slimnīcu, skolu, veselības punktu, banku un to centrālo iestāžu iznīcināšanu, kas atbildīgas par vispārējo pārvaldi, kā rezultātā cieš Mali un kaimiņvalstu iedzīvotāji; |
| --- | --- |

—

šo bruņoto grupu veikto visu attīstības instrumentu iznīcināšanu, jo īpaši slimnīcu, skolu, veselības punktu, banku un to centrālo iestāžu iznīcināšanu, kas atbildīgas par vispārējo pārvaldi, kā rezultātā cieš Mali un kaimiņvalstu iedzīvotāji;

| 2. | nosoda 2012. gada 21. maijā notikušo vardarbības aktu, kas vērsts pret pagaidu prezidentu Dioncounda Traoré; |
| --- | --- |

2.

nosoda 2012. gada 21. maijā notikušo vardarbības aktu, kas vērsts pret pagaidu prezidentu Dioncounda Traoré;

| 3. | stingri nosoda jebkurus mēģinājumus varmācīgi sagrābt varu, terorisma aktus un slimnīcu, skolu, palīdzības organizāciju un valdības ēku izlaupīšanu, jebkurus bargos un nežēlīgos sodus un kara noziegumus, un cilvēku nolaupīšanu un pauž dziļu līdzjūtību nevainīgiem civiliedzīvotājiem, kas zaudējuši dzīvības saistībā ar šiem notikumiem; |
| --- | --- |

3.

stingri nosoda jebkurus mēģinājumus varmācīgi sagrābt varu, terorisma aktus un slimnīcu, skolu, palīdzības organizāciju un valdības ēku izlaupīšanu, jebkurus bargos un nežēlīgos sodus un kara noziegumus, un cilvēku nolaupīšanu un pauž dziļu līdzjūtību nevainīgiem civiliedzīvotājiem, kas zaudējuši dzīvības saistībā ar šiem notikumiem;

| 4. | stingri nosoda cilvēktiesību pārkāpumus attiecībā uz Mali iedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz medicīnas darbiniekiem, tradicionālajiem līderiem, skolotājiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

4.

stingri nosoda cilvēktiesību pārkāpumus attiecībā uz Mali iedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz medicīnas darbiniekiem, tradicionālajiem līderiem, skolotājiem un žurnālistiem;

| 5. | pauž nopietnas bažas par bērnu piespiedu rekrutēšanu un uzsver nepieciešamību nodrošināt atbalstu, jo īpaši sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

5.

pauž nopietnas bažas par bērnu piespiedu rekrutēšanu un uzsver nepieciešamību nodrošināt atbalstu, jo īpaši sievietēm un bērniem;

| 6. | deklarē par spēkā neesošu Azawad vienpusēji pasludināto neatkarību un atkārtoti apstiprina, ka Mali ir neatkarīga, suverēna, sekulāra un nedalāma valsts; |
| --- | --- |

6.

deklarē par spēkā neesošu Azawad vienpusēji pasludināto neatkarību un atkārtoti apstiprina, ka Mali ir neatkarīga, suverēna, sekulāra un nedalāma valsts;

| 7. | nosoda jebkuru atbalstu, kas tiek sniegts atbildīgajiem par visiem šiem terora aktiem; |
| --- | --- |

7.

nosoda jebkuru atbalstu, kas tiek sniegts atbildīgajiem par visiem šiem terora aktiem;

| 8. | prasa atjaunot Mali teritoriālo integritāti, kā arī mieru, demokrātiju un stabilitāti šajā reģionā; |
| --- | --- |

8.

prasa atjaunot Mali teritoriālo integritāti, kā arī mieru, demokrātiju un stabilitāti šajā reģionā;

| 9. | aicina nacionālās vienotības valdību un ECOWAS censties ievērot Rezolūcijas 2071 7. punktā noteikto 45 dienu termiņu, lai iesniegtu detalizētas un izpildāmas rekomendācijas attiecībā uz ANO Drošības padomes apstiprinātās Āfrikas operācijas stratēģijas un darbību koncepcijām; |
| --- | --- |

9.

aicina nacionālās vienotības valdību un ECOWAS censties ievērot Rezolūcijas 2071 7. punktā noteikto 45 dienu termiņu, lai iesniegtu detalizētas un izpildāmas rekomendācijas attiecībā uz ANO Drošības padomes apstiprinātās Āfrikas operācijas stratēģijas un darbību koncepcijām;

| 10. | aicina ANO Drošības padomi rīkoties cik drīz vien iespējams, atsaucoties uz Mali pārejas laika varas iestāžu lūgumu sniegt starptautisko spēku atbalstu Mali bruņotajiem spēkiem atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2071 6. punktam nolūkā pārtraukt iedzīvotāju ciešanas; |
| --- | --- |

10.

aicina ANO Drošības padomi rīkoties cik drīz vien iespējams, atsaucoties uz Mali pārejas laika varas iestāžu lūgumu sniegt starptautisko spēku atbalstu Mali bruņotajiem spēkiem atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2071 6. punktam nolūkā pārtraukt iedzīvotāju ciešanas;

| 11. | aicina pagaidu valdību izmeklēt 33. desanta (sarkanās beretes) karavīru pazušanu un pret viņiem īstenoto vardarbību un vainīgos tiesāt; |
| --- | --- |

11.

aicina pagaidu valdību izmeklēt 33. desanta (sarkanās beretes) karavīru pazušanu un pret viņiem īstenoto vardarbību un vainīgos tiesāt;

| 12. | aicina ECOWAS un ES atbalstīt valsts demokratizāciju un attīstību, jo tā ir galvenā iespēja, kā pārtraukt neiecietību un vardarbību; |
| --- | --- |

12.

aicina ECOWAS un ES atbalstīt valsts demokratizāciju un attīstību, jo tā ir galvenā iespēja, kā pārtraukt neiecietību un vardarbību;

| 13. | pauž nožēlu par valstī pieaugošo politizētā, neiecietīgā un varmācīgā Islāma ietekmi; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par valstī pieaugošo politizētā, neiecietīgā un varmācīgā Islāma ietekmi;

| 14. | atgādina, ka vienīgais likumīgais veids, kā paust iedzīvotāju tiesības uz pašnoteikšanos, ir brīvas un godīgas vēlēšanas un tādējādi cerības ieraudzīt drīzu demokrātiskas konstitucionālās kārtības atgriešanos, veicinot brīvu un demokrātisku vēlēšanu norisi 2012. gada 6. aprīļa Vadlīnijās un Pamatnolīgumā noteiktajā laikposmā; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka vienīgais likumīgais veids, kā paust iedzīvotāju tiesības uz pašnoteikšanos, ir brīvas un godīgas vēlēšanas un tādējādi cerības ieraudzīt drīzu demokrātiskas konstitucionālās kārtības atgriešanos, veicinot brīvu un demokrātisku vēlēšanu norisi 2012. gada 6. aprīļa Vadlīnijās un Pamatnolīgumā noteiktajā laikposmā;

| 15. | prasa nekavējoties atbrīvot ķīlniekus, pauž dziļu līdzjūtību viņu ģimenēm, kā arī izsaka līdzjūtību to ķīlnieku ģimenēm, kuri tikuši nogalināti; |
| --- | --- |

15.

prasa nekavējoties atbrīvot ķīlniekus, pauž dziļu līdzjūtību viņu ģimenēm, kā arī izsaka līdzjūtību to ķīlnieku ģimenēm, kuri tikuši nogalināti;

| 16. | aicina visas iesaistītās puses, jo īpaši Mali politiķus, pielikt pūliņus un paust vienotību nolūkā atjaunot un stiprināt publisko institūciju autoritāti, kā arī atvieglot reģionāla un starptautiska mēroga iniciatīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

aicina visas iesaistītās puses, jo īpaši Mali politiķus, pielikt pūliņus un paust vienotību nolūkā atjaunot un stiprināt publisko institūciju autoritāti, kā arī atvieglot reģionāla un starptautiska mēroga iniciatīvu īstenošanu;

| 17. | prasa sākt pēdējo mēnešu laikā Mali notikušo nežēlīgo noziegumu izmeklēšanu; aicina Starptautisko Krimināltiesu rīkoties, pamatojoties uz Mali valdības sniegto informāciju, un sodīt visas personas, kas īstenojušas kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci; |
| --- | --- |

17.

prasa sākt pēdējo mēnešu laikā Mali notikušo nežēlīgo noziegumu izmeklēšanu; aicina Starptautisko Krimināltiesu rīkoties, pamatojoties uz Mali valdības sniegto informāciju, un sodīt visas personas, kas īstenojušas kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci;

| 18. | aicina MNLA, MUJAO un Ansar Dine kustību nekavējoties nodot okupēto zonu kontroli regulārajām Mali valsts iestādēm saskaņā ar Mali Konstitūciju un starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

18.

aicina MNLA, MUJAO un Ansar Dine kustību nekavējoties nodot okupēto zonu kontroli regulārajām Mali valsts iestādēm saskaņā ar Mali Konstitūciju un starptautiskajiem tiesību aktiem;

| 19. | uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai izsīktu teroristu un to sabiedroto finansējuma avoti; prasa pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) atbalstītos pasākumus un prasa izveidot specializētu Tracfin programmu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai izsīktu teroristu un to sabiedroto finansējuma avoti; prasa pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) atbalstītos pasākumus un prasa izveidot specializētu Tracfin programmu;

| 20. | pauž nozēlu par ES gausumu, kad tā ciešā sadarbībā ar ECOWAS, ĀS un ANO pieņēma konkrētas sankcijas pret tiem, kas ir iesaistījušie bruņoto grupu darbībā Mali ziemeļos un pret tiem, kas traucē konstitucionālās kartības atjaunošanu; |
| --- | --- |

20.

pauž nozēlu par ES gausumu, kad tā ciešā sadarbībā ar ECOWAS, ĀS un ANO pieņēma konkrētas sankcijas pret tiem, kas ir iesaistījušie bruņoto grupu darbībā Mali ziemeļos un pret tiem, kas traucē konstitucionālās kartības atjaunošanu;

| 21. | prasa, lai visi terorisma apkarošanas pasākumi atbilstu starptautiskajām konvencijām un protokoliem cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

21.

prasa, lai visi terorisma apkarošanas pasākumi atbilstu starptautiskajām konvencijām un protokoliem cilvēktiesību jomā;

| 22. | pauž dziļu atbalstu un solidaritāti ar sievietēm, vīriešiem un bērniem, kuri dzīvo Mali ziemeļu reģionos; |
| --- | --- |

22.

pauž dziļu atbalstu un solidaritāti ar sievietēm, vīriešiem un bērniem, kuri dzīvo Mali ziemeļu reģionos;

| 23. | atzinīgi vērtē:






  — | savlaicīgo starptautiskās sabiedrības nosodošo reakciju uz Mali sadalīšanu; |
| --- | --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē:

—

savlaicīgo starptautiskās sabiedrības nosodošo reakciju uz Mali sadalīšanu;

| — | ANO Drošības padomes neapstrīdamo nostāju, aicinot ievērot Mali Republikas teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

—

ANO Drošības padomes neapstrīdamo nostāju, aicinot ievērot Mali Republikas teritoriālo integritāti;

| — | Pamatnolīguma parakstīšanu un mudina visas attiecīgās Mali puses to piemērot; |
| --- | --- |

—

Pamatnolīguma parakstīšanu un mudina visas attiecīgās Mali puses to piemērot;

| — | humanitārā koridora atvēršanu nolūkā palīdzēt desmitiem tūkstošu pārvietot personu; |
| --- | --- |

—

humanitārā koridora atvēršanu nolūkā palīdzēt desmitiem tūkstošu pārvietot personu;

| — | kaimiņvalstu sapratni un atbalstu, uzņemot desmitiem tūkstošu bēgļu; |
| --- | --- |

—

kaimiņvalstu sapratni un atbalstu, uzņemot desmitiem tūkstošu bēgļu;

| — | Mali un ECOWAS noslēgto vienošanos par militāro spēku izvietošanu nolūkā īstenot kontroli plašos apgabalos valsts ziemeļos; |
| --- | --- |

—

Mali un ECOWAS noslēgto vienošanos par militāro spēku izvietošanu nolūkā īstenot kontroli plašos apgabalos valsts ziemeļos;

| 24. | atzinīgi vērtē ECOWAS starpniecības centienus; atzinīgi vērtē ECOWAS, Āfrikas Savienības, ANO un kaimiņvalstu centienus palīdzēt Mali veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu savu suverenitāti, vienotību un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē ECOWAS starpniecības centienus; atzinīgi vērtē ECOWAS, Āfrikas Savienības, ANO un kaimiņvalstu centienus palīdzēt Mali veikt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu savu suverenitāti, vienotību un teritoriālo integritāti;

| 25. | atzinīgi vērtē 2012. gada 23. septembrī parakstīto vienošanos starp Mali un ECOWAS par Āfrikas militāro spēku izvietošanu Mali; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē 2012. gada 23. septembrī parakstīto vienošanos starp Mali un ECOWAS par Āfrikas militāro spēku izvietošanu Mali;

| 26. | aicina ECOWAS turpināt savus centienus un aicina Eiropas Savienību kopīgi ar ECOWAS un ANO aktīvi iesaistīties miera un teritoriālās suverenitātes atjaunošanā Mali; |
| --- | --- |

26.

aicina ECOWAS turpināt savus centienus un aicina Eiropas Savienību kopīgi ar ECOWAS un ANO aktīvi iesaistīties miera un teritoriālās suverenitātes atjaunošanā Mali;

| 27. | atzinīgi vērtē Burkinafaso starpniecību un aicina Mali valdību izveidot Nacionālo sarunu komisiju nolūkā sniegt atbalstu starptautiskajiem vidutājiem; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Burkinafaso starpniecību un aicina Mali valdību izveidot Nacionālo sarunu komisiju nolūkā sniegt atbalstu starptautiskajiem vidutājiem;

| 28. | atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra lēmumu iecelt īpašo sūtni Mali un Āfrikas Savienības lēmumu iecelt augsto pārstāvi Mali un Sāhelā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra lēmumu iecelt īpašo sūtni Mali un Āfrikas Savienības lēmumu iecelt augsto pārstāvi Mali un Sāhelā;

| 29. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes saskaņā ar Hartas VII nodaļu pieņemto Rezolūciju 2071 un pieaugošo starptautisko interesi par Sāhelu un Mali, kā to liecina arī augsta līmeņa sanāksme ANO Ģenerālās asamblejas laikā 2012. gada 26. septembrī, un integrētas ANO stratēģijas izstrādi attiecībā uz Sāhelu; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes saskaņā ar Hartas VII nodaļu pieņemto Rezolūciju 2071 un pieaugošo starptautisko interesi par Sāhelu un Mali, kā to liecina arī augsta līmeņa sanāksme ANO Ģenerālās asamblejas laikā 2012. gada 26. septembrī, un integrētas ANO stratēģijas izstrādi attiecībā uz Sāhelu;

| 30. | aicina Rietumāfrikas valstu un Magribas valdības cīnīties pret ieroču izplatīšanu un narkotiku tirdzniecību, savā attīstības politikā pamatojoties uz līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstības stratēģiju, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu pamatpakalpojumus un jo īpaši jauniešiem sniegtu nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

30.

aicina Rietumāfrikas valstu un Magribas valdības cīnīties pret ieroču izplatīšanu un narkotiku tirdzniecību, savā attīstības politikā pamatojoties uz līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstības stratēģiju, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu pamatpakalpojumus un jo īpaši jauniešiem sniegtu nodarbinātības iespējas;

| 31. | pauž cerību, ka tiks iesaistītas arī tās Āfrikas valstis, kuras nav ECOWAS sastāvā, taču kuras tieši ietekmē drošības stāvoklis Sāhelā un Sahārā; |
| --- | --- |

31.

pauž cerību, ka tiks iesaistītas arī tās Āfrikas valstis, kuras nav ECOWAS sastāvā, taču kuras tieši ietekmē drošības stāvoklis Sāhelā un Sahārā;

| 32. | pauž cerību, ka Kopējā atbalsta operāciju komiteja (CEMOC), kuru 2010. gadā nodibināja Alžīrija, Mali, Mauritānija un Nigēra nolūkā koordinēt cīņu pret terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību Sāhelas un Sahāras reģionā, beidzot sāks aktīvu darbību; |
| --- | --- |

32.

pauž cerību, ka Kopējā atbalsta operāciju komiteja (CEMOC), kuru 2010. gadā nodibināja Alžīrija, Mali, Mauritānija un Nigēra nolūkā koordinēt cīņu pret terorismu, organizēto noziedzību un narkotiku tirdzniecību Sāhelas un Sahāras reģionā, beidzot sāks aktīvu darbību;

| 33. | prasa izstrādāt kopīgu ES plānu, lai detalizēti izvērtētu atbalsta pasākumus nolūkā pārvarēt krīzes situāciju Sāhelas reģionā un pārtraukt militāro konfliktu Mali; uzskata, ka Eiropas Savienībai kopīgi ar ECOWAS, Āfrikas Savienību un ANO būtu aktīvi jārīkojas, lai Mali atjaunotu mieru, drošību un suverenitāti; mudina Eiropas Savienību nodrošināt nepieciešamo atbalstu ECOWAS veiktajiem militārajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

33.

prasa izstrādāt kopīgu ES plānu, lai detalizēti izvērtētu atbalsta pasākumus nolūkā pārvarēt krīzes situāciju Sāhelas reģionā un pārtraukt militāro konfliktu Mali; uzskata, ka Eiropas Savienībai kopīgi ar ECOWAS, Āfrikas Savienību un ANO būtu aktīvi jārīkojas, lai Mali atjaunotu mieru, drošību un suverenitāti; mudina Eiropas Savienību nodrošināt nepieciešamo atbalstu ECOWAS veiktajiem militārajiem pasākumiem;

| 34. | atzinīgi vērtē 2012. gada 1. augustā uzsākto KDAP EUCAP Sāhelas un Nigēras misiju; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē 2012. gada 1. augustā uzsākto KDAP EUCAP Sāhelas un Nigēras misiju;

| 35. | atzinīgi vērtē ES Ārlietu ministru padomes 2012. gada novembra secinājumus, atgādinot par ES nodomiem sniegt finansiālo atbalstu Āfrikas operācijām Mali, un atzinīgi vērtē misijas priekšlikumu kopējās drošības un aizsardzības politikas satvarā un saskaņā ar ANO pilnvarām; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē ES Ārlietu ministru padomes 2012. gada novembra secinājumus, atgādinot par ES nodomiem sniegt finansiālo atbalstu Āfrikas operācijām Mali, un atzinīgi vērtē misijas priekšlikumu kopējās drošības un aizsardzības politikas satvarā un saskaņā ar ANO pilnvarām;

| 36. | uzsver, ka Eiropas militārā iejaukšanās kaujās ir neiespējama, taču pauž cerību, ka ES saskaņā ar ANO pilnvarām spēs pozitīvi reaģēt uz Mali varas iestāžu lūgumu sniegt loģistikas atbalstu nolūkā nodrošināt valsts iestāžu drošību, reorganizēt policijas un drošības spēkus, piemērojot civilo kontroli, un atjaunot teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka Eiropas militārā iejaukšanās kaujās ir neiespējama, taču pauž cerību, ka ES saskaņā ar ANO pilnvarām spēs pozitīvi reaģēt uz Mali varas iestāžu lūgumu sniegt loģistikas atbalstu nolūkā nodrošināt valsts iestāžu drošību, reorganizēt policijas un drošības spēkus, piemērojot civilo kontroli, un atjaunot teritoriālo integritāti;

| 37. | pauž pārliecību, ka ilgstošam risinājumam reģionā jābūt vērstam uz valsts iestāžu stiprināšanu, aktīvas iedzīvotāju līdzdalības veicināšanu lēmumu pieņemšanā un apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgai un taisnīgai ekonomikas attīstībai; |
| --- | --- |

37.

pauž pārliecību, ka ilgstošam risinājumam reģionā jābūt vērstam uz valsts iestāžu stiprināšanu, aktīvas iedzīvotāju līdzdalības veicināšanu lēmumu pieņemšanā un apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgai un taisnīgai ekonomikas attīstībai;

| 38. | aicina Mali valdību vietās, kur tiek veikti starptautiskie ieguldījumi, panākt taisnīgu politiku, lai piekļuve zemei un ūdenim būtu nodrošināta visiem Mali iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

38.

aicina Mali valdību vietās, kur tiek veikti starptautiskie ieguldījumi, panākt taisnīgu politiku, lai piekļuve zemei un ūdenim būtu nodrošināta visiem Mali iedzīvotājiem;

| 39. | uzskata, ka nolūkā panākt Mali konflikta atrisinājumu mierīgā ceļā ir nepieciešams atrisināt šī konflikta galveno iemeslu, kas nozīmē resursu un to sniegto ieņēmumu sadales caur valsts budžetu garantēšanu, lai nodrošinātu dažādu reģionu ilgtspējīgu un taisnīgu attīstību un cilvēku pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka nolūkā panākt Mali konflikta atrisinājumu mierīgā ceļā ir nepieciešams atrisināt šī konflikta galveno iemeslu, kas nozīmē resursu un to sniegto ieņēmumu sadales caur valsts budžetu garantēšanu, lai nodrošinātu dažādu reģionu ilgtspējīgu un taisnīgu attīstību un cilvēku pamattiesību ievērošanu;

| 40. | mudina ievērot valsts tiesību aktus un starptautiskās konvencijas attiecībā uz kalnrūpniecības projektu organizēšanu; |
| --- | --- |

40.

mudina ievērot valsts tiesību aktus un starptautiskās konvencijas attiecībā uz kalnrūpniecības projektu organizēšanu;

| 41. | atkārtoti pauž dziļas bažas par humanitāro un pārtikas krīzi, kas strauji padziļinās, un aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt un paātrināt humanitārās palīdzības piegādes cilvēkiem, kam tā nepieciešama; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti pauž dziļas bažas par humanitāro un pārtikas krīzi, kas strauji padziļinās, un aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt un paātrināt humanitārās palīdzības piegādes cilvēkiem, kam tā nepieciešama;

| 42. | aicina starptautisko sabiedrību atbalstīt Mali kaimiņvalstis, kas uzņem desmitiem tūkstošu bēgļu; |
| --- | --- |

42.

aicina starptautisko sabiedrību atbalstīt Mali kaimiņvalstis, kas uzņem desmitiem tūkstošu bēgļu;

| 43. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ES, ĀS, ĀKK un ECOWAS institūcijām, ANO ģenerālsekretāram, kā arī Mali valdībai, parlamentam un pagaidu prezidentam. |
| --- | --- |

43.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ES, ĀS, ĀKK un ECOWAS institūcijām, ANO ģenerālsekretāram, kā arī Mali valdībai, parlamentam un pagaidu prezidentam.

REZOLŪCIJA (12)

par nestabilitātes un nedrošības stāvokli Lielo ezeru reģionā un it īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | ņemot vērā 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmi Paramaribo (Surinama), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 27.–29. novembra sanāksmi Paramaribo (Surinama),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un 2005. un 2010. gadā veiksmīgi pārskatīto Partnerattiecību nolīgumu 2000/483/EK starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto un 2005. un 2010. gadā veiksmīgi pārskatīto Partnerattiecību nolīgumu 2000/483/EK starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948) un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (1966), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (1948) un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (1966),

| — | ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas konvencijas 3. pantu un II protokolu, kas aizliedz tūlītēju nāvessodu izpildi, izvarošanu, piespiedu rekrutēšanu un citus nežēlīgus noziegumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gadā pieņemtās Ženēvas konvencijas 3. pantu un II protokolu, kas aizliedz tūlītēju nāvessodu izpildi, izvarošanu, piespiedu rekrutēšanu un citus nežēlīgus noziegumus,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Starptautisko Konvenciju par bērna tiesībām, kas jo īpaši aizliedz bruņotos konfliktos iesaistīt bērnus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Starptautisko Konvenciju par bērna tiesībām, kas jo īpaši aizliedz bruņotos konfliktos iesaistīt bērnus,

| — | ņemot vērā Starptautiskajai Konvencijai par bērna tiesībām pievienoto fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā, kuru ir ratificējušas Lielo ezeru reģiona valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskajai Konvencijai par bērna tiesībām pievienoto fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā, kuru ir ratificējušas Lielo ezeru reģiona valstis,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši rezolūciju Nr. 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) un 1856 (2008) par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), kurās noteiktas pilnvaras ANO Stabilizācijas misijai KDR (MONUSCO), Drošības padomes 2012. gada 2. augusta deklarāciju un ANO ģenerālsekretāra ikmēneša ziņojumus šajā jautājumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju organizācijas Drošības padomes rezolūcijas, jo īpaši rezolūciju Nr. 2076 (2012), 2053 (2012), 1925 (2010) un 1856 (2008) par situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), kurās noteiktas pilnvaras ANO Stabilizācijas misijai KDR (MONUSCO), Drošības padomes 2012. gada 2. augusta deklarāciju un ANO ģenerālsekretāra ikmēneša ziņojumus šajā jautājumā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) un 1960 (2010) par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) un 1960 (2010) par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules samita iznākumu, un jo īpaši tās 138.–140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules samita iznākumu, un jo īpaši tās 138.–140. punktu par pienākumu aizsargāt iedzīvotājus,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu jeb Lomes līgumu, kas pieņemts Āfrikas vienotības organizācijas valdības un valstu vadītāju ārkārtas samitā 2000. gada jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu jeb Lomes līgumu, kas pieņemts Āfrikas vienotības organizācijas valdības un valstu vadītāju ārkārtas samitā 2000. gada jūlijā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko KDR ratificēja 1982. gadā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 19. septembra lēmumu par drošības situāciju KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2012. gada 19. septembra lēmumu par drošības situāciju KDR austrumu daļā,

| — | ņemot vērā ES Ārlietu ministru padomes 2012. gada 25. jūnija un 19. novembra sanāksmes secinājumus par situāciju KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu ministru padomes 2012. gada 25. jūnija un 19. novembra sanāksmes secinājumus par situāciju KDR austrumu daļā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. gada vadlīnijas cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai un KDR vadlīniju īstenošanas reģionālo stratēģiju, ko misijas vadītāji pieņēma 2010. gada 20. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. gada vadlīnijas cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai un KDR vadlīniju īstenošanas reģionālo stratēģiju, ko misijas vadītāji pieņēma 2010. gada 20. martā,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. oktobra Vienoto rīcību 2008/769/KĀDP, ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. oktobra Vienoto rīcību 2008/769/KĀDP, ar ko groza Vienoto rīcību 2007/405/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju saistībā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saikni ar tiesiskuma jomu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo),

| — | ņemot vērā ES Policijas misiju (EUSEC RD Congo), ko izveidoja 2005. gada jūnijā drošības sektora reformas veikšanai Kongo Demokrātiskajā Republikā (2005. gada 2. maija Vienotā rīcība 2005/355/KĀDP par Eiropas Savienības misiju, lai sniegtu konsultācijas un atbalstu saistībā ar drošības sektora reformu KDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Policijas misiju (EUSEC RD Congo), ko izveidoja 2005. gada jūnijā drošības sektora reformas veikšanai Kongo Demokrātiskajā Republikā (2005. gada 2. maija Vienotā rīcība 2005/355/KĀDP par Eiropas Savienības misiju, lai sniegtu konsultācijas un atbalstu saistībā ar drošības sektora reformu KDR),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 23. augusta ziņojumu par toreiz neseno civiliedzīvotāju masveida izvarošanu, ko KDR austrumu daļā veica bruņotās grupas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 23. augusta ziņojumu par toreiz neseno civiliedzīvotāju masveida izvarošanu, ko KDR austrumu daļā veica bruņotās grupas,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 19. oktobra deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2012. gada 19. oktobra deklarāciju,

| — | ņemot vērā paziņojumu, kuru 2011. gada 23. jūnijā sniegusi bijusī ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāve jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos Margot Wallström, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, kuru 2011. gada 23. jūnijā sniegusi bijusī ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāve jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos Margot Wallström,

| — | ņemot vērā iepriekšējās Eiropas Parlamenta rezolūcijas par KDR, jo īpaši 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par vēlēšanu novērošanu KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās Eiropas Parlamenta rezolūcijas par KDR, jo īpaši 2012. gada 12. jūnija rezolūciju par vēlēšanu novērošanu KDR,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2012. gada 27. septembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2012. gada 27. septembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2012. gada 7. jūnija, 12. jūnija, 10. jūlija un 23. novembra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton2012. gada 7. jūnija, 12. jūnija, 10. jūlija un 23. novembra paziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas attīstības komisāra Andra Piebalga 2011. gada 22. februāra paziņojumu „KDR — solis ceļā uz nesodāmības pārtraukšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas attīstības komisāra Andra Piebalga 2011. gada 22. februāra paziņojumu „KDR — solis ceļā uz nesodāmības pārtraukšanu”,

| — | ņemot vērā ES starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva2012. gada 26. jūnija paziņojumu par humanitārās situācijas pasliktināšanos KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un darbības krīzes situācijās komisāres Kristalina Georgieva2012. gada 26. jūnija paziņojumu par humanitārās situācijas pasliktināšanos KDR,

| — | ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada decembrī Nairobi pieņēma Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu un valdību vadītāji un kas stājās spēkā 2008. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, ko 2006. gada decembrī Nairobi pieņēma Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu un valdību vadītāji un kas stājās spēkā 2008. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu valstu un valdību vadītāju paziņojumus par drošības situāciju KDR austrumu daļā, jo īpaši 2012. gada 24. novembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu (ICGLR) dalībvalstu valstu un valdību vadītāju paziņojumus par drošības situāciju KDR austrumu daļā, jo īpaši 2012. gada 24. novembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Kinšasā 2012. gada 13. un 14. oktobrī notikušajā 14. Franciski runājošo valstu samitā pieņemto Starptautiskās Frankofonijas organizācijas rezolūciju par situāciju KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kinšasā 2012. gada 13. un 14. oktobrī notikušajā 14. Franciski runājošo valstu samitā pieņemto Starptautiskās Frankofonijas organizācijas rezolūciju par situāciju KDR,

| — | ņemot vērā ar rezolūciju Nr. 1533 (2004) izveidotās ANO Drošības padomes komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 21. jūnija vēstuli Drošības padomes priekšsēdētājam par KDR, kurā tas iesniedza ekspertu grupas pagaidu ziņojumu par KDR un tā pielikumus un prasīja tos publicēt kā Padomes dokumentu (S/2012/348), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar rezolūciju Nr. 1533 (2004) izveidotās ANO Drošības padomes komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 21. jūnija vēstuli Drošības padomes priekšsēdētājam par KDR, kurā tas iesniedza ekspertu grupas pagaidu ziņojumu par KDR un tā pielikumus un prasīja tos publicēt kā Padomes dokumentu (S/2012/348),

| — | ņemot vērā cilvēktiesību organizāciju ziņojumus par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā cilvēktiesību organizāciju ziņojumus par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par KDR un Lielo ezeru reģionu, it īpaši 2007. gada 22. novembra rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par KDR un Lielo ezeru reģionu, it īpaši 2007. gada 22. novembra rezolūciju,

| A. | tā kā kopš 2012. gada aprīļa KDR bruņotie spēki (FARDC) ir rīkojuši sacelšanos valsts austrumu daļā, konkrētāk — Ziemeļkivu provincē, un tā kā šīs sacelšanās laikā ātri izveidojās bruņots nemiernieku grupējums ar nosaukumu „23. marta kustība” (M23), kas pieprasīja īstenot KDR valdības un bruņotās grupas „Nacionālais tautas kongress” (CNDP) 2009. gada 23. martā Gomā parakstīto miera līgumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 2012. gada aprīļa KDR bruņotie spēki (FARDC) ir rīkojuši sacelšanos valsts austrumu daļā, konkrētāk — Ziemeļkivu provincē, un tā kā šīs sacelšanās laikā ātri izveidojās bruņots nemiernieku grupējums ar nosaukumu „23. marta kustība” (M23), kas pieprasīja īstenot KDR valdības un bruņotās grupas „Nacionālais tautas kongress” (CNDP) 2009. gada 23. martā Gomā parakstīto miera līgumu;

| B. | tā kā iepriekšējos gados KDR karadarbība jo īpaši norisinās starp tādām bruņotām nemiernieku grupām, kā, piemēram, M23, Mai-Mai grupa, Demokrātiskie Ruandas atbrīvošanas spēki (FDLR) un Ruandas hutu nemiernieki, no vienas puses, un KDR bruņotie spēki (FARDC), no otras puses; |
| --- | --- |

B.

tā kā iepriekšējos gados KDR karadarbība jo īpaši norisinās starp tādām bruņotām nemiernieku grupām, kā, piemēram, M23, Mai-Mai grupa, Demokrātiskie Ruandas atbrīvošanas spēki (FDLR) un Ruandas hutu nemiernieki, no vienas puses, un KDR bruņotie spēki (FARDC), no otras puses;

| C. | tā kā gandrīz astoņus mēnešus M23 nemiernieku grupa ir okupējusi lielu daļu no Ziemeļkivu provinces, tā kā šī grupa ir izveidojusi savu pārvaldi un tā kā līdz ar to šī provinces daļa pilnībā atrodas ārpus KDR kontroles, un tas rada pastāvīgu nestabilitāti un nedrošību; |
| --- | --- |

C.

tā kā gandrīz astoņus mēnešus M23 nemiernieku grupa ir okupējusi lielu daļu no Ziemeļkivu provinces, tā kā šī grupa ir izveidojusi savu pārvaldi un tā kā līdz ar to šī provinces daļa pilnībā atrodas ārpus KDR kontroles, un tas rada pastāvīgu nestabilitāti un nedrošību;

| D. | tā kā karadarbība un nelikumīga bruņoto grupu klātbūtne Lielo ezeru reģionā rada nopietnu apdraudējumu mieram, drošībai un ekonomiskajai un sociālajai izaugsmei gan KDR, gan visā reģionā; tā kā šī situācija rada smagu humanitāro un cilvēktiesību pārkāpumu krīzi; |
| --- | --- |

D.

tā kā karadarbība un nelikumīga bruņoto grupu klātbūtne Lielo ezeru reģionā rada nopietnu apdraudējumu mieram, drošībai un ekonomiskajai un sociālajai izaugsmei gan KDR, gan visā reģionā; tā kā šī situācija rada smagu humanitāro un cilvēktiesību pārkāpumu krīzi;

| E. | ņemot vērā ANO ekspertu 2012. gada jūnija ziņojumu ar KDR ieroču embargo izvērtējumu un attiecīgo iestāžu atbildes uz ziņojumā iekļautajiem apgalvojumiem; |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā ANO ekspertu 2012. gada jūnija ziņojumu ar KDR ieroču embargo izvērtējumu un attiecīgo iestāžu atbildes uz ziņojumā iekļautajiem apgalvojumiem;

| F. | ņemot vērā ICGLR, SADC, ES, ĀS dalībvalstu un ANO centienus rast konstruktīvu politisku risinājumu KDR austrumu daļā valdošajam konfliktam un nodrošināt cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, demokrātiju un tiesiskumu, un nodrošināt labklājību un drošību cilvēkiem, kurus negatīvi ietekmē šis konflikts; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā ICGLR, SADC, ES, ĀS dalībvalstu un ANO centienus rast konstruktīvu politisku risinājumu KDR austrumu daļā valdošajam konfliktam un nodrošināt cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, demokrātiju un tiesiskumu, un nodrošināt labklājību un drošību cilvēkiem, kurus negatīvi ietekmē šis konflikts;

| G. | tā kā ICGLR dalībvalstis ir izveidojušas vienotu pārbaudes mehānismu, lai uzraudzītu bruņoto spēku pārvietošanos KDR austrumu daļā, un ir nolēmušas norīkot neitrālus starptautiskos spēkus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ICGLR dalībvalstis ir izveidojušas vienotu pārbaudes mehānismu, lai uzraudzītu bruņoto spēku pārvietošanos KDR austrumu daļā, un ir nolēmušas norīkot neitrālus starptautiskos spēkus;

| H. | tā kā ANO Drošības padome saskaņā ar tās Rezolūciju 2053 (2012) līdz 2013. gada 30. jūnijam pagarināja ANO Stabilizācijas misijas KDR (MONUSCO) pilnvarojumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO Drošības padome saskaņā ar tās Rezolūciju 2053 (2012) līdz 2013. gada 30. jūnijam pagarināja ANO Stabilizācijas misijas KDR (MONUSCO) pilnvarojumu;

| I. | tā kā kopš šā kara sākuma KDR austrumu daļa ir cietusi no atkārtotiem nežēlīgiem noziegumiem — cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem, piemēram, masveida izvarošanas, tostarp nepilngadīgu meiteņu izvarošanas, civiliedzīvotāju spīdzināšanas un nogalināšanas un bērnu vispārējas piespiedu rekrutēšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā kopš šā kara sākuma KDR austrumu daļa ir cietusi no atkārtotiem nežēlīgiem noziegumiem — cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem, piemēram, masveida izvarošanas, tostarp nepilngadīgu meiteņu izvarošanas, civiliedzīvotāju spīdzināšanas un nogalināšanas un bērnu vispārējas piespiedu rekrutēšanas;

| J. | tā kā seksuālās vardarbības pielietošana un plašāka izvarošanas izmantošana atstāj graujošas sekas, iznīcinot upurus fiziski un psiholoģiski, un tā ir jāuzskata par kara noziegumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā seksuālās vardarbības pielietošana un plašāka izvarošanas izmantošana atstāj graujošas sekas, iznīcinot upurus fiziski un psiholoģiski, un tā ir jāuzskata par kara noziegumu;

| K. | tā kā par cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem atbildīgo personu nesodīšana rada visatļautību un veicina jaunu noziegumu izdarīšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā par cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem atbildīgo personu nesodīšana rada visatļautību un veicina jaunu noziegumu izdarīšanu;

| L. | tā kā saskaņā ar iepriekš minēto noziedzīgo nodarījumu izmeklēšanas komisijas datiem un ņemot vērā starp FARDC un M23 nemierniekiem notiekošas cīņas, vairāk nekā 2,4 miljoni Kongo iedzīvotāju, kas dzīvo bruņotā konflikta skartajos apgabalos, ir tikuši pārvietoti iekšzemē, un 420 000 ir aizbēguši uz kaimiņvalstīm, un tā kā viņi dzīvo necilvēcīgos apstākļos; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar iepriekš minēto noziedzīgo nodarījumu izmeklēšanas komisijas datiem un ņemot vērā starp FARDC un M23 nemierniekiem notiekošas cīņas, vairāk nekā 2,4 miljoni Kongo iedzīvotāju, kas dzīvo bruņotā konflikta skartajos apgabalos, ir tikuši pārvietoti iekšzemē, un 420 000 ir aizbēguši uz kaimiņvalstīm, un tā kā viņi dzīvo necilvēcīgos apstākļos;

| M. | tā kā Eiropas Savienība sniedz ieguldījumu tiesiskuma un drošības sektora atjaunošanā (policija un armija) un tā sekmīgas darbības veicināšanā, sniedzot finansiālu un tehnisku atbalstu un apmācot personālu saskaņā ar EUSEC un EUPOL misiju KDR; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienība sniedz ieguldījumu tiesiskuma un drošības sektora atjaunošanā (policija un armija) un tā sekmīgas darbības veicināšanā, sniedzot finansiālu un tehnisku atbalstu un apmācot personālu saskaņā ar EUSEC un EUPOL misiju KDR;

| N. | tā kā KDR ir milzīgi dabas resursu krājumi un tā kā pastāvīga nelegālā šo resursu izmantošana, jo īpaši KDR austrumos, ko turklāt bieži vien kontrolē bruņoti paramilitārie grupējumi, palīdz finansēt un turpināt šo konfliktu un saglabāt nedrošību visā reģionā; |
| --- | --- |

N.

tā kā KDR ir milzīgi dabas resursu krājumi un tā kā pastāvīga nelegālā šo resursu izmantošana, jo īpaši KDR austrumos, ko turklāt bieži vien kontrolē bruņoti paramilitārie grupējumi, palīdz finansēt un turpināt šo konfliktu un saglabāt nedrošību visā reģionā;

| O. | tā kā reģiona nestabilitātē daļēji ir vainojams arī pieaugošais bezdarbs, sociālā krīze, pārtikas krīze, neadekvātie pamatpakalpojumi, iedzīvotāju nonākšana nabadzībā un vides degradācija; tā kā šo problēmu risināšanai ir vajadzīgs visaptverošs attīstības plāns un stratēģija; |
| --- | --- |

O.

tā kā reģiona nestabilitātē daļēji ir vainojams arī pieaugošais bezdarbs, sociālā krīze, pārtikas krīze, neadekvātie pamatpakalpojumi, iedzīvotāju nonākšana nabadzībā un vides degradācija; tā kā šo problēmu risināšanai ir vajadzīgs visaptverošs attīstības plāns un stratēģija;

| P. | tā kā iepriekšējo gadu konflikti vēl arvien ietekmē pašreizējos notikumus; tā kā ir jārisina konfliktu sekas, jo īpaši veicot demilitarizāciju, bijušo kaujinieku atsaukšanu un reintegrāciju, bēgļu repatriāciju, savā valstī pārvietoto iedzīvotāju izmitināšanu un īstenojot dzīvotspējīgas attīstības programmas; |
| --- | --- |

P.

tā kā iepriekšējo gadu konflikti vēl arvien ietekmē pašreizējos notikumus; tā kā ir jārisina konfliktu sekas, jo īpaši veicot demilitarizāciju, bijušo kaujinieku atsaukšanu un reintegrāciju, bēgļu repatriāciju, savā valstī pārvietoto iedzīvotāju izmitināšanu un īstenojot dzīvotspējīgas attīstības programmas;

| Q. | tā kā ir ārkārtīgi būtiski veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pārtrauktu šos konfliktus, atbruņotu un izformētu bruņotos grupējumus un novērstu jebkurus potenciālos konfliktus, kā arī nostiprinātu mieru un demokrātiju, veicinātu šī reģiona stabilitāti un attīstību nolūkā nodrošināt visu Lielā ezeru reģiona iedzīvotāju labklājību, un likumīgajām KDR varas iestādēm dot iespēju veltīt visu savus spēkus vairākkārtējo karu laikā sagrautās valsts atjaunošanai, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir ārkārtīgi būtiski veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pārtrauktu šos konfliktus, atbruņotu un izformētu bruņotos grupējumus un novērstu jebkurus potenciālos konfliktus, kā arī nostiprinātu mieru un demokrātiju, veicinātu šī reģiona stabilitāti un attīstību nolūkā nodrošināt visu Lielā ezeru reģiona iedzīvotāju labklājību, un likumīgajām KDR varas iestādēm dot iespēju veltīt visu savus spēkus vairākkārtējo karu laikā sagrautās valsts atjaunošanai,

| 1. | pauž lielas bažas par vispārējās situācijas pasliktināšanos KDR austrumu daļā, kas būtiski ietekmē politisko, ekonomisko, sociālo, humanitāro un drošības situāciju KDR un visā reģionā; |
| --- | --- |

1.

pauž lielas bažas par vispārējās situācijas pasliktināšanos KDR austrumu daļā, kas būtiski ietekmē politisko, ekonomisko, sociālo, humanitāro un drošības situāciju KDR un visā reģionā;

| 2. | stingri nosoda pēdējo mēnešu laikā notikušos M23 un visu citu nemiernieku grupu uzbrukumus KDR austrumu daļā; iebilst pret jebkādu ārēju iejaukšanos un aicina visas reģiona iesaistītās puses godprātīgi censties panākt miermīlīgu risinājumu; turklāt prasa nekavējoties īstenot 2012. gada 24. novembrī Kampalā pieņemto krīzes noregulējuma plānu un īpaši atzinīgi vērtē Kongo Republikas prezidenta Sassou Nguesso diplomātiskos centienus šajā saistībā; |
| --- | --- |

2.

stingri nosoda pēdējo mēnešu laikā notikušos M23 un visu citu nemiernieku grupu uzbrukumus KDR austrumu daļā; iebilst pret jebkādu ārēju iejaukšanos un aicina visas reģiona iesaistītās puses godprātīgi censties panākt miermīlīgu risinājumu; turklāt prasa nekavējoties īstenot 2012. gada 24. novembrī Kampalā pieņemto krīzes noregulējuma plānu un īpaši atzinīgi vērtē Kongo Republikas prezidenta Sassou Nguesso diplomātiskos centienus šajā saistībā;

| 3. | atzinīgi vērtē ICGRL, Āfrikas Savienības (ĀS) un ANO dalībvalstu pasākumus un iniciatīvas nolūkā šai krīzei rast ilglaicīgu un miermīlīgu politisko risinājumu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē ICGRL, Āfrikas Savienības (ĀS) un ANO dalībvalstu pasākumus un iniciatīvas nolūkā šai krīzei rast ilglaicīgu un miermīlīgu politisko risinājumu;

| 4. | aicina KDR un kaimiņvalstu valdības veikt nepieciešamos pasākumus, lai rastu strukturālu risinājumu, kas šajā reģionā panāktu ilgstošu mieru, drošību, stabilitāti, ekonomisko attīstību un cilvēktiesību ievērošanu, īstenojot sadarbību, pastāvīgu dialogu, uzticības veidošanu un izlīgšanu; apstiprina savu apņemšanos šajā nolūkā sadarboties ar KDR un Lielo ezeru reģiona valstīm; |
| --- | --- |

4.

aicina KDR un kaimiņvalstu valdības veikt nepieciešamos pasākumus, lai rastu strukturālu risinājumu, kas šajā reģionā panāktu ilgstošu mieru, drošību, stabilitāti, ekonomisko attīstību un cilvēktiesību ievērošanu, īstenojot sadarbību, pastāvīgu dialogu, uzticības veidošanu un izlīgšanu; apstiprina savu apņemšanos šajā nolūkā sadarboties ar KDR un Lielo ezeru reģiona valstīm;

| 5. | pauž nosodījumu par visiem vardarbības aktiem un cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā un Lielo ezeru reģionā, un pauž solidaritāti karā cietušajiem KDR iedzīvotājiem; aicina visus KDR austrumu daļas konfliktā iesaistītos spēkus ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, pārtraukt uzbrukumus civiliedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, un nodrošināt piekļuvi un aizsardzību humanitārajām aģentūrām, kas ierodas sniegt palīdzību cietušajiem civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

5.

pauž nosodījumu par visiem vardarbības aktiem un cilvēktiesību pārkāpumiem KDR austrumu daļā un Lielo ezeru reģionā, un pauž solidaritāti karā cietušajiem KDR iedzīvotājiem; aicina visus KDR austrumu daļas konfliktā iesaistītos spēkus ievērot cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības, pārtraukt uzbrukumus civiliedzīvotājiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, un nodrošināt piekļuvi un aizsardzību humanitārajām aģentūrām, kas ierodas sniegt palīdzību cietušajiem civiliedzīvotājiem;

| 6. | stingri nosoda Lielo ezeru reģionā plašā apjomā pastrādātos seksuālās vardarbības aktus, jo īpaši sieviešu un meiteņu izvarošanu, un bērnu piespiedu rekrutēšanu; pauž nosodījumu par Dr. Mukwege slepkavības mēģinājumu un prasa veikt neatkarīgu tiesisku izmeklēšanu, lai noskaidrotu uzbrukuma apstākļus; |
| --- | --- |

6.

stingri nosoda Lielo ezeru reģionā plašā apjomā pastrādātos seksuālās vardarbības aktus, jo īpaši sieviešu un meiteņu izvarošanu, un bērnu piespiedu rekrutēšanu; pauž nosodījumu par Dr. Mukwege slepkavības mēģinājumu un prasa veikt neatkarīgu tiesisku izmeklēšanu, lai noskaidrotu uzbrukuma apstākļus;

| 7. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi objektīvi un padziļināti izmeklēt visus iepriekšējos un pašreizējos cilvēktiesību pārkāpumus; mudina ziņot par visiem cilvēktiesību pārkāpumu, kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci, pret sievietēm pastrādātas seksuālās vardarbības un bērnu piespiedu rekrutēšanas gadījumiem un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi objektīvi un padziļināti izmeklēt visus iepriekšējos un pašreizējos cilvēktiesību pārkāpumus; mudina ziņot par visiem cilvēktiesību pārkāpumu, kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci, pret sievietēm pastrādātas seksuālās vardarbības un bērnu piespiedu rekrutēšanas gadījumiem un vainīgos uzrādīt, nodot kriminālvajāšanai un sodīt saskaņā ar valsts un starptautiskajām krimināltiesībām;

| 8. | aicina visas Lielo ezeru reģiona valstis censties pārtraukt nesodāmību pašā saknē, uzlabojot tiesiskumu, kas ir vienīgā iespēja, kā panākt ilgstošu mieru un īstenot cietušo tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību laikā pirms objektīva tiesas procesa; aicina šā reģiona un Eiropas valstu valdības cieši sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu un prasa nekavējoties īstenot starptautisko apcietināšanas orderu izpildi; |
| --- | --- |

8.

aicina visas Lielo ezeru reģiona valstis censties pārtraukt nesodāmību pašā saknē, uzlabojot tiesiskumu, kas ir vienīgā iespēja, kā panākt ilgstošu mieru un īstenot cietušo tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību laikā pirms objektīva tiesas procesa; aicina šā reģiona un Eiropas valstu valdības cieši sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu un prasa nekavējoties īstenot starptautisko apcietināšanas orderu izpildi;

| 9. | aicina starptautisko sabiedrību, konkrētāk Eiropas Savienību, ĀS un ANO, turpināt darīt visu iespējamo, lai KDR austrumu daļas iedzīvotājiem sniegtu saskaņotāku un efektīvāku palīdzību un piedalītos humanitārās krīzes seku likvidēšanas pasākumos; pauž vislielākās bažas attiecībā uz valsts robežās pārvietoto personu, kā arī kaimiņvalstīs esošo bēgļu stāvokli un skaitu un prasa pastiprināt humanitāro palīdzību šo personu atbalstam; |
| --- | --- |

9.

aicina starptautisko sabiedrību, konkrētāk Eiropas Savienību, ĀS un ANO, turpināt darīt visu iespējamo, lai KDR austrumu daļas iedzīvotājiem sniegtu saskaņotāku un efektīvāku palīdzību un piedalītos humanitārās krīzes seku likvidēšanas pasākumos; pauž vislielākās bažas attiecībā uz valsts robežās pārvietoto personu, kā arī kaimiņvalstīs esošo bēgļu stāvokli un skaitu un prasa pastiprināt humanitāro palīdzību šo personu atbalstam;

| 10. | aicina Lielo ezeru reģiona varas iestādes sadarboties nolūkā aizstāvēt iedzīvotājus un nodrošināt piekļuvi humanitārajai palīdzībai, īpašu uzmanību piešķirot tādām mazāk aizsargātām grupām kā sievietēm un bērniem; atzinīgi vērtē ICGLR apņemšanos izveidot humanitārās palīdzības fondu cietušo atbalstam; |
| --- | --- |

10.

aicina Lielo ezeru reģiona varas iestādes sadarboties nolūkā aizstāvēt iedzīvotājus un nodrošināt piekļuvi humanitārajai palīdzībai, īpašu uzmanību piešķirot tādām mazāk aizsargātām grupām kā sievietēm un bērniem; atzinīgi vērtē ICGLR apņemšanos izveidot humanitārās palīdzības fondu cietušo atbalstam;

| 11. | mudina KDR valdību un starptautisko sabiedrību visām KDR austrumu daļā cietušajām personām nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp pēctraumatisko un psiholoģisko atbalstu; |
| --- | --- |

11.

mudina KDR valdību un starptautisko sabiedrību visām KDR austrumu daļā cietušajām personām nodrošināt pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp pēctraumatisko un psiholoģisko atbalstu;

| 12. | uzskata, ka pārredzama piekļuve KDR dabas resursiem un to kontrole un taisnīga šo resursu radīto ienākumu pārdale caur valsts budžetu ir nepieciešama valsts ilgtspējīgai attīstībai, jo īpaši izglītības, veselības un drošības jomā; tādēļ aicina Āfrikas Savienības un Lielo ezeru reģiona valstis veikt plašākus pasākumus, lai apkarotu dabas resursu nelikumīgu iegūšanu un tirdzniecību, un aicina Eiropas Savienību un visu starptautisko sabiedrību stiprināt sadarbību ar KDR šajā jautājumā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka pārredzama piekļuve KDR dabas resursiem un to kontrole un taisnīga šo resursu radīto ienākumu pārdale caur valsts budžetu ir nepieciešama valsts ilgtspējīgai attīstībai, jo īpaši izglītības, veselības un drošības jomā; tādēļ aicina Āfrikas Savienības un Lielo ezeru reģiona valstis veikt plašākus pasākumus, lai apkarotu dabas resursu nelikumīgu iegūšanu un tirdzniecību, un aicina Eiropas Savienību un visu starptautisko sabiedrību stiprināt sadarbību ar KDR šajā jautājumā;

| 13. | atkārtoti apstiprina KDR neatņemamās un neapstrīdamās tiesības uz suverenitāti un teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti apstiprina KDR neatņemamās un neapstrīdamās tiesības uz suverenitāti un teritoriālo integritāti;

| 14. | prasa veikt valsts un starptautiska līmeņa pasākumus, lai palielinātu KDR valsts autoritāti un tiesiskumu, jo īpaši pārvaldības un drošības jomā, tostarp ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības militārās palīdzības misiju (EUSEC) un Savienības policijas palīdzības misiju (EUPOL), kas būtu jāturpina, lai nostiprinātu mieru un drošību gan šajā valstī, gan visā Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

14.

prasa veikt valsts un starptautiska līmeņa pasākumus, lai palielinātu KDR valsts autoritāti un tiesiskumu, jo īpaši pārvaldības un drošības jomā, tostarp ciešā sadarbībā ar Eiropas Savienības militārās palīdzības misiju (EUSEC) un Savienības policijas palīdzības misiju (EUPOL), kas būtu jāturpina, lai nostiprinātu mieru un drošību gan šajā valstī, gan visā Lielo ezeru reģionā;

| 15. | aicina visas reģiona valstis un visas starptautiskās struktūras aktīvi sadarboties ar KDR iestādēm, lai izformētu un demobilizētu visus bruņotos grupējumus un panāktu ilglaicīgu mieru KDR austrumu daļā; |
| --- | --- |

15.

aicina visas reģiona valstis un visas starptautiskās struktūras aktīvi sadarboties ar KDR iestādēm, lai izformētu un demobilizētu visus bruņotos grupējumus un panāktu ilglaicīgu mieru KDR austrumu daļā;

| 16. | aicina Lielo ezeru reģiona valstu un valdību vadītājus rīkoties, lai patiesi īstenotu spēkā esošos miera un attīstības instrumentus, un aicina visas valstis, kas ir parakstījušas Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, to pilnībā ievērot, lai izveidotu un nostiprinātu miera un drošības pamatus šajā reģionā; aicina ANO, ES un ĀS un Lielo ezeru reģiona draugu grupas valstis stingri un aktīvi atbalstīt pakta īstenošanas centienus; |
| --- | --- |

16.

aicina Lielo ezeru reģiona valstu un valdību vadītājus rīkoties, lai patiesi īstenotu spēkā esošos miera un attīstības instrumentus, un aicina visas valstis, kas ir parakstījušas Paktu par drošību, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, to pilnībā ievērot, lai izveidotu un nostiprinātu miera un drošības pamatus šajā reģionā; aicina ANO, ES un ĀS un Lielo ezeru reģiona draugu grupas valstis stingri un aktīvi atbalstīt pakta īstenošanas centienus;

| 17. | atzinīgi vērtē ICGLR jau īstenotās iniciatīvas un uzsver, ka ir svarīgi, lai efektīvi darbotos vienotais pārbaudes mehānisms un tiktu izveidoti un efektīvi norīkoti paredzētie neitrālie starptautiskie spēki; atzinīgi vērtē attiecīgo valstu aktīvo darbu nolūkā izveidot vienotu pārbaudes mehānismu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē ICGLR jau īstenotās iniciatīvas un uzsver, ka ir svarīgi, lai efektīvi darbotos vienotais pārbaudes mehānisms un tiktu izveidoti un efektīvi norīkoti paredzētie neitrālie starptautiskie spēki; atzinīgi vērtē attiecīgo valstu aktīvo darbu nolūkā izveidot vienotu pārbaudes mehānismu;

| 18. | mudina sniegt atbildes un veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz ANO Drošības padomes Sankciju komitejas ziņojumā un tā pielikumos minētajiem apgalvojumiem; |
| --- | --- |

18.

mudina sniegt atbildes un veikt turpmākus pasākumus attiecībā uz ANO Drošības padomes Sankciju komitejas ziņojumā un tā pielikumos minētajiem apgalvojumiem;

| 19. | atbalsta MONUSCO stabilizācijas misijas KDR turpināšanu, vienlaikus to stingri mudinot efektīvāk garantēt Kongo civiliedzīvotāju drošību un drošumu; iesaka MONUSCO un KDR valdībai veicināt un sekmēt vietēju miera iniciatīvu izstrādi, jo īpaši teritorijās ar smagu etnisko saspīlējumu, lai panāktu ilgstošu stabilitāti; |
| --- | --- |

19.

atbalsta MONUSCO stabilizācijas misijas KDR turpināšanu, vienlaikus to stingri mudinot efektīvāk garantēt Kongo civiliedzīvotāju drošību un drošumu; iesaka MONUSCO un KDR valdībai veicināt un sekmēt vietēju miera iniciatīvu izstrādi, jo īpaši teritorijās ar smagu etnisko saspīlējumu, lai panāktu ilgstošu stabilitāti;

| 20. | mudina KDR vadītājus īstenot visas nepieciešamās iniciatīvas, lai nostiprinātu demokrātiju un nodrošinātu visu Kongo valsts aktīvo pārstāvju dalību valsts pārvaldībā, ievērojot konstitucionālos un tiesiskos noteikumus; |
| --- | --- |

20.

mudina KDR vadītājus īstenot visas nepieciešamās iniciatīvas, lai nostiprinātu demokrātiju un nodrošinātu visu Kongo valsts aktīvo pārstāvju dalību valsts pārvaldībā, ievērojot konstitucionālos un tiesiskos noteikumus;

| 21. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības Komisijai un Padomei, ĀKK un ES Ministru padomei, ES Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomei, ANO Cilvēktiesību komitejai, ANO Īpašajam pārstāvim jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos, Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu dalībvalstīm un attiecīgo dalībvalstu prezidentiem, ministru prezidentiem un parlamentiem. |
| --- | --- |

21.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības Komisijai un Padomei, ĀKK un ES Ministru padomei, ES Padomei un Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ANO ģenerālsekretāram, ANO Drošības padomei, ANO Cilvēktiesību komitejai, ANO Īpašajam pārstāvim jautājumos par seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos, Starptautiskās konferences par Lielo ezeru reģionu dalībvalstīm un attiecīgo dalībvalstu prezidentiem, ministru prezidentiem un parlamentiem.

PREZIDIJA IESNIEGTIE ĀKK UN ES APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REGLAMENTA GROZĪJUMI SASKAŅĀ AR REGLAMENTA 35. PANTU

Apvienotās parlamentārās asamblejas reglaments

1. pants

Apvienotā parlamentārā asambleja

1.   ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju (turpmāk — „Asambleja”) izveidoja saskaņā ar 17. pantu Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses.

2.   Asambleju veido divas palātas ar vienādu skaitu ES un ĀKK valstu pārstāvju. Asamblejas locekļi ir Eiropas Parlamenta deputāti, no vienas puses, un katras ĀKK valsts parlamenta deputāti vai, ja deputātu nav, īpašos gadījumos, piemēram, force majeure situācijās, par kurām iepriekš ir rakstiski jāpaziņo Asamblejas Prezidijam, kā minēts 2. pantā (turpmāk — „Prezidijs”), šo valstu parlamentu iecelti pārstāvji, no otras puses. Ja kādā valstī nav parlamenta, attiecīgās ĀKK valsts pārstāvis bez balsstiesībām var piedalīties Asamblejā pēc tās iepriekšēja apstiprinājuma.

3.   Asamblejas locekļiem pilnvaras piešķir dokuments, ar ko personu apstiprina amatā un ko ĀKK valstu pārstāvju gadījumā izdod attiecīgās valsts kompetentā iestāde, bet Eiropas Parlamenta pārstāvju gadījumā — Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs.

2. pants

Prezidijs

1.   No katras Asamblejas palātas locekļu vidus atbilstīgi tās kārtībai tiek ievēlēti Prezidija locekļi.

2.   Prezidija sastāvā ir divi līdzpriekšsēdētāji vienādā statusā, kā arī 24 priekšsēdētāja vietnieki. Pusi Prezidija locekļu nominē ĀKK valstu pārstāvji, un otru pusi — Eiropas Parlamenta pārstāvji saskaņā ar kārtību, kādu katra no pusēm noteikusi.

3.   Prezidijs gatavo Asamblejas darbu, cieši seko pasākumu īstenošanai un rezolūciju pieņemšanai, kā arī veido nepieciešamos sakarus ar ĀKK un ES Ministru padomi un ar ĀKK un EP Vēstnieku komiteju.

4.   Prezidijs atbild par Asamblejas darba koordinēšanu.

5.   Prezidijs pēc tā līdzpriekšsēdētāju iniciatīvas sanāk vismaz četras reizes gadā; divas sanāksmes notiek dažu dienu laikā pirms Asamblejas sesijām.

6.   Prezidijs Asamblejai iesniedz debašu iespējamo darba kārtību. Prezidijs atbild par to, ka puse no darba kārtības punktiem pēc iespējas attiecas uz kopīgo interešu jautājumiem.

Tas var ierosināt uzstāšanās laika ierobežojumus.

7.   Prezidijs ir struktūra, kas atbild par jautājumiem saistībā ar pastāvīgo komiteju sastāvu un kompetenci kā minēts 25. pantā (turpmāk — „pastāvīgās komitejas”).

8.   Prezidijs atbild par pastāvīgo komiteju pilnvarošanu attiecībā uz ziņojumu un rezolūciju priekšlikumu sagatavošanu.

9.   Prezidijs var arī nodot jautājumus apspriešanai pastāvīgajās komitejās, kuras pēc tam var pieprasīt pilnvarojumu ziņojuma sagatavošanai par kādu īpašu tematu.

10.   Prezidijs ir atbildīgs par to turpmāko pasākumu uzraudzību, kas veikti saistībā ar Asamblejas rezolūcijām un lēmumiem. Attiecībā uz pastāvīgās komitejas iesniegtajām rezolūcijām turpmāko pasākumu uzraudzības pilnvaras var deleģēt attiecīgās pastāvīgās komitejas priekšsēdētājam un referentam.

10.a
     
  Prezidijs ir atbildīgs par diskusiju par konkrētiem cilvēktiesību gadījumiem, kas rīkojama aiz slēgtām durvīm.

11.   Prezidija sanāksmes nav atklātas.

3. pants

Pārējo iestāžu piedalīšanās

1.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 15. pantu ĀKK un ES Ministru padomi aicina
  Asambleju iepazīstināt ar tās gada
  ziņojumu
  par Partnerattiecību nolīguma īstenošanu. Pēc šīs iepazīstināšanas seko debates.

2.   ĀKK Ministru padome un ĀKK Vēstnieku komiteja, kā arī Eiropas Savienības Padome
  , Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk - "augstais pārstāvis")
  un Eiropas Komisija var apmeklēt Asamblejas sesijas pēc Prezidija uzaicinājuma.

2.a
     
  ĀKK Ministru padome, kā arī Eiropas Savienības Padome, augstais pārstāvis un Eiropas Komisija pēc Prezidija uzaicinājuma var piedalīties tā sanāksmēs par tēmām, kas skar to attiecīgās atbildības jomas.

4. pants

Novērotāji un citi viesi

1.   
  Savus pārstāvjus dalībai Asamblejas sesijās kā pastāvīgās novērotājas var nosūtīt šādas valstis:

| (a) | valstis, kurās notiek
  Partnerattiecību
  nolīguma ratifikācijas process
  ; |
| --- | --- |

(a)

valstis, kurās notiek
  Partnerattiecību
  nolīguma ratifikācijas process
  ;

| (b) | ĀKK grupas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(b)

ĀKK grupas dalībvalstis.

Pastāvīgās
  novērotājas
  valsts pārstāvim var dot vārdu Asamblejas sanāksmēs
  .

2.   
  Citas organizācijas vai struktūras kā novērotāji var piedalīties
  Asamblejas sesijās, pastāvīgo komiteju sanāksmēs un reģionālās parlamenta sanāksmēs
  pēc līdzpriekšsēdētāju uzaicinājuma un ar Prezidija piekrišanu
  .

Viņiem sesijā vai komiteju sanāksmēs dod vārdu ar Asamblejas vai attiecīgās komitejas prezidija piekrišanu, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

3.   
  Ne pastāvīgajiem novērotājiem, ne novērotājiem nav balsstiesību
  .

4.   
  Citu viesu, piemēram,
  pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piedalīšanos
  konsultatīvā statusā
  Asamblejas sesijās, pastāvīgo komiteju sanāksmēs un reģionālās parlamenta sanāksmēs izskata un, ja nepieciešams, apstiprina Prezidijs, katru gadījumu izskatot atsevišķi.

5. pants

Asamblejas sesijas

1.   Asamblejas sesijas notiek divas reizes gadā trīs dienu garumā; tās sasauc līdzpriekšsēdētāji, un tās pārmaiņus notiek kādā ĀKK valstī un Eiropas Savienības dalībvalstī, ja iespējams, tajā dalībvalstī, kura attiecīgajā brīdī ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts.

2.   Attiecībā uz sesiju norises vietas izvēli pārmaiņus jāņem vērā visas ĀKK valstu grupas un Eiropas Savienības dalībvalstis.

3.   Asamblejas ārkārtas sesiju līdzpriekšsēdētāji var sasaukt pēc Prezidija vai ĀKK un ES Ministru padomes pieprasījuma.

6. pants

Asamblejas reģionālās sanāksmes

1.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 3. punktu Asambleja var rīkot reģionālās sanāksmes. Par šīm sanāksmēm lemj pēc Prezidija vai attiecīgo reģionu pieprasījuma.

2.   Šajā Reglamentā “reģions” ir veidojums, ko nosaka ĀKK valstu parlamenti. Par visiem šādi noteiktiem veidojumiem galīgo apstiprinājumu sniedz Asambleja.

3.   Reģionālajās sanāksmēs piedalās viens parlamenta deputāts no katras ĀKK valsts attiecīgā reģiona, kā arī tikpat liels skaits Eiropas Parlamenta deputātu.

4.   Asambleja rīko ne vairāk kā trīs reģionālās sanāksmes gadā, katrai sanāksmei nepārsniedzot trīs dienas. Ja tiek rīkotas vairāk nekā divas sanāksmes, viena no tām notiek ĀKK valstī notiekošās sesijas ietvaros. Šajās sanāksmēs secinājumus pieņem paziņojuma veidā. Šis reglaments mutatis mutandis attiecas arī uz reģionālajām sanāksmēm.

5.   Reģionālajās sanāksmēs pievērš uzmanību reģionāliem un aktuāliem jautājumiem, jo īpaši, attiecīgā reģiona un valsts stratēģijas dokumentiem. Nākamajā Asamblejas sesijā pēc katras reģionālās sanāksmes iesniedz paveiktā darba pārbaudes ziņojumu.

5.a
     
  Pirms katras reģionālās sanāksmes par katru ĀKK reģionu sagatavo ziņojumu, kurš apspriežams saistībā ar šo reģionālo sanāksmi.

7. pants

Darba kārtība

1.   Prezidijs sagatavo sesijas darba kārtības projektu. Līdzpriekšsēdētāji minēto projektu iesniedz pieņemšanai Asamblejā. Tēmas ietver sadarbību attīstības jomā starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu.

Katras sesijas darba kārtības projektā ietver šāda veida tēmas:

| (i) | pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi. Vienā sesijā tādi var būt trīs. Ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumu garums ir noteikts šā reglamenta II pielikumā; |
| --- | --- |

(i)

pastāvīgo komiteju iesniegtie ziņojumi. Vienā sesijā tādi var būt trīs. Ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumu garums ir noteikts šā reglamenta II pielikumā;

| (ii) | pastāvīgo komiteju vai paša Prezidija iesniegtās neatliekamās tēmas. Tās var iekļaut tikai ārkārtas gadījumā, un sesijas laikā tās var būt tikai divas. Citas tēmas nosūta atbildīgajai pastāvīgajai komitejai; |
| --- | --- |

(ii)

pastāvīgo komiteju vai paša Prezidija iesniegtās neatliekamās tēmas. Tās var iekļaut tikai ārkārtas gadījumā, un sesijas laikā tās var būt tikai divas. Citas tēmas nosūta atbildīgajai pastāvīgajai komitejai;

| (iii) | nozīmīgas tēmas augsta līmeņa debatēm. |
| --- | --- |

(iii)

nozīmīgas tēmas augsta līmeņa debatēm.

2.   Neatliekamo tēmu gadījumā rezolūcijas priekšlikumu var iesniegt ĀKK valstu pārstāvis, politiskā grupa vai desmit locekļu. Rezolūciju priekšlikumiem jāattiecas ar steidzamiem jautājumiem, kas iekļauti attiecīgās sesijas darba kārtībā, un to apjoms nedrīkst pārsniegt šā Reglamenta II pielikumā noteikto garumu. Rezolūciju priekšlikumi jāiesniedz apspriešanai četras nedēļas pirms tās sesijas atklāšanas, kurā tos apspriedīs un kurā par tiem balsos.

3.   Steidzamos gadījumos līdzpriekšsēdētāji var atjaunināt darba kārtības projektu starp Prezidija sanāksmēm ar rakstiskās un/vai klusuma procedūras palīdzību.

4.   Rezolūciju priekšlikumus par neatliekamām tēmām iesniedz Prezidijā. Prezidijs pārbauda, vai visi rezolūciju priekšlikumi atbilst 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, vai tie ir iekļauti darba kārtībā un ir pieejami angļu un franču valodā. Prezidija priekšlikumus iesniedz Asamblejai apstiprināšanai.

5.   Prezidijs rezolūciju priekšlikumus par steidzamiem jautājumiem nosūta atbildīgajai komitejai informācijai.

8. pants

Kvorums

1.   Asamblejā kvorums veidojas, ja ir ieradusies trešā daļa pārstāvju gan no ĀKK valstīm, gan Eiropas Parlamenta.

2.   Neatkarīgi no balsošanā piedalījušos skaita balsojums ir spēkā, izņemot gadījumus, ja pirms balsošanas sākuma sanāksmes vadītājs pēc vismaz desmit locekļu iepriekšēja pieprasījuma konstatē, ka nav kvoruma. Ja nav kvoruma, balsošanu pārceļ uz nākamās sanāksmes dienas kārtību.

9. pants

Sanāksmju vadīšana

1.   Līdzpriekšsēdētāji kopīgi izlemj, kurš no viņiem vadīs katru Asamblejas sanāksmi.

2.   Sanāksmes vadītājs atklāj, pārtrauc un slēdz Asamblejas sanāksmes. Sanāksmes vadītājs nodrošina Reglamenta ievērošanu un kārtības uzturēšanu, dod vārdu runātājiem, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai, kā arī paziņo balsojuma rezultātus.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata, taču viņam jāatsakās no sanāksmes vadīšanas, ja viņš vēlas piedalīties debatēs.

4.   Abus līdzpriekšsēdētājus sēdes vadīšanā var aizstāt priekšsēdētāja vietnieks.

10. pants

Vietu izkārtojums

Deputātu sēdvietas Eiropas Parlamenta pārstāvjiem sakārtotas alfabētiskā secībā atkarībā no viņu uzvārda, bet ĀKK valstu pārstāvjiem — alfabētiskā secībā atkarībā no valsts, kuru viņi pārstāv, katrā nākamajā sesijā sākuma burtu nomainot uz nākamo secīgo alfabēta burtu.

11. pants

Oficiālās valodas

1.   Asamblejas oficiālās valodas ir angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru.

Visām sanāksmēm, kuras notiek parastajās Eiropas Parlamenta darba vietās, mutisko tulkošanu nodrošina visās klātesošo Eiropas Parlamenta deputātu darba valodās. Visām sanāksmēm, kuras notiek ārpus parastajām Eiropas Parlamenta darba vietām, mutisko tulkošanu nodrošina saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta iekšējiem noteikumiem, kas iekļauti Noteikumos par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas un tās struktūru sanāksmēm, kā paredzēts Eiropas Parlamenta Prezidija 2003. gada 10. februāra lēmumā (13). Katrā sanāksmē nodrošina tulkošanas pakalpojumus angļu un franču valodā.

2.   Asamblejas pieņemtos tiesību aktus publicē oficiālajās valodās. Sagatavošanas dokumentus un darba dokumentus publicē vismaz angliski un franciski.

12. pants

Procesa atklātums

Asamblejas sesijas ir atklātas, ja vien tā nepieņem pretēju lēmumu.

13. pants

Protokols

1.   Katras sēdes apspriežu protokolu, kurā iekļauti Asamblejas lēmumi un runātāju vārdi, izdala nākamajā sēdē.

2.   Apspriežu protokolu Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK valstis — veidā, kādu katra no tām uzskata par atbilstīgu. Sesijas pēdējās sēdes protokolu nākamās sēdes sākumā iesniedz apstiprināšanai, un visus protokolā izdarītos labojumus Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK valstis — veidā, kādu katra no tām uzskata par atbilstīgu.

14. pants

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi un paziņojumi presei

1.   Līdzpriekšsēdētāji, ja iespējams, pēc iepriekšējas apspriešanās ar Prezidija locekļiem var steidzamības kārtā ar rakstiskās un/vai klusuma procedūras palīdzību sniegt kopīgus paziņojumus par jebkādiem jautājumiem, kas ir saistīti ar ĀKK un ES partnerību. Šādu paziņojumu pamatā ir esošās rezolūcijas un deklarācijas. Pēc paziņojumu sniegšanas līdzpriekšsēdētājiem pirmām kārtām jāinformē Prezidijs, lai tiktu ierosinātas diskusijas, un, cik drīz vien iespējams, par to ir jāinformē visi Asamblejas locekļi.

2.   Ziņojumus presei sagatavo angļu un franču valodā. Tiem nav oficiālu dokumentu statusa.

15. pants

Tiesības uzstāties

1.   Asamblejas loceklis drīkst uzstāties tikai tad, kad viņu uzaicina sanāksmes vadītājs. Rezolūcijās vai debatēs pieminēto valstu pārstāvjiem ir tiesības atbildēt tām atvēlētajā laikā.

2.   Uzstāšanās laiku Asamblejas debatēs sadala vienlīdzīgi Eiropas Parlamenta un ĀKK valstu pārstāvjiem. Pēc sanāksmes vadītāja ierosinājuma Asambleja var lemt par uzstāšanās laika ierobežošanu. Deputāti var iesniegt rakstveida apsvērumus, kas papildina viņu paziņojumus un nepārsniedz 2 000 rakstu zīmes. Rakstiskos apsvērumus saglabā arhīvā to oriģinālajā valodā.

3.   Eiropas Parlamenta deputātiem uzstāšanās laiku piešķir saskaņā ar d’Honda (d’Hondt) sistēmu.

4.   ĀKK un ES Ministru padomes locekļus vai to ieceltos pārstāvjus, kā arī citu 3. panta 2. punktā minēto struktūru pārstāvjus un institūcijas uzklausa pēc viņu pieprasījuma.

5.   Izņemot 6. punktā noteiktos gadījumus, runātāju drīkst pārtraukt sanāksmes vadītājs tikai tad, ja runātājs pārsniedz piešķirto uzstāšanās laiku.

6.   Ja runātājs novirzās no temata, sanāksmes vadītājs viņam par to aizrāda. Ja runātājs turpina novirzīties no temata, sanāksmes vadītājs var viņam uz kādu noteiktu laiku aizliegt uzstāties.

16. pants

Balsstiesības un balsošanas veidi

1.   Visiem balsstiesīgajiem locekļiem ir viena balss, un to nedrīkst deleģēt.

2.   Parasti Asamblejā balso, paceļot roku. Ja apšauba šādi balsojot iegūto rezultātu, balsošana notiek ar krāsainām kartītēm vai arī elektroniski.

3.   Asambleja balso aizklāti, ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā ne mazāk kā desmit locekļu iesniedz rakstisku pieprasījumu.

4.   Lēmumu uzskata par pieņemtu tikai tad, ja tas ieguvis nodoto balsu vairākumu. Ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā ne mazāk kā pieci locekļi iesniedz pieprasījumu par šķirtu balsošanu, rīko balsošanu, kurā ĀKK valstu parlamentu pārstāvji un Eiropas Parlamenta deputāti balso atsevišķi un pārmaiņus savā starpā. Šādā gadījumā attiecīgo tekstu uzskata par pieņemtu tikai tad, ja to ar nodoto balsu vairākumu atbalsta gan ĀKK valstu parlamentu, gan Eiropas Parlamenta deputāti, kas piedalījušies balsojumā.

5.   Vienāda “par” un “pret” balsu skaita gadījumā priekšlikumu nepieņem. To var atkārtoti iesniegt apspriešanai nākamajā Asamblejas sesijā.

6.   Asambleja balso par atsevišķām punkta vai grozījuma teksta daļām gadījumā, ja līdz plkst. 10.00 balsošanas dienā pieprasījumu par to iesniedz ne mazāk kā pieci locekļi.

7.   Par jebkuru pieprasījumu, ko iesniedz saskaņā ar šā panta 3., 4. un 6. punktu, atbild tā autors, un to var attiecīgi atsaukt jebkurā brīdī pirms balsojuma.

17. pants

Balsojumu skaidrojumi

Jebkurš loceklis par galīgo balsojumu var sniegt pusotras minūtes ilgu mutisku skaidrojumu vai arī rakstisku skaidrojumu, kas nepārsniedz 200 vārdu. Rakstiskos skaidrojumus saglabā arhīvā to oriģinālajā valodā.

18. pants

Asamblejas rezolūcijas

1.   Saskaņā ar 7. pantu Asambleja balso par pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos iekļautajiem rezolūciju priekšlikumiem.

2.   Saskaņā ar 7. pantu Asambleja atbilstīgā gadījumā balso arī par jebkuriem rezolūciju priekšlikumiem attiecībā uz neatliekamām tēmām.

3.   Priekšsēdētājs autorus, kuru rezolūcijas ir par līdzīgām neatliekamām tēmām, aicina panākt kompromisu. Pēc debatēm Asambleja balso par katru kompromisa rezolūciju un tās grozījumiem. Pēc tam, kad pieņemta kompromisa rezolūcija, citas par to pašu tēmu iesniegtās rezolūcijas zaudē spēku.

4.   Asamblejas pieņemtās rezolūcijas pārsūta Eiropas Komisijai un ĀKK un ES Ministru padomei, kā arī visām pārējām ieinteresētajām pusēm. Komisija un ĀKK un ES Ministru padome nākamajā Asamblejas sesijā ziņo par saistībā ar pieņemtajām rezolūcijām veiktajiem turpmākajiem pasākumiem.

19. pants

Grozījumi

1.   Grozījumus var iesniegt balsstiesīgs ĀKK valsts pārstāvis, politiskā grupa vai desmit locekļu. Grozījumiem jāattiecas uz tekstu, kas jāgroza, un tie jāiesniedz rakstveidā. Pamatojoties uz šiem kritērijiem, sanāksmes vadītājs lemj, vai grozījumi ir pieņemami.

2.   Grozījumu iesniegšanas termiņu paziņo sesijas sākumā.

3.   Balsošanā prioritāte ir grozījumiem, nevis tekstam, uz kuru tie attiecas.

4.   Ja par vienu un to pašu teksta daļu iesniegti divi vai vairāki grozījumi, vispirms balso par to grozījumu, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta. Var ņemt vērā tikai tos mutiskos grozījumus, ar ko labo faktu vai valodas kļūdas. Par visiem pārējiem mutiskiem grozījumiem lemj Asambleja. Mutisko grozījumu neņem vērā, ja pret to, stāvot kājās, iebilst desmit locekļu.

20. pants

Jautājumi, uz kuriem sniedz rakstisku atbildi

1.   Jebkurš Asamblejas loceklis ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai var iesniegt jautājumus, uz kuriem jāsniedz rakstiskas atbildes.

2.   Jautājumus rakstveidā iesniedz Prezidijam, un, ja Prezidijs uzskata, ka tie ir pieņemami, tos attiecīgi pārsūta ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai. ĀKK un ES Ministru padomi vai Eiropas Komisiju lūdz sniegt rakstisku atbildi divu mēnešu laikā no dienas, kurā jautājums tām pārsūtīts.

3.   Jautājumus, uz kuriem sniegta atbilde, kopā ar atbildēm Eiropas Parlaments publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, savukārt ĀKK valstis — veidā, kādu katra no tām uzskata par atbilstīgu.

4.   Jautājumus, uz kuriem noteiktajā laika posmā nav atbildes, publicē tādā pašā veidā ar norādi, ka atbilde vēl nav sniegta.

21. pants

Jautājumu laiks

1.   Katrā sesijā Prezidija nolemtā laikā rīko jautājumu laiku ar ĀKK un ES Ministru padomi un Eiropas Komisiju, lai nodrošinātu abu šo iestāžu piedalīšanos visaugstākajā līmenī.

2.   Jebkurš Asamblejas loceklis var uzdot vienu jautājumu ĀKK un ES Ministru padomei un vienu jautājumu — Eiropas Komisijai. Par jautājumiem, kurus iesnieguši vairāki locekļi, vārdu dod tikai vienam.

3.   Jautājumus iesniedz rakstiski Prezidija noteiktajā termiņā.

4.   Neatliekamos gadījumos un ar to iestāžu piekrišanu, kurām jautājumi adresēti, līdzpriekšsēdētāji vai Prezidijs var izlemt par jautājuma iekļaušanu darba kārtībā pat tad, ja Prezidija noteiktais termiņš pagājis.

5.   Asamblejas līdzpriekšsēdētāji lemj par mutisko jautājumu pieņemamību. To reglamentē Partnerattiecību nolīguma darbības joma un saturs. Jautājumi par tematiem, kas jau iekļauti darba kārtībā
  apspriešanai ar attiecīgo iestādi
  , nav pieņemami. Jautājumus, kas atzīti par pieņemamiem, paziņo ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai. Līdzpriekšsēdētāji lemj par secību, kādā izskatīs jautājumus, uz kuriem sniedz mutisku atbildi. Līdzpriekšsēdētāji par savu lēmumu nekavējoties informē jautājuma iesniedzēju.

6.   Jautājumi nevar pārsniegt 100 vārdu. Jautājumam jābūt jautājuma, nevis apgalvojuma formā.

7.   Asambleja katrā sesijā paredz
  noteiktu laiku
  to jautājumu izskatīšanai
  , kuri uzdoti ĀKK un ES Ministru padomei un Eiropas Komisijai
  . Uz jautājumiem, kas paliek neatbildēti laika trūkuma dēļ, atbild rakstiski, ja vien jautājuma iesniedzējs neatsauc savu jautājumu.

8.   Uz jautājumu var atbildēt tikai iesniedzēja klātbūtnē vai arī tad, ja iesniedzējs līdz jautājumu laika sākumam līdzpriekšsēdētājiem rakstiski paziņojis sava aizstājēja vārdu.

9.   Ja nav ieradies ne jautājuma iesniedzējs, ne viņa aizstājējs, uz jautājumu sniedz rakstisku atbildi.

10.   ĀKK un ES Ministru
  padome
  vai Eiropas
  Komisija rakstiskas atbildes iesniedz iepriekš
  . Pamatjautājuma iesniedzējs var uzdot
  vienu
  īsu papildjautājumu
  , ja viņš ir ieradies, vai, pretējā gadījumā, jautājumu var uzdot viņa aizstājējs, taču ar nosacījumu, ka pamatjautājuma iesniedzējs pirms jautājumu laika sākšanās ir rakstiski paziņojis līdzpriekšsēdētājiem šā aizstājēja vārdu un uzvārdu
  . Sanāksmes vadītājs var noraidīt jebkuru jautājumu, kas neattiecas uz pamatjautājumu.
  Ja ir pietiekami daudz laika, pēc tam ĀKK un ES Ministru padomei vai Eiropas Komisijai var uzdot vēl citus jautājumus pēc brīvā mikrofona principa.

11.   Pēc vismaz desmit Asamblejas locekļu pieprasījuma ĀKK un ES Ministru padomes vai Eiropas Komisijas sniegtajai atbildei var sekot debates. Sanāksmes vadītājs nosaka minēto debašu ilgumu.

22. pants

ĀKK un ES Ministru padomes ziņojums par Partnerattiecību nolīguma īstenošanu

ĀKK un ES Ministru padomes
  ziņojumu
  par
  Partnerattiecību nolīguma īstenošanu
  , kurā, cita starpā, informē par pasākumiem Asamblejas pieņemto rezolūciju
  un ieteikumu
  īstenošanai, drukā visās oficiālajās valodās un izplata
  , lai Asambleja to varētu izmantot ikgadējās debatēs
  .

23. pants

Partnerattiecību nolīguma īstenošanas pārbaude

Neskarot 6. pantā minētos ziņojumus par reģioniem,
  Asambleja pēc Prezidija ierosinājuma var izraudzīties vienu līdzreferentu no ĀKK valsts un vienu — no ES, lai sagatavotu ziņojumu par kādu atsevišķu reģionu vai jebkuru citu jautājumu saistībā ar Partnerattiecību nolīguma īstenošanu.

24. pants

ĀKK un ES Ministru padomes lūgumi sniegt atzinumu

1.   Ja Asamblejai lūdz sniegt atzinumu par ĀKK un ES Ministru padomes lēmumu, lēmuma projektu, rezolūciju, ieteikumu vai atzinumu, šādu pieprasījumu iesniedz Prezidijā, kas jautājumu kopā ar ieteikumu nodod Asamblejai.

2.   Prezidijs var pieņemt galīgo lēmumu, ja ĀKK un ES Ministru padome paziņo, ka jautājums ir neatliekams.

25. pants

Pastāvīgās komitejas

1.   Asambleja izveido trīs pastāvīgās komitejas (14), kas attiecībā uz Partnerattiecību nolīguma īstenošanu atbild par šādām jomām:

| — | demokrātijas procesu veicināšana ar dialoga un apspriežu palīdzību; |
| --- | --- |

—

demokrātijas procesu veicināšana ar dialoga un apspriežu palīdzību;

| — | ekonomikas, finanšu un tirdzniecības jautājumi un Eiropas Attīstības fondu izmantošana; |
| --- | --- |

—

ekonomikas, finanšu un tirdzniecības jautājumi un Eiropas Attīstības fondu izmantošana;

| — | sociālie un vides jautājumi. |
| --- | --- |

—

sociālie un vides jautājumi.

2.   Atbilstoši Asamblejas darbības vispārējiem principiem pastāvīgās komitejas veido Asamblejas deputāti saskaņā ar 1. pantu, un tās darbojas, stingri ievērojot vienlīdzības principu.

3.   Pēc Prezidija ierosinājuma Asambleja pieņem pastāvīgo komiteju Reglamentu. Tas ir pievienots šī reglamenta pielikumā.

26. pants

Uzraudzības pagaidu komitejas

1.   Pēc Asamblejas ierosinājuma Prezidijs var izveidot uzraudzības pagaidu komitejas par īpašām tēmām saistībā ar Partnerattiecību nolīgumu vai jautājumiem, kurus šis nolīgums aptver. Vienlaicīgi var darboties ne vairāk kā divas šādas komitejas. Uzraudzības komitejām darbs jāpabeidz gada laikā.

2.   Šo komiteju kompetenci, sastāvu un pilnvaras nosaka Prezidijs.

27. pants

Semināri

1.   Lai veicinātu lielāku izpratni starp Eiropas Savienības un ĀKK valstu tautām, kā arī sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem, Asambleja regulāri organizē seminārus gan Eiropas Savienības, gan ĀKK valstīs.

2.   Par semināru rīkošanu atbild Prezidijs un uz tiem jo īpaši uzaicina cilvēkus, kas var sniegt Asamblejai tiešu informāciju par tādiem notikumiem politikā, ekonomikā, sabiedrībā un kultūrā, kas uztrauc sabiedrību.

2.a
     
  Dienā pirms katras Asamblejas sesijas atklāšanas notiek līdz trim semināriem. Ikviens referents sesijai sniedz īsu mutisku ziņojumu, pēc kura iespējamas debates.

28. pants

Misijas un delegācijas

1.   Prezidijs var lemt par faktu vākšanas un izpētes misiju nosūtīšanu uz ĀKK valstīm vai ES dalībvalstīm, kā arī starptautiskajām organizācijām, ja to atļauj budžeta līdzekļi. Arī Prezidijs vai Apvienotā asambleja pēc attiecīgās valsts uzaicinājuma var lemt par apvienoto delegāciju nosūtīšanu prezidenta vai parlamenta vēlēšanu novērošanai, ja tiek garantēta drošība un Eiropas Parlamenta deputātu gadījumā tiek nodrošināta atbilstība Eiropas Parlamenta iekšējiem noteikumiem. Saskaņā ar 29. pantā noteikto ciešas sadarbības principu Prezidijs var arī nosūtīt delegācijas uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un sociālo partneru sanāksmēm pat tad, ja tās nenotiek Briselē.

Prezidijam un nākamajai Asamblejas sesijai iesniedz ziņojumu. Nākamajā Prezidija sanāksmē iekļauj paveiktā darba kontroli par ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem.

2.   Līdzpriekšsēdētāji vai viņu vietnieki var Apvienotās parlamentārās asamblejas vārdā gan atsevišķi, gan kopīgi piedalīties augsta līmeņa sanāksmēs vai starptautisku parlamentāru struktūru sanāksmēs, uz kurām viņi ir aicināti saistībā ar saviem oficiālajiem pienākumiem. Veicot šādu misiju, ir jāpārstāv visa asambleja, un īstenotajām darbībām ir jāatspoguļo ĀKK un ES kopīgās intereses.

29. pants

Apspriedes ar pilsonisko sabiedrību

Asambleja veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka ĀKK un Eiropas Savienības valstis regulāri sazinās un apspriežas ar ĀKK un ES valstu ekonomikas un sociālo partneru pārstāvjiem, kā arī pārējiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai uzzinātu viņu viedokli par Partnerattiecību nolīguma mērķu īstenošanu. Šiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir iespēja apmeklēt reģionālās sanāksmes, pastāvīgo komiteju sanāksmes, kā arī piedalīties semināros. Prezidijs visos gadījumos pārbauda nosacījumus, ar kādiem šiem pārstāvjiem nosūta uzaicinājumus.

30. pants

Goda priekšsēdētājs

Pēc Prezidija ierosinājuma, kā arī izņēmuma gadījumos Asambleja goda priekšsēdētāja titulu var piešķirt kādam no iepriekšējiem līdzpriekšsēdētājiem. Ar šo goda nosaukumu Asambleja izsaka atzinību par izcilo attiecīgās personas darbu, ko tā Asamblejas labā veikusi savu pilnvaru laikā.

31. pants

Sekretariāts

Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs un ĀKK valstu ģenerālsekretariāta ģenerālsekretārs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai palīdzētu Asamblejai un nodrošinātu tās nevainojamu darbību. Viņi ir atbildīgi Prezidijam.

32. pants

Finanšu regula

Asambleja pieņem savu finanšu regulu, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem.

33. pants

Reglamenta interpretācija

Sanāksmes vadītājs vai Prezidijs pēc viņa lūguma izlemj jautājumus, kas attiecas uz šā Reglamenta interpretāciju.

34. pants

Reglamenta neievērošana

1.   Katrs loceklis var izteikt piezīmes par šā Reglamenta ievērošanu vai priekšlikumus par darba kārtību, tāpēc viņam vārdu dod vispirms. Piezīmes par Reglamenta neievērošanu vai procedūras priekšlikumu var izklāstīt ne ilgāk kā divas minūtes.

2.   Sanāksmes vadītājs pēc pieprasījuma var dot vārdu ne ilgāk kā divas minūtes vienam runātājam, kas iebilst pret priekšlikumiem.

3.   Nevienam citam runātājam vārdu vairs nedod.

4.   Sanāksmes vadītājs paziņo savu lēmumu attiecībā uz piezīmēm par Reglamenta ievērošanu. Pirms tam viņš var apspriesties ar Prezidiju.

35. pants

Reglamenta pārskatīšana

1.   Par Reglamenta grozījumiem Asambleja lemj, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumiem un pēc apspriešanās ar Politikas lietu komiteju.

2.   Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem nobalso lielākā daļa pārstāvju no abām Asamblejas grupām.

3.   Šā Reglamenta grozījumi stājas spēkā pirmajā sesijas dienā pēc tās sesijas, kad to pieņem, ja balsošanas laikā nav noteikts citādi.

I PIELIKUMS.

Pastāvīgo komiteju kompetence, pienākumi, sastāvs un procedūras

1. pants

Ir trīs pastāvīgās parlamentārās komitejas, kurām ir turpmāk minētās pilnvaras un pienākumi.

| I. | POLITIKAS LIETU KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | politiskais dialogs (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pants), attīstība un organizatoriskie jautājumi; |
| --- | --- | --- |

I.

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

politiskais dialogs (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 8. pants), attīstība un organizatoriskie jautājumi;

| 2. | cilvēktiesību, demokrātijas un labas valsts pārvaldes ievērošana un veicināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. pants); |
| --- | --- |

2.

cilvēktiesību, demokrātijas un labas valsts pārvaldes ievērošana un veicināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 9. pants);

| 3. | miera veidošanas politika un konfliktu novēršana un atrisināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pants); |
| --- | --- |

3.

miera veidošanas politika un konfliktu novēršana un atrisināšana (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 11. pants);

| 4. | migrācijas jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 13. pants); |
| --- | --- |

4.

migrācijas jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 13. pants);

| 5. | Asamblejas sakari ar attiecīgām starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

5.

Asamblejas sakari ar attiecīgām starptautiskām organizācijām.

Saskaņā ar Asamblejas Reglamenta 28. pantu šī komiteja saskaņos faktu vākšanas un izpētes misiju darbu, īpaši vēlēšanu novērošanas misiju darbu.

| II. | EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | ekonomikas attīstība un tirdzniecības sadarbība, kā arī attīstības un partnerības iespēju veicināšana; |
| --- | --- | --- |

II.

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

ekonomikas attīstība un tirdzniecības sadarbība, kā arī attīstības un partnerības iespēju veicināšana;

| 2. | makroekonomikas un strukturālās reformas, ekonomikas nozaru attīstība un tūrisms (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 22. līdz 24. pants); |
| --- | --- |

2.

makroekonomikas un strukturālās reformas, ekonomikas nozaru attīstība un tūrisms (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 22. līdz 24. pants);

| 3. | jauni ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumi, pieeja tirgum un pakāpeniska ĀKK valstu iekļaušana pasaules ekonomikā (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 34. līdz 37. pants); |
| --- | --- |

3.

jauni ĀKK un ES tirdzniecības nolīgumi, pieeja tirgum un pakāpeniska ĀKK valstu iekļaušana pasaules ekonomikā (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 34. līdz 37. pants);

| 4. | tirdzniecība un darba standarti (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 50. pants); |
| --- | --- |

4.

tirdzniecība un darba standarti (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 50. pants);

| 5. | lauku attīstība, zivsaimniecība un pārtikas nekaitīgums (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 53. un 54. pants); |
| --- | --- |

5.

lauku attīstība, zivsaimniecība un pārtikas nekaitīgums (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 53. un 54. pants);

| 6. | visi jautājumi par sadarbību attīstības finansēšanai, tostarp Eiropas Attīstības fondu pasākumu īstenošanas kontrole. |
| --- | --- |

6.

visi jautājumi par sadarbību attīstības finansēšanai, tostarp Eiropas Attīstības fondu pasākumu īstenošanas kontrole.

| III. | SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

  Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:






  1. | sabiedrības un indivīda attīstība; |
| --- | --- | --- |

III.

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

Šī komiteja atbild par šādiem jautājumiem:

1.

sabiedrības un indivīda attīstība;

| 2. | sociālā infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp veselības un izglītības jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 25. pants); |
| --- | --- |

2.

sociālā infrastruktūra un pakalpojumi, tostarp veselības un izglītības jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 25. pants);

| 3. | jaunatnes un kultūras jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 26. un 27. pants); |
| --- | --- |

3.

jaunatnes un kultūras jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 26. un 27. pants);

| 4. | ar dzimumu saistīti jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 31. pants); |
| --- | --- |

4.

ar dzimumu saistīti jautājumi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 31. pants);

| 5. | vide un dabas resursi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 32. pants). |
| --- | --- |

5.

vide un dabas resursi (ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 32. pants).

2. pants

1.   Visiem Asamblejas locekļiem ir tiesības būt kādā no pastāvīgajām komitejām.

2.   Komitejās darbojas 52 locekļu, un tajās ir vienāds skaits Eiropas Parlamenta deputātu, no vienas puses, un ĀKK valstu parlamentu deputātu, no otras puses. Ja ĀKK valstu skaits pieaug, proporcionāli palielinās arī vietu skaits pastāvīgajās komitejās.

3.   Ar komitejas Prezidija uzaicinājumu locekļi padomdevēja statusā var apmeklēt arī to komiteju sanāksmes, kurās viņi nedarbojas, vai arī gadījumā, ja diskusijas tēma attiecas uz viņu valsti vai reģionu.

4.   Tiem pārstāvjiem, kas nav Parlamenta deputāti, ļauj piedalīties sanāksmēs tikai tad, ja diskusijas tēma attiecas uz viņu valsti, taču viņiem nav balsstiesību.

5.   Ja vien komiteja nelemj citādi, visas sanāksmes ir atklātas.

3. pants

1.   Komiteju sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Asamblejas sastāvs.

2.   Komitejas no savu locekļu vidus ievēlē komitejas Prezidiju uz vienu gadu.

3.   Komitejas Prezidija sastāvā ir divi līdzpriekšsēdētāji (viens Eiropas Parlamenta pārstāvis un viens ĀKK valstu pārstāvis) un četri līdzpriekšsēdētāju vietnieki (divi pārstāvji no ĀKK valstīm un divi Eiropas Parlamenta pārstāvji).

4.   Komitejas kopīgi vada Eiropas Parlamenta deputāts un ĀKK valsts parlamenta deputāts.

5.   Saskaņā ar Reglamenta 2. pantu komitejas var iecelt referentus, lai izskatītu īpašus jautājumus, kas ir to kompetencē, un sagatavotu ziņojumus, ko iesniedz Asamblejai ar Prezidija atļauju.

Ziņojumos iekļautajiem rezolūciju priekšlikumiem var pievienot paskaidrojumu, kas nedrīkst pārsniegt četras lappuses.

6.   Pastāvīgās komitejas, nesagatavojot paziņojumu, var izskatīt citus darba kārtības jautājumus un rakstiski darīt zināmu Prezidijam to, ka šie jautājumi ir apspriesti.

7.   Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 3. punktu Komitejas arī veicina dialogu ar nevalstiskajiem dalībniekiem, īpaši ar uzklausīšanu palīdzību.

8.   Komitejas par savu darbību ziņo Asamblejai.

4. pants

1.   Komiteju sesijas sasauc līdzpriekšsēdētāji, un tās notiek ne vairāk kā četras reizes gadā, un divas no tām — Asamblejas sesijas laikā.

2.   Jebkurš deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā. Attiecībā uz kārtību komitejas sanāksmēm mutatis mutandis piemēro Asamblejas Reglamenta 3. pantu (pārējo iestāžu dalība), 4. pantu (novērotāji), 8. pantu (kvorums), 9. pantu (sanāksmju vadīšana), 16. pantu (balsstiesības un balsošanas veidi) un 29. pantu (apspriedes ar pilsonisko sabiedrību).

II PIELIKUMS

Tekstu garums

Uz tulkošanai un pavairošanai iesniegtajiem tekstiem attiecas šādi maksimālie ierobežojumi:

| — | paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti un faktu vākšanas komandējumu ziņojumi — 6 lappuses; |
| --- | --- |

—

paskaidrojumi, sagatavošanas darba dokumenti un faktu vākšanas komandējumu ziņojumi — 6 lappuses;

| — | ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumi un steidzami jautājumi — 4 lappuses, ieskaitot apsvērumus, bet neieskaitot norādes. |
| --- | --- |

—

ziņojumos iekļauto rezolūciju priekšlikumi un steidzami jautājumi — 4 lappuses, ieskaitot apsvērumus, bet neieskaitot norādes.

Ar lappusi saprot 1 500 iespiestas rakstu zīmes garu tekstu (bez atstarpēm).

Šo pielikumu var grozīt ar vienkāršu Prezidija lēmumu.

IIA PIELIKUMS

Politisko grupu sanāksmes

Eiropas Parlamenta politiskās grupas, kā arī Eiropas Parlamenta deputāti un ĀKK valstu parlamentu deputāti atbilstoši savai politiskajai piederībai var pulcēties sanāksmēs Asamblejas sesiju laikā, taču šādas sanāksmes nedrīkst rīkot vienlaikus ar pašas Asamblejas sanāksmēm. Šādās deputātu sanāksmēs nodrošina mutisko tulkošanu.

IIB PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta noteikumi par mutisko un rakstisko tulkošanu (šī Reglamenta 11. pants)

Mutiskā un rakstiskā tulkošana

   (15)

| a) | Ikvienā sanāksmē, kas organizēta Eiropas Parlamenta parastajās darba vietās:










  (i) | mutisko tulkošanu nodrošina visās tajās valodās, kas ir darba valodas klātesošajiem Apvienotās parlamentārās asamblejas dalībniekiem no Eiropas Savienības puses; |
| --- | --- | --- |

a)

Ikvienā sanāksmē, kas organizēta Eiropas Parlamenta parastajās darba vietās:

(i)

mutisko tulkošanu nodrošina visās tajās valodās, kas ir darba valodas klātesošajiem Apvienotās parlamentārās asamblejas dalībniekiem no Eiropas Savienības puses;

| (ii) | par klātesošiem šā punktā nozīmē uzskata tos deputātus, kuri piedalās visās asamblejas sesijas sēdēs, kā arī Prezidija sanāksmēs un to pastāvīgo komiteju sanāksmēs, kurās tie darbojas; |
| --- | --- |

(ii)

par klātesošiem šā punktā nozīmē uzskata tos deputātus, kuri piedalās visās asamblejas sesijas sēdēs, kā arī Prezidija sanāksmēs un to pastāvīgo komiteju sanāksmēs, kurās tie darbojas;

| (iii) | rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

(iii)

rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā.

| b) | Ikvienā sanāksmē, kas organizēta ārpus Eiropas Parlamenta parastajām darba vietām:










  (i) | mutisko tulkošanu ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā parasti nodrošina angļu, franču, vācu, spāņu, itāļu un portugāļu valodā; izņēmuma gadījumos var apsvērt iespēju īpašās sanāksmēs nodrošināt mutisko tulkošanu citās valodās (piemēram, Padomes prezidējošās valsts valodā).



  Ja divas nedēļas pirms paredzētās sanāksmes ir skaidrs, ka tajā piedalīsies mazāk nekā trīs kādā no šīm valodām runājošu deputātu, mutisko tulkošanu attiecīgajā valodā nenodrošina.


  Piedalīšanos sanāksmēs pierāda ar šādiem dokumentiem:







  — | attiecībā uz sanāksmēm ārpus Eiropas Savienības — pamatojoties uz Eiropas Parlamenta akreditētā ceļojumu aģentūrā rezervētu aviobiļeti vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Ikvienā sanāksmē, kas organizēta ārpus Eiropas Parlamenta parastajām darba vietām:

(i)

mutisko tulkošanu ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā parasti nodrošina angļu, franču, vācu, spāņu, itāļu un portugāļu valodā; izņēmuma gadījumos var apsvērt iespēju īpašās sanāksmēs nodrošināt mutisko tulkošanu citās valodās (piemēram, Padomes prezidējošās valsts valodā).

—

attiecībā uz sanāksmēm ārpus Eiropas Savienības — pamatojoties uz Eiropas Parlamenta akreditētā ceļojumu aģentūrā rezervētu aviobiļeti vai

| — | attiecībā uz sanāksmēm Eiropas Savienībā — pamatojoties uz politisko grupu iesniegtiem sarakstiem Eiropas Savienības līdzsekretariātā, kā arī uzrādot rezervētu transporta biļeti un/vai viesnīcas rezervāciju; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sanāksmēm Eiropas Savienībā — pamatojoties uz politisko grupu iesniegtiem sarakstiem Eiropas Savienības līdzsekretariātā, kā arī uzrādot rezervētu transporta biļeti un/vai viesnīcas rezervāciju;

| (ii) | sanāksmei sākoties, to mutiski tulko visās paredzētajās valodās, pat ja attiecīgajā sanāksmē kādā no šīm valodām runājošu deputātu ir mazāk nekā trīs; |
| --- | --- |

(ii)

sanāksmei sākoties, to mutiski tulko visās paredzētajās valodās, pat ja attiecīgajā sanāksmē kādā no šīm valodām runājošu deputātu ir mazāk nekā trīs;

| (iii) | ja pēc i) apakšpunkta noteikumu piemērošanas uzņēmējvalsts valoda nav viena no Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā pārstāvētajām valodām, kurām nodrošina mutisko tulkojumu, aktīvu un pasīvu mutisko tulkošanu šajā valodā tomēr var nodrošināt papildus, taču ar noteikumu, ka tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

(iii)

ja pēc i) apakšpunkta noteikumu piemērošanas uzņēmējvalsts valoda nav viena no Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijā pārstāvētajām valodām, kurām nodrošina mutisko tulkojumu, aktīvu un pasīvu mutisko tulkošanu šajā valodā tomēr var nodrošināt papildus, taču ar noteikumu, ka tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām;

| (iv) | rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā. |
| --- | --- |

(iv)

rakstisko tulkošanu attiecībā uz minētajām sanāksmēm nodrošina angļu un franču valodā.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2012. gada 29. novembrī Paramaribo (Surinama).

1

(2)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2012. gada 29. novembrī Paramaribo (Surinama).

2

(3)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2012. gada 29. novembrī Paramaribo (Surinama).

3

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0029.

4

(5)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2012. gada 29. novembrī Horsensā (Dānijā).

5

(6)  OV C 327, 10.11.2011, 38. lpp.

6

(7)  OV C 145, 23.05.12., 34. lpp.

7

(8)  Dok. Nr. 14361/2010.

8

(9)  Dok. Nr. 8067/2012.

9

(10)  SC/10737

10

(11)  SC/10767.

11

(12)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2012. gada 29. novembrī Paramaribo (Surinami).

12

(13)  Sk. IIB pielikumu.

13

(14)  Sīkāk izstrādātus noteikumus sk. I pielikumā.

14

(15)  
  Skatīt arī Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, īpaši tā 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu.

15

Skatīt arī Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību, īpaši tā 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu.

---