# Euroopa Liidu C 157/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.157.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 157 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide4. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.157.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 157

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide4. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 157/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 157/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 157/02 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,50 % 1. juuni 2013 – Euro vahetuskurss | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 157/02

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,50 % 1. juuni 2013 – Euro vahetuskurss

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 157/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 157/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 4 |
| 2013/C 157/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 157/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 157/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

4

2013/C 157/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 157/01

2. mail 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6898 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6898 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/2

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,50 % 1. juuni 2013

Euro vahetuskurss (2)

3. juuni 2013

2013/C 157/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3008 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,37 |
| DKK | Taani kroon | 7,4542 |
| GBP | Inglise nael | 0,85180 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5723 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2456 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5970 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,753 |
| HUF | Ungari forint | 295,40 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7015 |
| PLN | Poola zlott | 4,2666 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4080 |
| TRY | Türgi liir | 2,4605 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3457 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3455 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0989 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6268 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6367 |
| KRW | Korea vonn | 1 467,09 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,9658 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9761 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5415 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 753,98 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0312 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,709 |
| RUB | Vene rubla | 41,5710 |
| THB | Tai baat | 39,622 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7752 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5982 |
| INR | India ruupia | 73,8140 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3008

JPY

Jaapani jeen

130,37

DKK

Taani kroon

7,4542

GBP

Inglise nael

0,85180

SEK

Rootsi kroon

8,5723

CHF

Šveitsi frank

1,2456

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5970

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,753

HUF

Ungari forint

295,40

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7015

PLN

Poola zlott

4,2666

RON

Rumeenia leu

4,4080

TRY

Türgi liir

2,4605

AUD

Austraalia dollar

1,3457

CAD

Kanada dollar

1,3455

HKD

Hongkongi dollar

10,0989

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6268

SGD

Singapuri dollar

1,6367

KRW

Korea vonn

1 467,09

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,9658

CNY

Hiina jüaan

7,9761

HRK

Horvaatia kuna

7,5415

IDR

Indoneesia ruupia

12 753,98

MYR

Malaisia ringit

4,0312

PHP

Filipiini peeso

54,709

RUB

Vene rubla

41,5710

THB

Tai baat

39,622

BRL

Brasiilia reaal

2,7752

MXN

Mehhiko peeso

16,5982

INR

India ruupia

73,8140

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 157/03

| 1. | 28. mail 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames PAI partners SAS („PAI”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja R&R Ice Cream Sàrl („R&R Group”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

28. mail 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames PAI partners SAS („PAI”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja R&R Ice Cream Sàrl („R&R Group”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | PAI: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, mis keskendub selliste suurte ja keskmise suurusega ettevõtete omandamisele, mille peakorter on Euroopas või mida juhitakse Euroopast; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

PAI: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv fond, mis keskendub selliste suurte ja keskmise suurusega ettevõtete omandamisele, mille peakorter on Euroopas või mida juhitakse Euroopast;

| — | R&R Group: jäätisetoodete tootmine. |
| --- | --- |

—

R&R Group: jäätisetoodete tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/4

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 157/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„DINDE DE BRESSE”

EÜ nr: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muu (viited kontrolliasutustele) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Riiklikud nõuded

—

☒

Muu (viited kontrolliasutustele)

2.   Muudatus(t)e liik

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

3.1.   Punkt „Toote kirjeldus”

Toote kirjelduses on täpsustatud lindude kasvuperioodi pikkust, milleks on ette nähtud vähemalt 28 nädalat.

Eemaldatud on teave kalkunite maksimumkaalu kohta.

Kalkunit „Dinde de Bresse” ei ole lubatud turustada väljaspool aastalõpupühi, täpsustatud on, et kõnealune ajavahemik on 1. novembrist kuni 31. jaanuarini, sõltuvalt kuupäevast, millal kalkunitibud kasvatamiseks võetakse.

Täpsustatud on kalkunite erinevaid esitlusviise: kalkuneid võib turustada „siseelunditest osaliselt puhastatuna”, „kuumtöötlemisvalmina” või „siseelunditest puhastatuna” koos pea ja kaelaga. Kalkunid peavad vastama järgmistele nõuetele: neil peab olema nõuetekohane lihakus; rümp peab olema küllaldase rasvakihiga kaetud, lihav ning väljakujunenud rinnatükkidega; nahk peab olema õhuke, puhas, ilma suletüügaste, rebendite ja muljutud kohtade ning ebahariliku värvita.

3.2.   Punkt „Geograafiline piirkond”

Täpsustatud on geograafilises piirkonnas aset leidvaid tootmisetappe: kaitstud päritolunimetusega kalkuneid tuleb kasvatada, tappa ning müügiks ette valmistada üksnes määratletud geograafilises piirkonnas. Ka kalkunite kitkumispiirkonna viimistlemine ning „kaeluste” puhastamine peab olema ettevõtjate poolt läbi viidud geograafilises piirkonnas. Kõnealune ettevalmistusetapp, mille alusel on võimalik eristada päritolunimetusega „Dinde de Bresse” kalkuneid ülejäänud kalkunitest, tagab toote hea esitlusviisi ning kvaliteedi.

Parandatud on ka kommuunide loetelus esinenud vead ning spetsifikaadi juurde on lisatud geograafilise piirkonna kaart.

3.3.   Punkt „Tootmismeetod”

Täpsustatud on kalkuni „Dinde de Bresse” söötmise üldeeskirju.

| — | Kehtestatud on täielik keeld kasutada kalkuni „Dinde de Bresse” söödas, sealhulgas algetapis antavas söödas, geneetiliselt muundatud organisme, samuti on keelatud kasvatada ettevõtetes geneetiliselt muundatud taimeliike. |
| --- | --- |

—

Kehtestatud on täielik keeld kasutada kalkuni „Dinde de Bresse” söödas, sealhulgas algetapis antavas söödas, geneetiliselt muundatud organisme, samuti on keelatud kasvatada ettevõtetes geneetiliselt muundatud taimeliike.

| — | Selleks et tagada kasvuperioodil kalkunite hea tervis, nähakse spetsifikaadis ette võimalus pidada äärmuslike kliimatingimuste (tugev kuumus, äike) korral linde siseruumides. |
| --- | --- |

—

Selleks et tagada kasvuperioodil kalkunite hea tervis, nähakse spetsifikaadis ette võimalus pidada äärmuslike kliimatingimuste (tugev kuumus, äike) korral linde siseruumides.

| — | Lindude joogivees on lubatud kasutada vett hapestavaid ja puhastavaid lisandeid. Kõnealuste lisandite kasutamine aitab ära hoida haiguste tekke ning tagab kalkunitele antava joogivee puhtuse ja kvaliteedi. |
| --- | --- |

—

Lindude joogivees on lubatud kasutada vett hapestavaid ja puhastavaid lisandeid. Kõnealuste lisandite kasutamine aitab ära hoida haiguste tekke ning tagab kalkunitele antava joogivee puhtuse ja kvaliteedi.

| — | Täpsustatud on ka erinevatel kasvuetappidel antava sööda koostist. |
| --- | --- |

—

Täpsustatud on ka erinevatel kasvuetappidel antava sööda koostist.

| — | Algetapp: lisatud on loend algetapis kasutatavatest söödatoorainete kategooriatest, mis on parema kvaliteediga kui tavasööt (teravilja ja selle kõrvalsaaduste protsent ning maisi kasutamine algetapi teises faasis); täpsustatud on ka sööda koostist. |
| --- | --- |

—

Algetapp: lisatud on loend algetapis kasutatavatest söödatoorainete kategooriatest, mis on parema kvaliteediga kui tavasööt (teravilja ja selle kõrvalsaaduste protsent ning maisi kasutamine algetapi teises faasis); täpsustatud on ka sööda koostist.

| — | Kasvuetapis söödana kasutatavate piimasaaduste puhul on kindlaks määratud söödas pulbri kujul esinevate piimasaaduste sisalduse alampiir (5 % koguratsioonist). |
| --- | --- |

—

Kasvuetapis söödana kasutatavate piimasaaduste puhul on kindlaks määratud söödas pulbri kujul esinevate piimasaaduste sisalduse alampiir (5 % koguratsioonist).

| — | Lindude viimases kasvuetapis, nuumamise ajal, kontrollitakse, et kalkuni „Dinde de Bresse” sööt vastaks nõuetele, s.t et tegemist oleks kasvu kiirendava söödaga, millesse võib veel lisada riisi ja kartuleid. |
| --- | --- |

—

Lindude viimases kasvuetapis, nuumamise ajal, kontrollitakse, et kalkuni „Dinde de Bresse” sööt vastaks nõuetele, s.t et tegemist oleks kasvu kiirendava söödaga, millesse võib veel lisada riisi ja kartuleid.

3.4.   Punkt „Seos geograafilise piirkonnaga”

See punkt kirjutati ümber, et tuua esile geograafilise piirkonna ja toote eripära ning toote seos geograafilise piirkonnaga. Punkt lisati vastavalt 20. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta.

3.5.   Punkt „Kontrolliasutustega seotud viited”

Punkti on ajakohastatud. Sellesse on lisatud KPNiga seotud kontrolle tegeva sertifitseerimisasutuse kontaktandmed.

3.6.   Punkt „Märgistus”

Täpsustatud on identifitseerimistähiste sisu ja nende väljaandmise ning kinnitamise korda, nimetuse „Bresse” kasutamist saatedokumentidel ja arvetel ning andmeid plommil ja märgistusel.

3.7.   Punkt „Riiklikud nõuded”

Kooskõlas kontrollisüsteemi riikliku reformiga on spetsifikaati lisatud tabel, mis sisaldab peamisi kontrollitavaid kohti ning nende hindamismeetodeid.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„DINDE DE BRESSE”

EÜ nr: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Dinde de Bresse”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kalkun „Dinde de Bresse” kuulub kodukalkunite liiki Meleagris Gallopavo dom. Täisikka jõudes on kalkunil järgmised iseloomulikud tunnused: musta värvi sulestik, punane lott, mustad ning ühtlaselt siledad peenikesed koivad, valge nahk ning liha.

KPNiga märgistatakse üle 28 nädala vanused emas- ja isaskalkunid, kelle liha turustatakse aastalõpupühade ajal 1. novembrist kuni 31. jaanuarini sõltuvalt kuupäevast, millal kalkunitibud kasvatamiseks võetakse.

Kalkuneid tuleb turustada „siseelunditest osaliselt puhastatutena” ning nad peavad vastama järgmistele nõuetele: nad peavad olema nõuetekohase lihakusega ning küllaldase rasvakihiga kaetud, lihavad ning väljakujunenud rinnatükkidega; nende nahk peab olema puhas, ilma suletüügaste, rebendite ja muljutud kohtade ning ebahariliku värvita; rasvakiht peab olema niivõrd paks, et selgroolülisid ei oleks näha; rinnak peab olema loomuliku kujuga, moondamata. Jäsemed peavad olema murdudeta. Kaelale alles jäetud sulgedest „kaelus” peab olema puhas. Koivad peavad olema igasugusest mustusest puhastatud.

Kalkunite kaal peab olema vähemalt

| | 3 kg siseelunditest osaliselt puhastatud emaskalkunite puhul, |
| --- | --- |

3 kg siseelunditest osaliselt puhastatud emaskalkunite puhul,

| | 5,5 kg siseelunditest osaliselt puhastatud isaskalkunite puhul. |
| --- | --- |

5,5 kg siseelunditest osaliselt puhastatud isaskalkunite puhul.

Viisid „kuumtöötlemiseks valmis” ja „siseelunditest puhastatud” koos pea ja kaelaga on lubatud üksnes tingimusel, kui jäsemed (v.a varbad) ei ole ära lõigatud.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Kalkuneid kasvatatakse kolmes järjestikuses etapis, milleks on algetapp, kasvuetapp ja nuumamine.

Algetapp kestab maksimaalselt 10 nädalat. Algetapi esimeses faasis (kuni 28. päevani) antakse kalkunitele sööta, mis sisaldab vähemalt 30 % teravilja ja selle kõrvalsaadusi; teises faasis (29.–70. päevani) antav sööt peab sisaldama vähemalt 50 % teravilja ja selle kõrvalsaadusi, millest omakorda 20 % peab moodustama mais.

Algetapi söödamaterjal ei pea olema pärit geograafilisest piirkonnast. Söödamaterjaliks on eranditult taimset ja mineraalset päritolu tooted ning piimasaadused:

| — | teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused; |
| --- | --- |

—

teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused;

| — | õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted või nende kõrvalsaadused (taimsetest õlidest on lubatud vaid rafineeritud õli ja toorõli); |
| --- | --- |

—

õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted või nende kõrvalsaadused (taimsetest õlidest on lubatud vaid rafineeritud õli ja toorõli);

| — | kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted või nende kõrvalsaadused; |
| --- | --- |

—

kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted või nende kõrvalsaadused;

| — | mugulad ja juurikad (nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused): peet, kartul; |
| --- | --- |

—

mugulad ja juurikad (nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused): peet, kartul;

| — | muud seemned ja viljad (nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused): viinamari; |
| --- | --- |

—

muud seemned ja viljad (nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused): viinamari;

| — | sööt, s.h koresööt: lutsern ja selle derivaadid; |
| --- | --- |

—

sööt, s.h koresööt: lutsern ja selle derivaadid;

| — | muud taimed, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused: suhkruroomelass, suhkur, merevetikad; |
| --- | --- |

—

muud taimed, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused: suhkruroomelass, suhkur, merevetikad;

| — | piimasaadused piim, petipiim, vadak; |
| --- | --- |

—

piimasaadused piim, petipiim, vadak;

| — | mineraalid: dikaltsiumfosfaat, kaltsiumkarbonaat, naatriumvesinikkarbonaat, sool, magneesium. |
| --- | --- |

—

mineraalid: dikaltsiumfosfaat, kaltsiumkarbonaat, naatriumvesinikkarbonaat, sool, magneesium.

Toidu rasvasisaldus ei tohi ületada 6 %.

Algetapis on lubatud kasutada kehtivate eeskirjadega ette nähtud söödalisandeid. Silmas tuleb pidada järgmisi piiranguid:

| — | tehnoloogilised söödalisandid, mis kuuluvad emulgaatorite, stabilisaatorite, paksendajate ning želeerivate ainete rühma, on keelatud. |
| --- | --- |

—

tehnoloogilised söödalisandid, mis kuuluvad emulgaatorite, stabilisaatorite, paksendajate ning želeerivate ainete rühma, on keelatud.

Kasvuetapp kestab vähemalt 15 nädalat. Lisaks jalutusrajal tarbitud taimedele antakse kalkunitele kasvu kiirendavat sööta, mis koosneb keedetud, purustatud või jahvatatud teraviljadest (välistatud on kõik muud töötlemisviisid) ja piimasaadustest. Mais peab moodustama 50 % koguratsioonist. Piimasaadused koosnevad nii piimast kui piima kõrvalsaadustest, mida võib söödaks anda vedeliku või pulbrina ja teraviljadega segatult. Piimasaaduste erandkorras kuivtoiduna kasutamise korral peab pulber moodustama vähemalt 5 % koguratsioonist. Kasvuetapis peab söödana kasutatav teravili olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast, piimasaadustele see ei kehti.

Kasvuetapile järgneb vähemalt kolme nädala pikkune lindude nuumamisperiood, mis leiab aset ventileeritud ning segavate faktoriteta kinnises ruumis. Sel etapil antakse kalkunitele kasvu kiirendavat sööta, vajadusel võib lisada riisi või kartuleid, mis ei pea ilmtingimata olema toodetud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kalkuneid kasvatatakse, tapetakse ning valmistatakse müügiks ette (s.t viimistletakse kitkumispiirkond ning puhastatakse „kaelused”) määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Kalkuneid ei tohi turustada kaitstud päritolunimetuse „Dinde de Bresse” all, kui neil ei ole samaaegselt kasvataja rõngast, tunnusmärgiga varustatud plommi ega tootjate ühenduse märgistust.

Lisaks pakendite märgistusele peab kõigil kaasasolevatel dokumentidel ja arvetel olema kaitstud päritolunimetus „Dinde de Bresse” ja tähis „appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP” (KPN).

Identifitseerimistähiste mudelid on järgmised

Eemaldamatu metallrõngas, millel on lisaks kirjale „Bresse” kasvataja identifitseerimiskood.

Eemaldamatu plomm, milleks on metallklamber kirjaga „Bresse” ja mille tunnusmärgil seisab

| — | nimetus „Dinde de Bresse”, |
| --- | --- |

—

nimetus „Dinde de Bresse”,

| — | lühend „AOP” (KPN). |
| --- | --- |

—

lühend „AOP” (KPN).

Märgistusel on välja toodud

| — | tähis „Dinde de Bresse”, mille tähed peavad olema vähemalt sama suured kui märgistusel esinevad kõige suuremad tähed, |
| --- | --- |

—

tähis „Dinde de Bresse”, mille tähed peavad olema vähemalt sama suured kui märgistusel esinevad kõige suuremad tähed,

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis,

| — | tähis „appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP” (KPN). |
| --- | --- |

—

tähis „appellation d’origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP” (KPN).

Erinevate tähiste kasutamise tingimused

Tootjate ühendused varustavad iga spetsifikaadist kinni pidava ettevõtte erinevate eespool esitatud identifitseerimistähistega.

Enne kalkunite väljasaatmist kinnitab linnukasvataja kalkuni vasakule jalale rõnga.

Tunnusmärgiga varustatud plomm kinnitatakse linnu rinnakule enne väljasaatmist päritolunimetuse tunnustamise ajal.

Rõngast ja plommi saab kasutada ainult ühe korra ning need tuleb kinnitada hoolikalt, et need oleksid rikkumatud.

KPNi märgistus asetatakse välja valitud kaitstud päritolunimetusega kalkunite rinnakule.

Ettevõtjad saadavad kasutamata rõngad, tunnusmärgiga varustatud plommid ning märgistused tagasi tootjate ühendustele.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond hõlmab Bresse'i väikeste orgudega tasandikku ning võtab enda alla Saône'i keskjooksust ida poole jääva maa-ala ning osaliselt Aini, Jura ning Saône'i ja Loire'i departemangud.

KPNiga kalkuneid kasvatatakse, tapetakse ja valmistatakse müügiks ette geograafilises piirkonnas, milleks on järgmiste kommuunide ja kommuuniosade territooriumid:

Aini departemang (01): kommuunid tervikuna järgmistes kantonites: Bâgé-le-Châtel, Bourg-en-Bresse-Est, Bourg-en-Bresse-Nord-Centre, Bourg-en-Bresse-Sud, Montrevel-en-Bresse, Péronnas, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Saint-Trivier-de-Courtes ja Viriat.

Järgmised kommuunid ja kommuuniosad: Abergement-Clémenciat (Châtilloni põhjaosa), Beaupont, Bény, Biziat, Certines, Ceyzériat (D52 lääneosa), Chanoz-Châtenay, Châtillon-sur-Chalaronne (loodeosa), Chaveyriat, Coligny (N83/D52 lääneosa), Condeissiat, Courmangoux (D52 lääneosa), Dompierre-sur-Chalaronne (Chalaronne'i põhjaosa), Dompierre-sur-Veyle (osa), Domsure, Druillat (osa), Garnerans, Illiat, Jasseron (D52 lääneosa), Marboz, Meillonnas (D52 lääneosa), Mézériat, Neuville-les-Dames, Pirajoux, Pressiat (D52 lääneosa), Saint-Didier-sur-Chalaronne (Chalaronne'i põhjaosa), Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Etienne-sur-Chalaronne (Chalaronne'i põhjaosa), Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Martin-du-Mont (D52 lääneosa), Salavre (N83 lääneosa), Sulignat, Thoissey, Tossiat (D52 lääneosa), La Tranclière, Treffort-Cuisiat (D52 lääneosa), Verjon (N83 lääneosa), Villemotier, Vonnas.

Jura departemang (39): järgmised kommuunid ja kommuuniosad: Annoire (Doubs' lõunaosa), Asnans-Beauvoisin (D468 lääneosa), Augea (N83 lääneosa), Balanod (N83 lääneosa), Beaufort (N83 lääneosa), Bletterans, Bois-de-Gand (lääneosa), Bonnaud, Cezancey (N83 lääneosa), Chaînée-des-Coupis (edelaosa), Chapelle-Voland, La Chassagne (D468 lõunaosa), Chaumergy (osa), Chaussin (D468 lõunaosa), La Chaux-en-Bresse (D95 lääneosa), Chazelles, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance (N83 lääneosa), Cuisia (N83 lääneosa), Desnes (lääneosa), Digna (N83 lääneosa), Les Essards-Taignevaux (D468 lääneosa), Fontainebrux, Foulenay (osa), Francheville (D95 lääneosa + Sud D468), Frébuans, Froideville (osa), Gevingey (N83 lääneosa), Les Hays, Larnaud, Longwy-sur-le-Doubs (osa), Mallerey, Maynal (N83 lääneosa), Messia-sur-Sorne (N83 põhjaosa), Montmorot (N78 lõunaosa + N83 lääneosa), Nanc-lès-Saint-Amour (N83 lääneosa), Nance, Neublans-Abergement, Orbagnia (N83 lääneosa), Petit-Noir (Doubs' lääneosa), Relans, Les Repôts, Ruffey-sur-Seille (osa), Rye (D468 lääneosa), Sainte-Agnès (N83 lääneosa), Saint-Amour (N83 lääneosa), Saint-Jean-d’Etreux (N83 lääneosa), Trenal, Vercia (N83 lääneosa), Villevieux, Vincelles (N83 lääneosa), Vincent (D95 lääneosa).

Saône-et-Loire’i departemang (71): kommuunid tervikuna järgmistes kantonites: Beaurepaire-en-Bresse, Cuisery, Louhans, Montpont-en-Bresse, Montret, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain, Saint-Martin-en-Bresse.

Järgmised kommuunid ja kommuuniosad: Authumes, Beauvernois, Bellevesvre, Chalon-sur-Saône (vasakkallas), Champagnat (N83 lääneosa), La Chapelle-Saint-Sauveur, Charrette-Varennes (osa), Châtenoy-en-Bresse, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux (osa), Dampierre-en-Bresse, Dommartin-les-Cuiseaux, Epervans, Flacey-en-Bresse, Fretterans (osa), Frontenard, Frontenaud, Joudes (N83 lääneosa), Lacrost, Lans, Lays-sur-le-Doubs (osa), Longepierre (lõunaosa), Le Miroir, Montjay, Mouthier-en-Bresse, Navilly (Doubs' lõunaosa), Oslon, Pierre-de-Bresse, Pontoux, Préty, La Racineuse, Ratenelle, Romenay, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Marcel, Sermesse, Torpes, Tournus (osa), Toutenant, La Truchère, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs, Verjux.

Osaliselt geograafilise piirkonna alla kuuluvate kommuunide piirid on määratletud vastavates omavalitsustes arhiveeritud kaartidel.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Kaitstud päritolunimetusega kalkuni „Dinde de Bresse” tootmispiirkond on geograafiline piirkond, mille eksperdid määratlesid 1936. aastal tootele „Volaille de Bresse” päritolunimetust taotledes. Piirkonnale on omane väikeste orgudega metsane tasandik, mis on moodustunud kvaternaari-pilotseeni periglatsiaalsest geoloogilisest materjalist, millest on omakorda välja kujunenud väga savine ja vett läbilaskmatu pinnas. Pindmine kiht koosneb peamiselt savi- ja ränimuldadest, mis ei sisalda kivi- ega lubjaosakesi. Kliima on ookeaniline ning sademed jaotuvad aasta peale ühtlaselt. Õhk on aastaringselt niiske. Talvel esineb sageli vihma ja udu.

Mainitud geoloogilised, morfoloogilised ja klimaatilised tingimused on soodsad taimedele ning teraviljadele, mis vajavad kasvuks palju vett, nagu näiteks mais, mida Bresse'is hakati kasvatama XVII sajandi alguses (rohkem kui sajand hiljem pärast selle jõudmist Andaluusia rannikule). Kuna maisi kasutati nii inimeste toidus kui loomade (eelkõige kodulindude) söödas, omandas see Bresse'i põllumajandustootmises keskse koha. Mais tagas energiarikka sööda ning rasvaste kalkunite „Dinde de Bresse” tootmise. Kalkunikasvatus sai Bresse'is hoo sisse alates XVI sajandi lõpust.

Bresse'i põllumajandusettevõtted ei ole väga suured, nad on hajutatud erinevate maa-lappide vahele, mida omakorda eraldavad üksteisest hekid ja puudesalud. Just nendes oludes on sajandite jooksul välja kujunenud taime- ja teravilja- ning linnu- ja veisekasvatusel (lüpsi- ja ammlehmad) põhinev traditsiooniline polükultuurne põllumajandus. Musta sulestiku ning mustade koibadega kalkunite kasvatusega hakati siin tegelema XX sajandi alguses. Tänu Bresse’i põllumajandusettevõtete isoleeritusele ja hajutatusele ning tänu hekkidele ja saludele on ka tänapäeval võimalik kalkuneid traditsioonilisel viisil kasvatada neile palju liikumisvabadust andes.

Bresse'i talumajapidamised on tavaliselt suurelt jaolt isemajandavad pereettevõtted. Enamikes ettevõtetes toodavad linnukasvatajad ise oma kalkunitele teravilja (nisu, odra, kaera, maisi vms), mida kasutatakse eelkõige kasvuetapis ja nuumamise ajal. Selleks et tagada kalkunite liikumisvabadus ning nende kasv vabades tingimustes, kannavad linnukasvatajad hoolt selle eest, et ala, kus kalkuneid peetakse, oleks veest puhas (et vesi oleks kraavide või rennide kaudu ärajuhitud), et hekid ja põõsad oleksid pügatud ning tarad kindlalt püsti.

Kalkuni „Dinde de Bresse” kasvatamisel võetakse arvesse selle suure piiratud lennuvõimega ning haigustele vastuvõtliku linnu iseärasusi. Neist iseärasustest tingitult on kalkuneid vaja kõikides arenguetappides, alates kalkunitibude võtmisest kuni lindude tapmiseni, hoolsasti jälgida (haiguste vältimiseks peab tagama hügieeni, pidevalt tuleb jälgida kliimamuutusi, lindude sööta tuleb tasakaalustada vastavalt lindude kasvule ning söödale, mida nad parasjagu jalutusalal tarbivad, linde tuleb kiskjate eest kaitsta jne).

5.2.   Toote eripära

Kalkunit „Dinde de Bresse” kasvatatakse looduse rütmi järgides ning aastaaegade vaheldumist silmas pidades, kalkun saavutab nimelt oma täieliku füsioloogilise küpsuse aastalõpupühade aegu. Teistest tükeldamiseks ettenähtud kalkunitest eristab teda väiksem kasv.

Kalkunile on iseloomulik värske, mitte sügavkülmutatud liha, mis on valget värvi, väljakujunenud rinnatükkidega, õhukese naha ning paksu rasvakihiga kaetud. Pärast küpsetamist omandab liha järgmised organoleptilised omadused: mahlasuse, pehmuse ning iseloomuliku maitse.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kalkunite „Dinde de Bresse” kasvatamisel on määrava tähtsusega Bresse'i segapõllumajandus, mis on kujunenud just selliseks, nagu see on, tänu ümbritsevale looduskeskkonnale. Talumajapidamise läheduses olevad hekid, põõsad ning puud moodustavad bioloogilise mitmekesisuse oaasi, kus linnud leiavad kaitset tuule eest ning eluks vajaliku sööda. Muld lindude ulatuslikel jalutusaladel on niiske ning sisaldab rikkalikult limuseid, usse ja vastseid, mis olulise söödana annavad kalkunitele aeglaseks kasvuks ning rinnatükkide väljakujunemiseks vajalikke valke. Kuna pinnas on lubjavaene, siis see soodustab väiksema ning kergema luustiku väljakujunemist.

Kalkuni kasvatusmeetodid põhinevad eritunnustega (valge nahk ja liha) lindude väljavalimisel ning esivanematelt päritud söömisrežiimil, mille aluseks on lindude iseseisev toitumine jalutusaladel (vihmaussid, rohi jms). Lindudele antakse veel geograafilisest piirkonnast pärit teravilja ning piimasaadusi (lahjendatud piim, vadak, piimapulber, petipiim jms). Sellised toitumistingimused, eelkõige ligipääs värsketele taimedele ning lihastreening ulatuslikel jalutusaladel, mõjutavad lihaste kontraktiilseid omadusi ning valgu- ja ensüümisisaldust. Lihaste kiire ainevahetus annab kalkuni „Dinde de Bresse” lihale sellele omase tekstuuri. Lihavate lindude tootmisel mängib oma osa ka kõrge toiteväärtusega mais, mis moodustab olulise osa lindude söödast.

Kalkunikasvatuse viimases etapis, nuumamise ajal, peetakse linde vähemalt kolm nädalat valguse eest kaitstult siseruumides. Selle aja jooksul kannavad linnukasvatajad erilist hoolt selle eest, et kalkunitele antav sööt sisaldaks nii toorest kui keedetud teravilja, nii riisi kui kartuleid, mis lisatuna piimasaadustesse on lindudele isuäratav suutäis.

Mõned nädalad pärast eridieeti saavutavad kõrges eas tapetavad kalkunid täieliku füsioloogilise küpsuse, nende rasv ei ole mitte ainult lihasisene, vaid see katab ka kogu kehapinna. Kalkunite lihastegevuse vähendamine vahetult enne tapmist aitab hoida ka lihaste veesisaldust. Rasva ühtlane jagunemine lihastes ning lihaste võime hoida endas vett muudavad liha mahlaseks ja hõrguks, seda eriti pärast liha küpsemist. Liha maitse tuleb hästi esile ka tänu selles sisalduvatele veeslahustuvatele elementidele ja lipiididele, mis keemiliste reaktsioonide tulemusel annavad lihale küpsemise käigus hea maitse.

Linde käsitletakse tapmisel väga õrnalt, et mitte vigastada nende nahka ning jätta rikkumata sulgedest „kaelus”. Et tagada lindude puhas valge värvus, veretustatakse nad täielikult ning nahavigastuste vältimiseks kitkutakse nende suled eriti hoolikalt. Kalkunitele, kelle kaelale jäetakse sulgedest „kaelus”, langeb osaks eriline tähelepanu. Mõningad kalkunid ehitakse nn Bresse'i moodi (koivad ja tiivad surutakse keha vastu), s.t nad mähitakse rasva ühtlaselt jaotamise eesmärgil kangasse, mis seejärel kinni õmmeldakse. Nende kalkunite näol on tegemist gurmeetoodetega, mida müüakse neljal erilisel konkursil („glorieuse”), mis alates 1862. aastast leiavad aset iga aasta detsembris. Kõnealused konkursid näitavad, kui uhked on kasvatajad oma toote üle ja kui pühendunud on nad oma tegevusele.

Kalkunit „Dinde de Bresse”, mis on kohaliku gastronoomia lahutamatu osa, kasutavad toiduvalmistamisel ja reklaamivad prantsuse parimad gurmeekokad, kes hindavad kõrgelt selle erilisi maitseomadusi.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCDindeDeBresse.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealust märkust 3.

---

| 4.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 157/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 157/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„SLOVENSKI MED”

EÜ nr: SL-PGI-0005-0801-10.03.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Slovenski med”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.4. | Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne) |
| --- | --- |

Klass 1.4.

Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toodet „Slovenski med” toodetakse Sloveenia Vabariigis. Nimetusega „Slovenski med” on lubatud müüa

| — | akaatsiamett, |
| --- | --- |

—

akaatsiamett,

| — | pärnamett, |
| --- | --- |

—

pärnamett,

| — | kastanimett, |
| --- | --- |

—

kastanimett,

| — | nulumett, |
| --- | --- |

—

nulumett,

| — | kuusemett, |
| --- | --- |

—

kuusemett,

| — | õiemett või nektarimett, |
| --- | --- |

—

õiemett või nektarimett,

| — | metsamett või lehemett. |
| --- | --- |

—

metsamett või lehemett.

Toote „Slovenski med” organoleptilised omadused on järgmised.

Akaatsiamett saadakse peamiselt valge akaatsiana tuntud harilikult robiiniapuult (Robinia pseudoacacia) korjatud nektarist. Mee värvus varieerub peaaegu värvitust kuni õlgkollaseni. Mesi on väga kerge ja neutraalse aroomi ning akaatsiaõite lõhnaga. Mee keskmiselt magus kuni väga magus maitse püsib üsna pikka aega või isegi väga kaua. Mee lõhn püsib lühikest kuni keskmist aega. Mesi on sageli esimest korda kasutatava kärje, värske vaha, akaatsia- ja viljapuuõite, õunte ja pirnide mahlaka lõhna ning mõnikord ka vanilli, koorekommide, värske või ja värskete õlgede lõhnaga. Mesi kristallub harva.

Pärnamett saadakse peamiselt suurelehiselt pärnalt (Tilia platyphyllos Scop.) või harilikult pärnalt (Tilia cordata Mill.) korjatud nektarist või lehemeest. Pärnamee värvus varieerub roheka varjundiga helekollasest heleda merevaikkollaseni. Mesi on pärnaõite lõhnaga, millel on keskmine kuni tugev värske mentooli varjund. Pärnamesi on keskmise kuni tugeva mentoolimaitsega. Pärnamesi on väga hästi eristatava ja värske aroomiga. Pärnamesi on mentooli, värske kreeka pähkli, rohttaimede ja keedetud pärnaõite ning maheda lillelõhnaga, mis püsib üsna pikka aega.

Kastanimett saadakse peamiselt harilikult kastanipuult (Castanea sativa Mill.) korjatud nektarist või lehemeest. Kastanimee värvus varieerub punase varjundiga tumepruunist merevaikkollaseni. Kastanimesi on väga tugeva lõhna ja maitsega. Kastanimeele on tunnuslik keskmine kuni väga tugev mõru maitse. Kastanimesi on väga hästi eristatava kõrvetatud suhkru, suhkrusiirupi, suitsu, rohttaimede ja koirohu terava ja kirbe lõhnaga ning erakordselt kaua püsiva kibeda järelmaitsega. Mesi kristallub harva.

Nulumett saadakse peamiselt euroopa nulult (Abies alba Mill.) korjatud lehemeest. Nulumee värvus on rohelise läikega tume hallikaspruun. Nulumesi on keskmise kuni tugeva lõhnaga. Nulumesi on piimapulbri- ja vaigulõhnaga. Nulumee väga hästi eristatav maitse püsib üsna pikka aega. Nulumee lõhn meenutab piimapulbrit, karamelli, kõrvetatud suhkrut, vaiku, värsket okaspuupuitu, okaspuukasvudest tehtud siirupit, suitsu, piimaga musta teed ning ravimtaimekomme. Nulumesi kristallub tavaliselt aeglaselt.

Kuusemett saadakse peamiselt harilikult kuuselt (Picea abies) korjatud lehemeest. Kuusemee värvus varieerub pruunist punakaspruunini, pealispind on läikiv. Mesi on tavaliselt selge. Erakordselt veniv kuusemesi kleepub keele ja suulae külge. Kuusemee lõhn püsib üsna pikka, maitse aga lühikest kuni keskmist aega. Kuusemee aroom püsib üsna pikka aega. Kuusemee lõhn meenutab okaspuukasvudest tehtud siirupit, vaiku, ravimtaimekomme, ravimtaimeteed, röstitud kohvi, kuivatatud puuvilja ja kohvikomme.

Õie- või nektarimesi on peamiselt saadud rohkem kui ühe taime nektarist ning seetõttu väga mitmekesine. Õie- või nektarimee värvus varieerub õlgkollasest pruunini. Õie- või nektarimesi on keskmise kuni tugeva lõhna ja maitsega. See mesi on tugeva magusa järelmaitsega. Õie- või nektarimee värske puuviljane lillearoom püsib keskmist kuni väga pikka aega. Selle mee lõhn meenutab lilli, värsket puuvilja, kompotti, keedetud puuvilja, karamell- ja piimakomme, pruuni suhkrut, karamelli ja melassi. Õie- või nektarimesi kristallub kiiresti.

Metsa- või lehemett saadakse peamiselt paljudelt taimedelt korjatud mesikastest. Metsa- või lehemee värvus on punase või rohelise varjundiga hele- kuni tumepruun. Mee lõhn püsib lühikest kuni keskmist, maitse aga keskmist kuni pikka aega. Metsa- või lehemee lõhn, mis meenutab vaiku, kreeka pähklit, sarapuupähklit, rohttaimi, koirohtu, karamelli, melassi, ravimtaimekomme, kuivatatud puuvilja ja pirne, püsib keskmist kuni pikka aega.

Toote „Slovenski med” füüsikalis-keemilised omadused

| Mee liik
  Näitaja | Akaatsia | Pärn | Kastan | Nulg | Kuusk | Õiemesi | Metsamesi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veesisaldus | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % |
| Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg |
| Elektrijuhtivus | ≤ 0,3 mS/cm | 0,5–1,3 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | > 0,8 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | ≤ 0,8 mS/cm | ≥ 0,8 mS/cm |
| pH | 3,5–4,6 | 4,1–6,1 | 4,7–6,2 | 4,7–5,8 | 4,3–5,6 | 3,8–5,3 | 4,3–5,6 |
| Sahharoosisisaldus | < 10 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g |

Mee liik

Näitaja

Akaatsia

Pärn

Kastan

Nulg

Kuusk

Õiemesi

Metsamesi

Veesisaldus

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

Elektrijuhtivus

≤ 0,3 mS/cm

0,5–1,3 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

> 0,8 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

≤ 0,8 mS/cm

≥ 0,8 mS/cm

pH

3,5–4,6

4,1–6,1

4,7–6,2

4,7–5,8

4,3–5,6

3,8–5,3

4,3–5,6

Sahharoosisisaldus

< 10 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

Toote „Slovenski med” õietolmusisaldus

| Mee liik
  Õietolm | Akaatsia | Pärn | Kastan | Nulg | Kuusk | Õiemesi | Metsamesi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konkreetse õietolmuliigi proportsioon | > 7 % hariliku robiinia (Robinia pseudoacacia – valge akaatsia) õietolm | > 1 % pärna (Tilia sp.) õietolm | > 86 % hariliku kastani (Castanea sativa) õietolm | — | — | Sisaldab sageli viljapuude, hariliku kastani (Castanea sativa), tähkvahtra (Acer sp.), valge ristiku (Trifolium repens) ja korvõieliste (Asteraceae) sugukonna taimede õietolmu | — |

Mee liik

Õietolm

Akaatsia

Pärn

Kastan

Nulg

Kuusk

Õiemesi

Metsamesi

Konkreetse õietolmuliigi proportsioon

> 7 % hariliku robiinia (Robinia pseudoacacia – valge akaatsia) õietolm

> 1 % pärna (Tilia sp.) õietolm

> 86 % hariliku kastani (Castanea sativa) õietolm

—

—

Sisaldab sageli viljapuude, hariliku kastani (Castanea sativa), tähkvahtra (Acer sp.), valge ristiku (Trifolium repens) ja korvõieliste (Asteraceae) sugukonna taimede õietolmu

—

3.3.   Tooraine

—

3.4.   Sööt

Mesilasi ei söödeta vahetult enne korjelendu või korje ajal. Talveperioodil söödetakse mesilasi üksnes suhkru või meega.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Slovenski med” kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Toote „Slovenski med” tootmine hõlmab mee võtmist püsimesilates või geograafilises piirkonnas järelveetavates mobiilsetes mesilates ning mee vurritamist. Mesinduses järgitakse hea mesindustava põhimõtteid (mesinduse häid hügieenitavasid käsitlevad suunised, mis põhinevad ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel). Mesilaste rahustamiseks keemiliste putukatõrjevahendite kasutamine ei ole lubatud, kuna sellega kaasneb oht, et keemiliste ainete jäägid võivad mee sisse sattuda. Mee võtmine haudekärgedest ei ole lubatud. Võetakse mett, mille veesisaldus on vähem kui 18,6 %. Kärjeraamidest võetud mesi filtreeritakse ning kogutakse kokku paar päeva pärast vurritamist. Filtreerimiseks kasutatakse sõelu, mis ei pea õietolmu kinni. Mee kuivatamine on keelatud. Kristallunud mett veeldatakse kuumutades, kuigi vaid kuni 40 °C-ni, et mitte rikkuda mee kuumatundlikke koostisosi (ensüümid, hormoonid). Mee veeldamine mikrolaineahjus ei ole lubatud, kuna mikrolained hävitavad mee bioaktiivsed koostisosad.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toodet „Slovenski med” võib purki panna ja pakendada üksnes määratletud geograafilises piirkonnas. Ainult sel viisil on võimalik säilitada mee kõrget kvaliteeti ning vältida toote füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste omaduste muutusi, mida võiksid põhjustada pikad veovahemaad. Vahetult pärast mee purki panemist kinnitatakse kaas ja purk ühtse etiketiga sel viisil, et purki ei saa avada ilma etiketti lõhkumata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Spetsifikaadi nõuetele vastava toote „Slovenski med” etiketil peab olema kaitstud nimetus ja sõnad „kaitstud geograafiline tähis” ning näidatud mee liik ja partii.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Slovenski med” toodetakse Sloveenia Vabariigi territooriumil.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Sloveenia asub Kesk-Euroopas Alpide, Pannoonia tasandiku, Dinaari mäestiku ja Vahemere vahelisel alal. Geoloogiline mitmekesisus, erinevad maastikureljeefid ning asjaolu, et Sloveenia piirneb nelja biogeograafilise piirkonnaga, põhjustavad väga eripalgelise loomastiku ja taimestiku, millest omakorda on tingitud mee arvukad liigid. Lähisvahemerelise, kontinentaalse ja Alpi kliima koosmõjust ning tasandiku ja kõrgete mägede vahelise reljeefi erinevusest on tingitud asjaolu, et teatavad korjetaimed õitsevad Sloveenia eri osades eri aegadel. Need iseloomulikud tunnused kajastuvad Sloveenia mitmekesises taimestikus.

Harilik kastan (Castanea sativa Mill.) kasvab kõikjal Sloveenia soojemates künklikes piirkondades. Selle liigi puid leidub nii suurte puistute kui üksikeksemplaridena Sloveenias igal pool. Kastanipuud kasvavad sageli põldude, viljapuuaedade, viinamägede ja majade läheduses. Selle liigi puud kasvavad kõrgusel kuni 800 m merepinnast. Lisaks neilt puudelt saadavale puidule ja viljadele on need väga tähtsad ka mesilaste korjemaana. Kastanid õitsevad tavaliselt kolm nädalat juunis ja juulis. Mesilased viivad kastani õietolmu tarudesse, kus seda hoitakse sellisteks aegadeks, kui toidust napib.

Sloveenia omamaine, meemesilaste alamliiki kuuluv Kraini mesilane (Apis mellifera carnica) on tuhandete aastate jooksul kohanenud Sloveeniale iseloomulike ilmastiku- ja korjetingimustega. Ainukese ELi liikmesriigina deklareeris Sloveenia ühinemislepingus, et selle omamaise Kraini meemesilase geneetilise materjali ja meemesilaste populatsiooni kaitsmiseks kavatseb ta jätkata kõikide asjakohaste meetmete võtmist, mis on vajalik selle pärismaise mesilase säilimise tagamiseks.

Sloveenia mesinduse kohta on rohkem teada alates 18. sajandist. Sloveenia mesindust arendasid tol ajal eelkõige kolm meest – Anton Janša, Peter Pavel Glavar ja Janez Anton Scopoli. Anton Janša (1734–1773) on tuntud kaasaegse mesinduse rajajana. Ta kirjutas saksa keeles kaks olulist raamatut: Abhandlung von Schwärmen der Bienen (Uurimus mesilassülemite kohta) (1771) ja Vollständige Lehre von der Bienenzucht (Mesinduse täielik õpetus) (1775). Ta oli esimene keisri poolt ametisse nimetatud mesindusõpetaja enamikus Austria keisririigi valdustes. Viini mesinduskoolis õpetas ta mesilaste korjemaadele viimise tehnikat, mida kasutades saadi hoopis suurem meesaak. Peter Pavel Glavar (1721–1784) oli esimene, kes tegi kindlaks, et mesilasema ei paaru mitte ühe, vaid mitme lesega, ning Janez Anton Scopoli (1723–1788) oli esimene, kes sellest kogu maailmale teada andis. Selle autori 1763. aastal välja antud ladinakeelses ulatuslikus teoses Entomologia Carniolica oli illustreeritud artikkel mesilaste kohta.

Hiljem ühendas Anton Žnideršič (1874–1947) välismaiste mesindusekspertide Albertti, Gerstungi ja Preussi kogemused enda omadega ning töötas välja AŽ taru (Albertti-Žnideršičevi taru), mida kasutatakse siiani enamikus Sloveenia mesilates.

Mesilaste eri korjemaadele viimine on Sloveenias säilinud tänapäevani. Mesilasi eri korjemaadele viivad mesinikud saavad tavaliselt rohkem mett ning tagavad seega ka meeliikide mitmekesisuse.

Sloveenia mesinikud organiseerusid juba üsna varakult; esimene mesinike vennaskond asutati 1781. aastal in Rodine pri Žirovnicis ja oli järgnevalt loodud mesindusseltside eelkäija. 1898. aastal asutati Ljubljanas Kranjska, Štajerska, Koroška ja Primorska piirkonna mesinikke ühendav Sloveenia keskne mesindusselts, mis hakkas kohe välja andma oma ajakirja Slovenski čebelar, mis ilmub tänaseni.

Seltside ülesanne on alati olnud mesinike koolitamine ja neile heade mesindustavade tutvustamine, kuna toote „Slovenski med” iseloomulike tunnuste tagamiseks peavad mesinikud konkreetsest tootmisprotsessist kinni pidama. Sloveenia mesinikud on järjepidevalt kogunud vastavaid erialateadmisi ja -kogemusi, mis aitab kaasa toote „Slovenski med” kvaliteedi tagamisele.

5.2.   Toote eripära

Toote „Slovenski med” eripära tuleneb õietolmu kogumist, milles kajastuvad toote „Slovenski med” tootmispiirkonnas kasvava taimestiku tunnuslikud omadused ja mis hõlmab ka hariliku kastani (Castanea sativa Mill.) õietolmu, mida leidub toote „Slovenski med” enamikus proovides. Need omadused eristavad toodet „Slovenski med” muudest, väljaspool Sloveeniat toodetud mee liikidest.

Toote „Slovenski med” rohkem kui pooltes proovides leidub valge ristiku (Trifolium repens), tähkvahtra (Acer sp.), teelehe (Plantago L.), õissaare (Fraxinus ornus L.), paju (Salix sp.), pärna (Tilia sp.) ning kõrreliste (Poaceae) sugukonna, angervaksa (Filipendula sp.), samuti korvõieliste (Asteraceae) ja sarikaliste (Apiaceae) sugukonna taimede õietolmu.

Toodet „Slovenski med” iseloomustab ka väike veesisaldus ja hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) madal tase. Toode „Slovenski med” on eripärane seetõttu, et selle veesisaldus on väiksem kui 18,6 % ja HMF-i tase madalam kui 15 mg/kg. Need kvaliteedinäitajad eristavad toodet „Slovenski med” Sloveenias toodetud muudest meeliikidest.

Sloveenia on Kraini meemesilase päritolupiirkond ning toote ainulaadsed omadused on tingitud sellest, et kõik meetootmiseks vajalik on pärit piirkonnast, kus kasvatatakse eranditult Kraini meemesilasi.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul)

Nagu punktis 5.1 kirjeldatud, on Sloveenia riik, millel on rikas mesilaste aretuse ja kõrge kvaliteediga meetootmise traditsioon. Sloveenia mesinduse edu alus on alati olnud mesinike head teadmised ja mesilaste pidamise leidlikud võtted. Mesindus sõltub ka korjemaadest, mis on Sloveenia mitmekesise taimestiku tõttu väga eripalgelised. Mesilaste aretuse ja meetootmise kogemusi on talletatud paljude aastate jooksul ja antud edasi põlvest põlve.

Kuna harilik kastan (Castanea sativa Mill.) on Sloveenias väga levinud, leidub kastani õietolmu toote „Slovenski med” enamikus proovides. Sloveenia eri korjemaade kasutamiseks viivad mesinikud riigi piires oma mesilased ühest kohast teise, suurendades sellega veelgi võimalust, et mesi sisaldab hariliku kastani õietolmu.

Sloveenia pärismaine, meemesilaste alamliiki kuuluv ning 1879. aastal August Pollmannilt nime saanud Kraini mesilane (Apis mellifera carnica) on tuhandete aastate jooksul kohanenud Sloveeniale iseloomulike ilmastiku- ja korjetingimustega. Kraini meemesilane on Sloveenia pärismaine liik, mis on kaitstud loomaseadusega (Sloveenia Riigi Teataja nr 18/02), mille artiklis 68 on Kraini meemesilane määratletud pärismaise tõuna ning kõnealuse seaduse artiklis 70 on sätestatud kõnealuse tõu erikaitse. Kraini mesilase erakordselt heade omaduste ja ilmastikuoludega kiire kohanemise tõttu oli Kraini mesilane alati nõutud kaup. Teistes riikides peetakse lisaks Kraini meemesilase veel teist tõugu mesilasi, kuid Sloveenias on Kraini mesilane ainuke kasvatada lubatud mesilase tõug.

Toote „Slovenski med” suhtes kohaldatavate piirangutega panustatakse ühtlasi mee ainulaadsetesse omadustesse. Mesinike oskused nähtuvad ka nende võimes hinnata meevõtuks õiget aega, kuna põlvest-põlve edasiantud kogemuste põhjal võtavad mesinikud mett siis, kui selle veesisaldus on väiksem kui 18,6 %.

Sloveenias toodetud mesi on tarbijate hulgas olnud alati kõrgelt hinnatud, kuna tegemist on tootega, millel on teada päritolu ja kõrge kvaliteet. Selleks et tagada tarbijatele soovitud kõrge kvaliteediga toode, kehtestasid Sloveenia mesinikud 1999. aastal meetootmise kontrollisüsteemi. See nõuab mesinikelt häid kogemusi, kuna kõrge kvaliteediga mee tagamisel on mesinikud oluliseks lüliks meetootmisprotsessis ning nende hea töö on ka toote kvaliteedi tagatis.

Toote „Slovenski med” hea maine ja laialdane tuntus on tekkinud tänu sellele, et sellest tootest on juttu paljudel rahvusvahelistel ja riiklikel kongressidel, näitustel, messidel, meepäevadel ja laste korraldatud laatadel. Toodet „Slovenski med” on tutvustatud tele- ja raadiosaadetes ning nimetatud mitmetes artiklites, aga ka näiteks Ruralia Gorizia'l – see on Sloveenia, Itaalia ja Austria poolt 2002. aastal Itaalias organiseeritud kongress, Apimondia'l – suurimal rahvusvahelisel mesinike kokkutulekul (Ljubljana, 2003), rahvusvahelisel lehemeepäeval Chanias (Kreeta, 2009), foorumil Apimedica & Apiquality (Sloveenia, 2010) jne.

Toote „Slovenski med” maailma tasemel kõrgest kvaliteedist annavad tunnistust eri auhinnad, mis on saadud paljudel ülemaailmsetel, rahvusvahelistel ja riiklikel võistlustel; näiteks kaks medalit ja arvukalt kuldmedaleid foorumi Apimedica & Apiquality ülemaailmsel meevõistlusel. Toode „Slovenski med” pärjati hiljuti auhinnaga Itaalias toimunud rahvusvahelisel meevõistlusel BiolMiel 2011, kus akaatsia- ja metsamesi said kuldmedalid ning kastanimesi saavutas 170 näidise hulgas 4. ühistulemuse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/SLOVENSKI_MED.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---