# Europos Sąjungos C 161/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.161.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 161 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. birželio 6d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.161.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 161

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. birželio 6d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 488-oji plenarinė sesija, 2013 m. kovo 20, 21 d. |
| 2013/C 161/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo sprendžiant energetikos politikos klausimus poreikio ir būdų analizės (tiriamoji nuomonė) | 1 |
| 2013/C 161/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Piliečiai – įtraukios skaitmeninės vidaus rinkos ašis. Sėkmingas veiksmų planas (nuomonė savo iniciatyva) | 8 |
| 2013/C 161/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl piktnaudžiavimo savarankiškai dirbančio asmens statusu (nuomonė savo iniciatyva) | 14 |
| 2013/C 161/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vidaus rinkos ir regioninės valstybės pagalbos (nuomonė savo iniciatyva) | 20 |
| 2013/C 161/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo vietų kūrimo skatinant gamybinę praktiką ir visą gyvenimą trunkantį profesinį mokymą. Įmonių vaidmuo ES švietimo srityje (nuomonė savo iniciatyva) | 27 |
| 2013/C 161/06 | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonė dėl darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmens ir dalyvavimo. Tinkami krizės įveikimo sprendimai (nuomonė savo iniciatyva) | 35 |
| 2013/C 161/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl socialinio dialogo Rytų partnerystės šalyse | 40 |
| 2013/C 161/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pilietinės visuomenės indėlio į maisto nuostolių ir švaistymo prevencijos ir mažinimo strategiją (nuomonė savo iniciatyva) | 46 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

488-oji plenarinė sesija, 2013 m. kovo 20, 21 d.

2013/C 161/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo sprendžiant energetikos politikos klausimus poreikio ir būdų analizės (tiriamoji nuomonė)

1

2013/C 161/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Piliečiai – įtraukios skaitmeninės vidaus rinkos ašis. Sėkmingas veiksmų planas (nuomonė savo iniciatyva)

8

2013/C 161/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl piktnaudžiavimo savarankiškai dirbančio asmens statusu (nuomonė savo iniciatyva)

14

2013/C 161/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vidaus rinkos ir regioninės valstybės pagalbos (nuomonė savo iniciatyva)

20

2013/C 161/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo vietų kūrimo skatinant gamybinę praktiką ir visą gyvenimą trunkantį profesinį mokymą. Įmonių vaidmuo ES švietimo srityje (nuomonė savo iniciatyva)

27

2013/C 161/06

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonė dėl darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmens ir dalyvavimo. Tinkami krizės įveikimo sprendimai (nuomonė savo iniciatyva)

35

2013/C 161/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl socialinio dialogo Rytų partnerystės šalyse

40

2013/C 161/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pilietinės visuomenės indėlio į maisto nuostolių ir švaistymo prevencijos ir mažinimo strategiją (nuomonė savo iniciatyva)

46

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 488-oji plenarinė sesija, 2013 m. kovo 20, 21 d. |
| 2013/C 161/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo(COM(2012) 287 final) | 52 |
| 2013/C 161/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)) | 58 |
| 2013/C 161/11 | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriaus nuomonė dėl integruotos siuntinių pristatymo rinkos ES e. prekybos augimui paskatinti (COM(2012) 698 final) | 60 |
| 2013/C 161/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui (COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)) | 64 |
| 2013/C 161/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Jaunimo užimtumo didinimas(COM(2012) 727 final) | 67 |
| 2013/C 161/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo Sąjungoje (COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)) | 73 |
| 2013/C 161/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)) | 77 |
| 2013/C 161/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje(COM(2012) 446 final) | 82 |
| 2013/C 161/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės(COM(2012) 494 final) | 87 |
| 2013/C 161/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Direktyva 96/98/EB (COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)) | 93 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

488-oji plenarinė sesija, 2013 m. kovo 20, 21 d.

2013/C 161/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo(COM(2012) 287 final)

(COM(2012) 287 final)

52

2013/C 161/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE))

(COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE))

58

2013/C 161/11

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriaus nuomonė dėl integruotos siuntinių pristatymo rinkos ES e. prekybos augimui paskatinti (COM(2012) 698 final)

(COM(2012) 698 final)

60

2013/C 161/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui (COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD))

(COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD))

64

2013/C 161/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Jaunimo užimtumo didinimas(COM(2012) 727 final)

(COM(2012) 727 final)

67

2013/C 161/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo Sąjungoje (COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD))

(COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD))

73

2013/C 161/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD))

(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD))

77

2013/C 161/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje(COM(2012) 446 final)

(COM(2012) 446 final)

82

2013/C 161/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės(COM(2012) 494 final)

(COM(2012) 494 final)

87

2013/C 161/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Direktyva 96/98/EB (COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD))

(COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD))

93

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

488-oji plenarinė sesija, 2013 m. kovo 20, 21 d.

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo sprendžiant energetikos politikos klausimus poreikio ir būdų analizės (tiriamoji nuomonė)

2013/C 161/01

Pranešėjas Richard ADAMS

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. lapkričio 13 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo sprendžiant energetikos politikos klausimus poreikio ir būdų analizės

(tiriamoji nuomonė).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 27 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 183 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Įžanga ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos Komisija palankiai įvertino Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą ištirti galimybes užmegzti dialogą su pilietine visuomene energetikos klausimais. Labai svarbu, kad visuomenė būtų aktyvi, suprastų ir priimtų įvairius pokyčius, kuriuos mūsų energetikos sistemai teks patirti ateinančius dešimtmečius. Šiuo atžvilgiu dialogas su pilietine visuomene yra gyvybiškai svarbus, o EESRK dėl savo narių ir sandaros, atspindinčios Europos visuomenę, gali tinkamai bendrauti su valstybių narių piliečiais ir suinteresuotaisiais subjektais ir parengti išsamią programą, aprėpiančią dalyvaujamąją demokratiją ir praktinius veiksmus. |
| --- | --- |

1.1

Europos Komisija palankiai įvertino Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą ištirti galimybes užmegzti dialogą su pilietine visuomene energetikos klausimais. Labai svarbu, kad visuomenė būtų aktyvi, suprastų ir priimtų įvairius pokyčius, kuriuos mūsų energetikos sistemai teks patirti ateinančius dešimtmečius. Šiuo atžvilgiu dialogas su pilietine visuomene yra gyvybiškai svarbus, o EESRK dėl savo narių ir sandaros, atspindinčios Europos visuomenę, gali tinkamai bendrauti su valstybių narių piliečiais ir suinteresuotaisiais subjektais ir parengti išsamią programą, aprėpiančią dalyvaujamąją demokratiją ir praktinius veiksmus.

| 1.2 | Po preliminarios konsultacijos su valstybėmis narėmis, regionų ir miestų valdžios institucijomis, socialiniams partneriams atstovaujančiomis organizacijomis, NVO, energetikos sektoriaus atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rekomenduoja įgyvendinti šios nuomonės 7 dalyje išdėstytus pasiūlymus. |
| --- | --- |

1.2

Po preliminarios konsultacijos su valstybėmis narėmis, regionų ir miestų valdžios institucijomis, socialiniams partneriams atstovaujančiomis organizacijomis, NVO, energetikos sektoriaus atstovais ir pilietinės visuomenės organizacijomis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rekomenduoja įgyvendinti šios nuomonės 7 dalyje išdėstytus pasiūlymus.

| 1.3 | Trumpai:






  — | EESRK imsis iniciatyvos ir pradės Europos energetikos dialogą (EED) – koordinuojamą, įvairius lygmenis įtraukiančią, į veiksmus orientuotą diskusiją visose valstybėse narėse; |
| --- | --- | --- |

1.3

Trumpai:

—

EESRK imsis iniciatyvos ir pradės Europos energetikos dialogą (EED) – koordinuojamą, įvairius lygmenis įtraukiančią, į veiksmus orientuotą diskusiją visose valstybėse narėse;

| — | programa bus ambicinga ir profesionali, ją rems ir finansuos energetikos grandinės suinteresuotieji subjektai, joje bus atsižvelgta į šiuo metu vykdomas iniciatyvas ir ji bus pripažinta patikimu „socialiniu prekės ženklu“, reaguojančiu į visuomenės poreikius ir rūpesčius; |
| --- | --- |

—

programa bus ambicinga ir profesionali, ją rems ir finansuos energetikos grandinės suinteresuotieji subjektai, joje bus atsižvelgta į šiuo metu vykdomas iniciatyvas ir ji bus pripažinta patikimu „socialiniu prekės ženklu“, reaguojančiu į visuomenės poreikius ir rūpesčius;

| — | EED bus suvokiamas kaip patikimos informacijos apie energetiką šaltinis ir kaip „derybų erdvė“, kurioje bus galima aptarti įgyvendinimo klausimus atsižvelgiant į poveikį visuomenei ir visuomenės pritarimą, investicijų ir išteklių strategiją bei kitus politinius dalykus; |
| --- | --- |

—

EED bus suvokiamas kaip patikimos informacijos apie energetiką šaltinis ir kaip „derybų erdvė“, kurioje bus galima aptarti įgyvendinimo klausimus atsižvelgiant į poveikį visuomenei ir visuomenės pritarimą, investicijų ir išteklių strategiją bei kitus politinius dalykus;

| — | pagrindinis programos sėkmės rodiklis bus jos priėmimas valstybėse narėse, konkretus poveikis politikos formavimui įvairių energijos rūšių atžvilgiu, reikšmės skatinant konvergenciją ES lygmeniu ir glaudžių sąsajų su energetikos ir klimato politika po 2020 m. pripažinimas; |
| --- | --- |

—

pagrindinis programos sėkmės rodiklis bus jos priėmimas valstybėse narėse, konkretus poveikis politikos formavimui įvairių energijos rūšių atžvilgiu, reikšmės skatinant konvergenciją ES lygmeniu ir glaudžių sąsajų su energetikos ir klimato politika po 2020 m. pripažinimas;

| — | todėl EESRK rekomenduoja siūlomam EED užtikrinti tvirtą politinę ir administracinę paramą ir pakeisti Europos Komisijos vidinį požiūrį – daugiau dėmesio skirti dialogui ir diskusijai; |
| --- | --- |

—

todėl EESRK rekomenduoja siūlomam EED užtikrinti tvirtą politinę ir administracinę paramą ir pakeisti Europos Komisijos vidinį požiūrį – daugiau dėmesio skirti dialogui ir diskusijai;

| — | EESRK rekomenduoja teikti finansinę paramą EED veiklai palaikyti kitą ES finansinį laikotarpį (2014–2020 m.). |
| --- | --- |

—

EESRK rekomenduoja teikti finansinę paramą EED veiklai palaikyti kitą ES finansinį laikotarpį (2014–2020 m.).

2.   Aplinkybės

| 2.1 | Nepaisant pasirinkto konkretaus energijos rūšių derinio, norint pasiekti 2050 m. keliamus mažo anglies dioksido kiekio tikslus itin svarbu energiją vartoti efektyviai. Kad valstybės narės galėtų išsaugoti galimybę atvirai ir lanksčiai rinktis energijos rūšių derinį, gyvybiškai svarbu yra ir kuo anksčiau investuoti į modernizuotą, atnaujintą ir gerai sujungtą vidaus rinką. Šios investicijos ir perėjimas prie didesnio elektros naudojimo yra santykinai neginčijami ES energetikos politikos aspektai, tačiau lieka neišspręsti sąnaudų, finansavimo, įgyvendinimo tempo ir poveikio klausimai. Tuo tarpu valstybėse narėse vis dažniau ir intensyviau keliami klausimai, susiję su energijos rūšių deriniu ir tuo, kaip būtų galima efektyviau vartoti energiją ir pasiekti būtiną investicijų lygį. Nors tikėtina, kad vietoj nevienodų, vienašališkų nacionalinių sistemų sukūrus Europos masto sistemą sumažės sąnaudos ir padidės tiekimo saugumas, visuomenėje ir toliau daugiausia diskutuojama apie vis didėjančias mažmenines kainas ir stiprėjantį infrastruktūros ir gamybos būdų poveikį. Retais atvejais valstybės narės gali rengti nacionalinius debatus dėl perėjimo nuo vienos energijos rūšies prie kitos, tačiau paprastai tokia diskusija nevyksta savaime ir ją reikia skatinti. |
| --- | --- |

2.1

Nepaisant pasirinkto konkretaus energijos rūšių derinio, norint pasiekti 2050 m. keliamus mažo anglies dioksido kiekio tikslus itin svarbu energiją vartoti efektyviai. Kad valstybės narės galėtų išsaugoti galimybę atvirai ir lanksčiai rinktis energijos rūšių derinį, gyvybiškai svarbu yra ir kuo anksčiau investuoti į modernizuotą, atnaujintą ir gerai sujungtą vidaus rinką. Šios investicijos ir perėjimas prie didesnio elektros naudojimo yra santykinai neginčijami ES energetikos politikos aspektai, tačiau lieka neišspręsti sąnaudų, finansavimo, įgyvendinimo tempo ir poveikio klausimai. Tuo tarpu valstybėse narėse vis dažniau ir intensyviau keliami klausimai, susiję su energijos rūšių deriniu ir tuo, kaip būtų galima efektyviau vartoti energiją ir pasiekti būtiną investicijų lygį. Nors tikėtina, kad vietoj nevienodų, vienašališkų nacionalinių sistemų sukūrus Europos masto sistemą sumažės sąnaudos ir padidės tiekimo saugumas, visuomenėje ir toliau daugiausia diskutuojama apie vis didėjančias mažmenines kainas ir stiprėjantį infrastruktūros ir gamybos būdų poveikį. Retais atvejais valstybės narės gali rengti nacionalinius debatus dėl perėjimo nuo vienos energijos rūšies prie kitos, tačiau paprastai tokia diskusija nevyksta savaime ir ją reikia skatinti.

| 2.2 | Kadangi su „energetikos ateitimi“ susijusios Europos visuomenės vertybės yra pereinamojoje stadijoje, o atitinkamos politikos priemonės bus daugiausia inicijuojamos ES lygmeniu, ES įstaigos privalo padėti užtikrinti pasitikėjimą įstatymų reglamentuotų ir nereglamentuotų energetikos srityje veikiančių pilietinei visuomenei atstovaujančių suinteresuotųjų subjektų tarpusavio santykiais ir jų santykiais su politikos veikėjais, ir tam tikslui skatinti visuomenę dalyvauti struktūruotame dialoge. Įtraukus šį aspektą, būtų žengtas svarbus žingsnis, nes būtų atskirta, kas yra techniškai ir ekonomiškai įmanoma, nuo to, kas yra socialiniu požiūriu įmanoma ir priimtina suinteresuotiesiems subjektams. Be to, visiems aktualioje srityje būtų parodytas praktinis dalyvaujamosios demokratijos pavyzdys. |
| --- | --- |

2.2

Kadangi su „energetikos ateitimi“ susijusios Europos visuomenės vertybės yra pereinamojoje stadijoje, o atitinkamos politikos priemonės bus daugiausia inicijuojamos ES lygmeniu, ES įstaigos privalo padėti užtikrinti pasitikėjimą įstatymų reglamentuotų ir nereglamentuotų energetikos srityje veikiančių pilietinei visuomenei atstovaujančių suinteresuotųjų subjektų tarpusavio santykiais ir jų santykiais su politikos veikėjais, ir tam tikslui skatinti visuomenę dalyvauti struktūruotame dialoge. Įtraukus šį aspektą, būtų žengtas svarbus žingsnis, nes būtų atskirta, kas yra techniškai ir ekonomiškai įmanoma, nuo to, kas yra socialiniu požiūriu įmanoma ir priimtina suinteresuotiesiems subjektams. Be to, visiems aktualioje srityje būtų parodytas praktinis dalyvaujamosios demokratijos pavyzdys.

| 2.3 | Šioje tiriamojoje nuomonėje dėl visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo sprendžiant energetikos politikos klausimus poreikių ir būdų išdėstoma, kaip būtų galima apibrėžti ir plėtoti išsamų ir įtraukų dialogą, apimantį Europos, nacionalinį ir vietos lygmenis. Be to, toks dialogas turėtų išryškinti praktinius veiksmus, kurių galėtų imtis piliečiai, ir paskatinti tiekėjus ir valdžios institucijas imtis naujoviškų veiksmų ir priemonių. |
| --- | --- |

2.3

Šioje tiriamojoje nuomonėje dėl visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo sprendžiant energetikos politikos klausimus poreikių ir būdų išdėstoma, kaip būtų galima apibrėžti ir plėtoti išsamų ir įtraukų dialogą, apimantį Europos, nacionalinį ir vietos lygmenis. Be to, toks dialogas turėtų išryškinti praktinius veiksmus, kurių galėtų imtis piliečiai, ir paskatinti tiekėjus ir valdžios institucijas imtis naujoviškų veiksmų ir priemonių.

3.   Politikos sistema

| 3.1 | ES energetikos politikos tikslas - stiprinti ir išlaikyti energetinį saugumą, konkurencingumą ir tvarumą. Tikslas iki 2050 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą sumažinti bent 80 proc. palyginti su dešimtojo dešimtmečio lygiu yra griežtas kiekybinis, bet dar teisiškai neprivalomas tikslas. Tačiau kiti tvarumo aspektai, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių dalys energijos rūšių derinyje, dar nėra sureguliuoti laikotarpiui po 2020 m.. Taip pat mažai tikėtina, kad bus kiekybiškai įvertinta, koks yra priimtinas energetinės priklausomybės laipsnis arba energijos kainų skirtumas palyginti su didžiausių pasaulio konkurentų kainomis. Pasitelkus ES politiką reikia išsklaidyti šiuos neaiškumus, nes naujausia patirtis rodo, kad dėl pasaulinių energijos kainų svyravimo ir nenumatytų įvykių poveikio būtina tokia energetikos politika, kuri būtų ir lanksti, ir gebanti susidoroti su sudėtingomis išorės aplinkybėmis. |
| --- | --- |

3.1

ES energetikos politikos tikslas - stiprinti ir išlaikyti energetinį saugumą, konkurencingumą ir tvarumą. Tikslas iki 2050 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą sumažinti bent 80 proc. palyginti su dešimtojo dešimtmečio lygiu yra griežtas kiekybinis, bet dar teisiškai neprivalomas tikslas. Tačiau kiti tvarumo aspektai, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių dalys energijos rūšių derinyje, dar nėra sureguliuoti laikotarpiui po 2020 m.. Taip pat mažai tikėtina, kad bus kiekybiškai įvertinta, koks yra priimtinas energetinės priklausomybės laipsnis arba energijos kainų skirtumas palyginti su didžiausių pasaulio konkurentų kainomis. Pasitelkus ES politiką reikia išsklaidyti šiuos neaiškumus, nes naujausia patirtis rodo, kad dėl pasaulinių energijos kainų svyravimo ir nenumatytų įvykių poveikio būtina tokia energetikos politika, kuri būtų ir lanksti, ir gebanti susidoroti su sudėtingomis išorės aplinkybėmis.

| 3.2 | Kuriant ES perėjimo nuo vienos energijos rūšies prie kitos politiką neretai trūksta realaus valstybių narių dalyvavimo, o piliečiams neišaiškinamos įvairios alternatyvos ir prioritetai. Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. nustatytas įvairių scenarijų kūrimo metodas yra protingas būdas reaguoti į nestabilią padėtį. Tačiau taikyti šį metodą kaip politikos formavimo pagrindą trukdo minėtas nepakankamai aktyvus valstybių narių dalyvavimas ir visuomenės, kuri dažniausiai būna mažiau informuota ir mažiau domisi dauguma energetikos klausimų (išskyrus kainą, o kai kuriose šalyse – ir tiekimo saugumą), abejonės. ES lygmens politikos dokumentai paprastai yra skirti valstybėms narėms, didžiausiems instituciniams ir pramonės subjektams, tad kartais juose neatsižvelgiama į visuomenei rūpimus klausimus. Neatsiejama šioje nuomonėje aprašyto visuomenės dalyvavimo ir įtraukimo proceso dalis – sudėtingų energetikos koncepcijų išaiškinimas. Visuomenės žinių, nuomonių ir vertybių vaidmuo bus pagrindinis veiksnys, padėsiantis visiems suinteresuotiesiems subjektams iš naujo įvertinti kintantį pasaulį ir prie jo prisitaikyti. Tris energetikos politikos ramsčius – tiekimo saugumo, konkurencingumo ir tvarumo – reikėtų papildyti ketvirtuoju, t. y. dalyvavimo aspektu. |
| --- | --- |

3.2

Kuriant ES perėjimo nuo vienos energijos rūšies prie kitos politiką neretai trūksta realaus valstybių narių dalyvavimo, o piliečiams neišaiškinamos įvairios alternatyvos ir prioritetai. Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. nustatytas įvairių scenarijų kūrimo metodas yra protingas būdas reaguoti į nestabilią padėtį. Tačiau taikyti šį metodą kaip politikos formavimo pagrindą trukdo minėtas nepakankamai aktyvus valstybių narių dalyvavimas ir visuomenės, kuri dažniausiai būna mažiau informuota ir mažiau domisi dauguma energetikos klausimų (išskyrus kainą, o kai kuriose šalyse – ir tiekimo saugumą), abejonės. ES lygmens politikos dokumentai paprastai yra skirti valstybėms narėms, didžiausiems instituciniams ir pramonės subjektams, tad kartais juose neatsižvelgiama į visuomenei rūpimus klausimus. Neatsiejama šioje nuomonėje aprašyto visuomenės dalyvavimo ir įtraukimo proceso dalis – sudėtingų energetikos koncepcijų išaiškinimas. Visuomenės žinių, nuomonių ir vertybių vaidmuo bus pagrindinis veiksnys, padėsiantis visiems suinteresuotiesiems subjektams iš naujo įvertinti kintantį pasaulį ir prie jo prisitaikyti. Tris energetikos politikos ramsčius – tiekimo saugumo, konkurencingumo ir tvarumo – reikėtų papildyti ketvirtuoju, t. y. dalyvavimo aspektu.

| 3.3 | Tai padaryti nebus lengva. Iki šiol pastangos suderinti ES solidarumo ir bendradarbiavimo principus su valstybių narių teise nustatyti savo energetikos strategiją baigdavosi miglota politika ir neaiškiais – bent jau piliečiams – signalais, tad ir didele painiava. |
| --- | --- |

3.3

Tai padaryti nebus lengva. Iki šiol pastangos suderinti ES solidarumo ir bendradarbiavimo principus su valstybių narių teise nustatyti savo energetikos strategiją baigdavosi miglota politika ir neaiškiais – bent jau piliečiams – signalais, tad ir didele painiava.

| 3.4 | Vienas iš būdų šiam atotrūkiui sumažinti ir aiškumui užtikrinti - užtikrinti piliečių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu ir tuomet formuoti nacionalinę energetikos politiką žvelgiant iš platesnės – ES – perspektyvos (visoms šiuo metu vykdomoms nacionalinėms iniciatyvoms, pavyzdžiui Prancūzijos Débat national sur la transistion énergétique, Vokietijos Energiewende ar Ispanijos „energijos rūšių derinio forumui“, būtų naudinga, jei jos būtų tvirčiau suderintos Europos lygmeniu. Šalių vadovams reikia demokratiškai suteiktų įgaliojimų, reikia elektorato, kuris būtų informuotas šiuo svarbiu klausimu ir būtų pasirengęs kaip partneris bendradarbiauti su savo politikais žengiant šiuo sunkiu keliu. Jeigu nebus viešai ir plačiai diskutuojama su visuomene apie bendradarbiavimu grindžiamą visos Europos energetikos ateitį, tebebus gaji prielaida, kad socialiniu požiūriu yra priimtinos tik nacionalinės nuostatos. Dėl tokios nacionalinėms nuostatoms teikiamos pirmenybės kai kurie suinteresuotieji subjektai ES energetikos politiką jau apibūdina kaip nenuoseklią ir nepatikimą. Trūksta aiškumo, todėl mažėja galimybės įtvirtinti nuoseklią anglies dioksido mažinimo politiką, kuria būtų kovojama su klimato kaita, o laiko lieka vis mažiau. |
| --- | --- |

3.4

Vienas iš būdų šiam atotrūkiui sumažinti ir aiškumui užtikrinti - užtikrinti piliečių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu ir tuomet formuoti nacionalinę energetikos politiką žvelgiant iš platesnės – ES – perspektyvos (visoms šiuo metu vykdomoms nacionalinėms iniciatyvoms, pavyzdžiui Prancūzijos Débat national sur la transistion énergétique, Vokietijos Energiewende ar Ispanijos „energijos rūšių derinio forumui“, būtų naudinga, jei jos būtų tvirčiau suderintos Europos lygmeniu. Šalių vadovams reikia demokratiškai suteiktų įgaliojimų, reikia elektorato, kuris būtų informuotas šiuo svarbiu klausimu ir būtų pasirengęs kaip partneris bendradarbiauti su savo politikais žengiant šiuo sunkiu keliu. Jeigu nebus viešai ir plačiai diskutuojama su visuomene apie bendradarbiavimu grindžiamą visos Europos energetikos ateitį, tebebus gaji prielaida, kad socialiniu požiūriu yra priimtinos tik nacionalinės nuostatos. Dėl tokios nacionalinėms nuostatoms teikiamos pirmenybės kai kurie suinteresuotieji subjektai ES energetikos politiką jau apibūdina kaip nenuoseklią ir nepatikimą. Trūksta aiškumo, todėl mažėja galimybės įtvirtinti nuoseklią anglies dioksido mažinimo politiką, kuria būtų kovojama su klimato kaita, o laiko lieka vis mažiau.

| 3.5 | Visoje Europoje piliečiai reiškia nepasitenkinimą energetikos rinkos veikimu (žr. vartotojų rinkų rezultatų suvestinę http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), o neišsprendus šios problemos, bus sunku toliau imtis bendrų ES veiksmų, kuriais skatinama pereiti nuo vienos rūšies energijos prie kitos. Piliečiai turi būti veiksmingiau įtraukiami į strateginį svarbiausių politinių sprendimų orientavimą – ne tik kaip energijos vartotojai, nes pasirengimas pereiti nuo vienos energijos rūšies prie kitos yra platesnis procesas, per kurį reikia išspręsti ne tik svarbius rinkos klausimus. Daugelyje valstybių narių vis didesnį nepasitenkinimą kelia ir pats politinis procesas – „politika“. ES lygmeniu, kuris šioje srityje itin svarbus, „politikos“ arba nėra, arba ji neatneša rezultatų, o užuot vykdžius ES lygmens politiką, dažnai nusileidžiama iki nekoordinuojamo nacionalinio politikavimo energetikos klausimais lygio. Kad ši padėtis pasikeistų, piliečiai, svarbiausieji suinteresuotieji subjektai ir politinius sprendimus priimantys asmenys turi prisiimti bendrą atsakomybę už mūsų visų energetikos ateitį. |
| --- | --- |

3.5

Visoje Europoje piliečiai reiškia nepasitenkinimą energetikos rinkos veikimu (žr. vartotojų rinkų rezultatų suvestinę http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), o neišsprendus šios problemos, bus sunku toliau imtis bendrų ES veiksmų, kuriais skatinama pereiti nuo vienos rūšies energijos prie kitos. Piliečiai turi būti veiksmingiau įtraukiami į strateginį svarbiausių politinių sprendimų orientavimą – ne tik kaip energijos vartotojai, nes pasirengimas pereiti nuo vienos energijos rūšies prie kitos yra platesnis procesas, per kurį reikia išspręsti ne tik svarbius rinkos klausimus. Daugelyje valstybių narių vis didesnį nepasitenkinimą kelia ir pats politinis procesas – „politika“. ES lygmeniu, kuris šioje srityje itin svarbus, „politikos“ arba nėra, arba ji neatneša rezultatų, o užuot vykdžius ES lygmens politiką, dažnai nusileidžiama iki nekoordinuojamo nacionalinio politikavimo energetikos klausimais lygio. Kad ši padėtis pasikeistų, piliečiai, svarbiausieji suinteresuotieji subjektai ir politinius sprendimus priimantys asmenys turi prisiimti bendrą atsakomybę už mūsų visų energetikos ateitį.

| 3.6 | Nors vykdoma nemažai vietos, regioninių ir nacionalinių iniciatyvų, pagal kurias įvairūs energetikos planavimo klausimai sprendžiami drauge su visuomene, praktiniu požiūriu reikia tikslingiau pakreipti dabartinį visuomenės dalyvavimą ir tikslingiau panaudoti jos patirtį ir gebėjimus. Šiuo metu nėra tinkamos platformos piliečių, suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) dialogui apie energijos gavybą, perdavimą ir vartojimą. O toks dialogas skubiai būtinas, nes galėtų suteikti vertingos informacijos tiems, kas formuoja ES politiką, ir atvirkščiai, užtikrintų, kad per nacionalines diskusijas nebūtų pamiršti visai Europai svarbūs klausimai. Didelio masto, plačių užmojų, suderinta visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo programa turėtų skatinti kompetentingą diskusiją, kilstelėti diskusijas ir suvokimą į aukštesnį lygį bei suteikti daugiau pasitikėjimo politinius sprendimus priimantiems asmenims (kurie turėtų įsiklausyti ir reaguoti) imtis tolesnių veiksmų. Apibrėžiant būtinas tokios programos sąlygas ir reikalingus veiksmus, šioje tiriamojoje nuomonėje remiamasi EESRK užsakytu ir 2012 m. gruodžio mėn. paskelbtu parengiamuoju moksliniu tyrimu „Future national energy mix scenarios: public engagement processes in the EU and elsewhere“ (Būsimi nacionalinio energijos rūšių derinio scenarijai. Visuomenės dalyvavimo procesas ES ir kitur), kuris skelbiamas internete adresu http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications. |
| --- | --- |

3.6

Nors vykdoma nemažai vietos, regioninių ir nacionalinių iniciatyvų, pagal kurias įvairūs energetikos planavimo klausimai sprendžiami drauge su visuomene, praktiniu požiūriu reikia tikslingiau pakreipti dabartinį visuomenės dalyvavimą ir tikslingiau panaudoti jos patirtį ir gebėjimus. Šiuo metu nėra tinkamos platformos piliečių, suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) dialogui apie energijos gavybą, perdavimą ir vartojimą. O toks dialogas skubiai būtinas, nes galėtų suteikti vertingos informacijos tiems, kas formuoja ES politiką, ir atvirkščiai, užtikrintų, kad per nacionalines diskusijas nebūtų pamiršti visai Europai svarbūs klausimai. Didelio masto, plačių užmojų, suderinta visuomenės įtraukimo ir dalyvavimo programa turėtų skatinti kompetentingą diskusiją, kilstelėti diskusijas ir suvokimą į aukštesnį lygį bei suteikti daugiau pasitikėjimo politinius sprendimus priimantiems asmenims (kurie turėtų įsiklausyti ir reaguoti) imtis tolesnių veiksmų. Apibrėžiant būtinas tokios programos sąlygas ir reikalingus veiksmus, šioje tiriamojoje nuomonėje remiamasi EESRK užsakytu ir 2012 m. gruodžio mėn. paskelbtu parengiamuoju moksliniu tyrimu „Future national energy mix scenarios: public engagement processes in the EU and elsewhere“ (Būsimi nacionalinio energijos rūšių derinio scenarijai. Visuomenės dalyvavimo procesas ES ir kitur), kuris skelbiamas internete adresu http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications.

4.   Esamų dalyvavimo mechanizmų stiprinimas ir naudojimas tolesnei raidai

| 4.1 | Nuo 1997 m. įkurta nemažai energetikos forumų, kuriuose aptariami techniniai, reguliavimo, vartotojų ir politikos klausimai: trys reguliavimo forumai (Florencijos forumas elektros klausimais, Madrido forumas dujų klausimais, Londono piliečių forumas energetikos klausimais), Berlyno forumas iškastinio kuro klausimais, Bukarešto tvarios energetikos forumas ir Europos branduolinės energetikos forumas. Nors jais visais siekiama gerinti energijos vidaus rinkos veikimą, nė viename iš jų nevyksta toks platus energetikos dialogas, koks siūlomas šioje nuomonėje. Piliečių energetikos forumo paskirtis, kaip rodo jo pavadinimas, – padėti sukurti konkurencingas, energiją efektyviai vartojančias ir sąžiningas mažmenines vartotojų rinkas; šis forumas padėtų labiau įgalinti vartotojus ir gintų jų interesus reguliavimo srityse. Visi šie forumai atlieka tam tikrą vaidmenį dialoge energetikos klausimais. Būtų labai naudinga šiuos forumus labiau suvienyti, tam įkuriant specialią koordinavimo platformą ar instituciją. Tokia institucija šioje nuomonėje aprašytame ambicingame Europos energetikos dialoge galėtų atstovauti ir Europos Komisijos interesams susijusiems, su energetika. |
| --- | --- |

4.1

Nuo 1997 m. įkurta nemažai energetikos forumų, kuriuose aptariami techniniai, reguliavimo, vartotojų ir politikos klausimai: trys reguliavimo forumai (Florencijos forumas elektros klausimais, Madrido forumas dujų klausimais, Londono piliečių forumas energetikos klausimais), Berlyno forumas iškastinio kuro klausimais, Bukarešto tvarios energetikos forumas ir Europos branduolinės energetikos forumas. Nors jais visais siekiama gerinti energijos vidaus rinkos veikimą, nė viename iš jų nevyksta toks platus energetikos dialogas, koks siūlomas šioje nuomonėje. Piliečių energetikos forumo paskirtis, kaip rodo jo pavadinimas, – padėti sukurti konkurencingas, energiją efektyviai vartojančias ir sąžiningas mažmenines vartotojų rinkas; šis forumas padėtų labiau įgalinti vartotojus ir gintų jų interesus reguliavimo srityse. Visi šie forumai atlieka tam tikrą vaidmenį dialoge energetikos klausimais. Būtų labai naudinga šiuos forumus labiau suvienyti, tam įkuriant specialią koordinavimo platformą ar instituciją. Tokia institucija šioje nuomonėje aprašytame ambicingame Europos energetikos dialoge galėtų atstovauti ir Europos Komisijos interesams susijusiems, su energetika.

| 4.2 | Be to, būtų galima įtraukti ir kaimynines trečiąsias šalis, visų pirma tas, kurios jau yra Energijos bendrijos narės, – tai būtų suderinama su Komunikate „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“ (COM(2011) 539) išdėstytu požiūriu. |
| --- | --- |

4.2

Be to, būtų galima įtraukti ir kaimynines trečiąsias šalis, visų pirma tas, kurios jau yra Energijos bendrijos narės, – tai būtų suderinama su Komunikate „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“ (COM(2011) 539) išdėstytu požiūriu.

| 4.3 | EESRK, kaip ES institucijų patariamoji organizacija, kurios pagrindinė misija - į Europos iniciatyvas labiau įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas, gali padėti apibrėžti ir suplanuoti pilietinės visuomenės indėlį į politikos kūrimą. Komitetas yra pateikęs nuomones dėl visų svarbiausių ES energetikos teisės aktų ir politikos kūrimo proceso, be to, tiesiogiai valstybėse narėse surengė daug konferencijų energetikos klausimais, kuriose dalyvavo pilietinės visuomenės atstovai ir visų lygių suinteresuotieji subjektai. Komiteto pagrindinė pozicija dėl būtinybės suburti Europos energetikos bendruomenę ir dėl gyvybiškai svarbaus pilietinės visuomenės dialogo buvo išdėstyta 2012 m. sausio mėn. bendroje EESRK ir Notre Europe – Jacques Delors instituto deklaracijoje (http://www.eesc.europa.eu/eec). |
| --- | --- |

4.3

EESRK, kaip ES institucijų patariamoji organizacija, kurios pagrindinė misija - į Europos iniciatyvas labiau įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas, gali padėti apibrėžti ir suplanuoti pilietinės visuomenės indėlį į politikos kūrimą. Komitetas yra pateikęs nuomones dėl visų svarbiausių ES energetikos teisės aktų ir politikos kūrimo proceso, be to, tiesiogiai valstybėse narėse surengė daug konferencijų energetikos klausimais, kuriose dalyvavo pilietinės visuomenės atstovai ir visų lygių suinteresuotieji subjektai. Komiteto pagrindinė pozicija dėl būtinybės suburti Europos energetikos bendruomenę ir dėl gyvybiškai svarbaus pilietinės visuomenės dialogo buvo išdėstyta 2012 m. sausio mėn. bendroje EESRK ir Notre Europe – Jacques Delors instituto deklaracijoje (http://www.eesc.europa.eu/eec).

| 4.4 | Svarbiausias dalykas kuriant produktyvų dialogą – pasitikėjimas. Negalima manyti, kad pasitikėjimas suinteresuotaisiais subjektais ir jų tarpusavio pasitikėjimas savaime atsiras, gali būti net ir atvirkščiai. Todėl vienas iš dialogo tikslų – užtikrinti jo dalyvių tarpusavio pasitikėjimą. Kad tai įvyktų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, jeigu šiame procese jam tektų formuotojo vaidmuo, turi būti atviras, vertas pasitikėjimo ir laikytis subalansuotos pozicijos. |
| --- | --- |

4.4

Svarbiausias dalykas kuriant produktyvų dialogą – pasitikėjimas. Negalima manyti, kad pasitikėjimas suinteresuotaisiais subjektais ir jų tarpusavio pasitikėjimas savaime atsiras, gali būti net ir atvirkščiai. Todėl vienas iš dialogo tikslų – užtikrinti jo dalyvių tarpusavio pasitikėjimą. Kad tai įvyktų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, jeigu šiame procese jam tektų formuotojo vaidmuo, turi būti atviras, vertas pasitikėjimo ir laikytis subalansuotos pozicijos.

| 4.5 | Valstybių narių požiūris į energetikos klausimus grindžiamas visuomenei svarbiais dalykais. Žmogaus lygmeniu tai – saugumas, energijos nepriteklius ir pažeidžiamų grupių galimybės gauti paslaugas prieinama kaina. Nacionaliniu lygmeniu tai – rūpestis dėl energetinės priklausomybės ir išorės įtakos poveikio. Todėl per diskusijas turi būti atsižvelgiama ir į etinius bei ekonominius aspektus, kaip pabrėžiama 2013 m. sausio mėn. priimtoje Europos grupės nuomonėje dėl Europos energijos rūšių derinio etinių aspektų. Tai turėtų būti pripažinta viena svarbiausių diskusijų priemonių. Joje raginama etikos sistemą taikyti visiems energijos ištekliams, taip pat ir priimant sprendimus dėl energijos rūšių derinio, ir skatinama įtraukti pilietinę visuomenę, užtikrinant demokratišką dalyvavimą ir skaidrumą. Būtina toliau stengtis įgyvendinti šias idėjas valstybių narių lygmeniu, o viena iš EESRK užduočių – atsižvelgti į opius nacionalinius aspektus ir pasiūlyti, kaip užtikrinti konvergenciją ir bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

4.5

Valstybių narių požiūris į energetikos klausimus grindžiamas visuomenei svarbiais dalykais. Žmogaus lygmeniu tai – saugumas, energijos nepriteklius ir pažeidžiamų grupių galimybės gauti paslaugas prieinama kaina. Nacionaliniu lygmeniu tai – rūpestis dėl energetinės priklausomybės ir išorės įtakos poveikio. Todėl per diskusijas turi būti atsižvelgiama ir į etinius bei ekonominius aspektus, kaip pabrėžiama 2013 m. sausio mėn. priimtoje Europos grupės nuomonėje dėl Europos energijos rūšių derinio etinių aspektų. Tai turėtų būti pripažinta viena svarbiausių diskusijų priemonių. Joje raginama etikos sistemą taikyti visiems energijos ištekliams, taip pat ir priimant sprendimus dėl energijos rūšių derinio, ir skatinama įtraukti pilietinę visuomenę, užtikrinant demokratišką dalyvavimą ir skaidrumą. Būtina toliau stengtis įgyvendinti šias idėjas valstybių narių lygmeniu, o viena iš EESRK užduočių – atsižvelgti į opius nacionalinius aspektus ir pasiūlyti, kaip užtikrinti konvergenciją ir bendradarbiavimą.

| 4.6 | Pavyzdžiui, visuotinio socialiai priimtino ir etiško požiūrio į energetiką, kuriuo turėtų būti grindžiama ES politika, neatsiejamas principas yra užtikrinti, kad nenukentėtų „bebalsiai“ pasaulio regionai, tai yra tie, kurie vykstant konkurencinei kovai dėl energijos išteklių yra pažeidžiami. |
| --- | --- |

4.6

Pavyzdžiui, visuotinio socialiai priimtino ir etiško požiūrio į energetiką, kuriuo turėtų būti grindžiama ES politika, neatsiejamas principas yra užtikrinti, kad nenukentėtų „bebalsiai“ pasaulio regionai, tai yra tie, kurie vykstant konkurencinei kovai dėl energijos išteklių yra pažeidžiami.

| 4.7 | Veiksmingas dalyvavimas geriausiai užtikrinamas tuomet, kai oficialiai įstatymų nereglamentuotiems pilietinės visuomenės tinklams suteikiami įgaliojimai sąveikauti su oficialesniais įstatymų reglamentuotais tinklais. Dalyvavimu grindžiamų naujovių diegimas galėtų tapti galinga priemone tariantis dėl nacionalinių, regioninių, miesto ir vietos strateginių tikslų ir (arba) juos įgyvendinant; be to, tai kainuotų mažiau ir, palyginti su įprastais procesais, sumažėtų biurokratinių kliūčių. Šiuo metu ES yra vos keletas veikiančių mechanizmų, kuriais integruojamas savivaldybių, nacionalinių institucijų ir visos ES dalyvavimas kuriant energetikos ateitį. Tačiau iniciatyvos, kuriomis propaguojamas didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir aktyvesnis atsinaujinančių energetikos šaltinių naudojimas, pavyzdžiui, Merų paktas, rodo pavyzdį, ką būtų galima nuveikti. Kol kas toks dalyvavimas valstybėse narėse nesusietas su politikos ir sprendimų priėmimo struktūromis. |
| --- | --- |

4.7

Veiksmingas dalyvavimas geriausiai užtikrinamas tuomet, kai oficialiai įstatymų nereglamentuotiems pilietinės visuomenės tinklams suteikiami įgaliojimai sąveikauti su oficialesniais įstatymų reglamentuotais tinklais. Dalyvavimu grindžiamų naujovių diegimas galėtų tapti galinga priemone tariantis dėl nacionalinių, regioninių, miesto ir vietos strateginių tikslų ir (arba) juos įgyvendinant; be to, tai kainuotų mažiau ir, palyginti su įprastais procesais, sumažėtų biurokratinių kliūčių. Šiuo metu ES yra vos keletas veikiančių mechanizmų, kuriais integruojamas savivaldybių, nacionalinių institucijų ir visos ES dalyvavimas kuriant energetikos ateitį. Tačiau iniciatyvos, kuriomis propaguojamas didesnis energijos vartojimo efektyvumas ir aktyvesnis atsinaujinančių energetikos šaltinių naudojimas, pavyzdžiui, Merų paktas, rodo pavyzdį, ką būtų galima nuveikti. Kol kas toks dalyvavimas valstybėse narėse nesusietas su politikos ir sprendimų priėmimo struktūromis.

5.   Siekis, kad visuomenė dalyvautų ir būtų įtraukta. Europos energetikos dialogas

| 5.1 | Pirmiau apibrėžto proceso darbinis pavadinimas – Europos energetikos dialogas (EED), tačiau, siekiant pabrėžti konkrečių veiksmų, kurių reikia imtis, poreikį taip pat būtų galima svarstyti pavadinimą „Europos energetikos veiksmai“. EED nedubliuotų dabartinių struktūrų, o veikiau būtų grindžiamas esamomis iniciatyvomis ir jas papildytų energetikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir piliečių dalyvavimu. Vienas iš svarbių tikslų - organizuojant sąveikavimą, teikiant aktualią informaciją, stiprinant atsakomybės jausmą ir didinant legitimumą, palaikant politinius sprendimus nacionaliniu ir Europos lygmeniu tobulinti politikos formavimą. Iš esmės šis dialogas turėtų apimti visus su energetika susijusius klausimus, įskaitant infrastruktūrą, energijos šaltinius ir išteklius, rinkas, vartotojų aktualijas, technologijas, politikos ir aplinkos klausimus ir kt. |
| --- | --- |

5.1

Pirmiau apibrėžto proceso darbinis pavadinimas – Europos energetikos dialogas (EED), tačiau, siekiant pabrėžti konkrečių veiksmų, kurių reikia imtis, poreikį taip pat būtų galima svarstyti pavadinimą „Europos energetikos veiksmai“. EED nedubliuotų dabartinių struktūrų, o veikiau būtų grindžiamas esamomis iniciatyvomis ir jas papildytų energetikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir piliečių dalyvavimu. Vienas iš svarbių tikslų - organizuojant sąveikavimą, teikiant aktualią informaciją, stiprinant atsakomybės jausmą ir didinant legitimumą, palaikant politinius sprendimus nacionaliniu ir Europos lygmeniu tobulinti politikos formavimą. Iš esmės šis dialogas turėtų apimti visus su energetika susijusius klausimus, įskaitant infrastruktūrą, energijos šaltinius ir išteklius, rinkas, vartotojų aktualijas, technologijas, politikos ir aplinkos klausimus ir kt.

| 5.2 | EED turi būti siekiama tenkinti įstatymų reglamentuotų ir nereglamentuotų suinteresuotųjų subjektų, t. y. energijos tiekimo grandinėje dalyvaujančių grupių, taip pat investuotojų, klientų, reguliavimo institucijų ir teisės aktų leidėjų poreikius ir spręsti jiems rūpimus klausimus. Atsižvelgiant į nacionalinius, ES ir pasaulinius prioritetus, taip pat reikėtų svarstyti galimybę į EED įtraukti ne vienai kartai aktualius klausimus, pavyzdžiui, išteklių naudojimo ir mažėjimo, taršos kontrolės ir klimato kaitos, sprendžiančius suinteresuotuosius subjektus. |
| --- | --- |

5.2

EED turi būti siekiama tenkinti įstatymų reglamentuotų ir nereglamentuotų suinteresuotųjų subjektų, t. y. energijos tiekimo grandinėje dalyvaujančių grupių, taip pat investuotojų, klientų, reguliavimo institucijų ir teisės aktų leidėjų poreikius ir spręsti jiems rūpimus klausimus. Atsižvelgiant į nacionalinius, ES ir pasaulinius prioritetus, taip pat reikėtų svarstyti galimybę į EED įtraukti ne vienai kartai aktualius klausimus, pavyzdžiui, išteklių naudojimo ir mažėjimo, taršos kontrolės ir klimato kaitos, sprendžiančius suinteresuotuosius subjektus.

| 5.3 | Reikėtų pažymėti, kad EED nevykdytų techninio ar kasdienio įgyvendinimo darbo, o būtų „derybų erdvė“, kurioje būtų galima aptarti įgyvendinimo klausimus atsižvelgiant į jų poveikį visuomenei ir visuomenės pritarimą, investicijų ir išteklių strategiją bei kitus politikos aspektus. Vis dėlto jis turėtų būti susietas su labai konkrečia veikla, kurioje galėtų dalyvauti ir žmonės, pavyzdžiui, pažangiųjų skaitiklių įrengimo ar energijos vartojimo efektyvumo didinimo. Teorija turi būti derinama su visuomenės švietimu ir praktiniais veiksmais. |
| --- | --- |

5.3

Reikėtų pažymėti, kad EED nevykdytų techninio ar kasdienio įgyvendinimo darbo, o būtų „derybų erdvė“, kurioje būtų galima aptarti įgyvendinimo klausimus atsižvelgiant į jų poveikį visuomenei ir visuomenės pritarimą, investicijų ir išteklių strategiją bei kitus politikos aspektus. Vis dėlto jis turėtų būti susietas su labai konkrečia veikla, kurioje galėtų dalyvauti ir žmonės, pavyzdžiui, pažangiųjų skaitiklių įrengimo ar energijos vartojimo efektyvumo didinimo. Teorija turi būti derinama su visuomenės švietimu ir praktiniais veiksmais.

6.   Europos energetikos dialogo įgyvendinimas

| 6.1 | Iš pradžių būtų siekiama:






  — | nustatyti ir pagal svarbą suskirstyti veiksmus, kuriais pilietinė visuomenė būtų informuojama ir įgalinama energetikos klausimų srityje; |
| --- | --- | --- |

6.1

Iš pradžių būtų siekiama:

—

nustatyti ir pagal svarbą suskirstyti veiksmus, kuriais pilietinė visuomenė būtų informuojama ir įgalinama energetikos klausimų srityje;

| — | nustatyti ir pagal intereso pobūdį, žinių lygį ir turimus išteklius suskirstyti suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pramoninius ir privačius energijos vartotojus, energijos ūkio subjektus, darbuotojus ir profesines sąjungas, kitas interesų grupes; |
| --- | --- |

—

nustatyti ir pagal intereso pobūdį, žinių lygį ir turimus išteklius suskirstyti suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pramoninius ir privačius energijos vartotojus, energijos ūkio subjektus, darbuotojus ir profesines sąjungas, kitas interesų grupes;

| — | pagrindinius klausimus apibrėžti taip, kad kasdienės žinios ir patyrimas bei profesinė patirtis galėtų tarpusavyje sąveikauti ir viena kitą papildyti; |
| --- | --- |

—

pagrindinius klausimus apibrėžti taip, kad kasdienės žinios ir patyrimas bei profesinė patirtis galėtų tarpusavyje sąveikauti ir viena kitą papildyti;

| — | sukurti lankstų diskusijų formatą, kurį visos valstybės narės galėtų prisitaikyti pagal savo specifiką ir taip priartinti piliečius prie sprendimų priėmimo. |
| --- | --- |

—

sukurti lankstų diskusijų formatą, kurį visos valstybės narės galėtų prisitaikyti pagal savo specifiką ir taip priartinti piliečius prie sprendimų priėmimo.

| 6.2 | Sustiprinto konsultavimosi ir dalyvavimo mechanizmai yra labai svarbūs sėkmingam perėjimui nuo vienos energijos rūšies prie kitos. Informacija pagrįstas, struktūruotas, įtraukus ir atsakingas ES lygmens dialogas yra būtinas siekiant užtikrinti, kad politikos formavimas ir įgyvendinimas būtų strategiškai pagrįstas, nuoseklus ir įtraukus, tad laikomas patikimu ir veiksmingu, procesas. |
| --- | --- |

6.2

Sustiprinto konsultavimosi ir dalyvavimo mechanizmai yra labai svarbūs sėkmingam perėjimui nuo vienos energijos rūšies prie kitos. Informacija pagrįstas, struktūruotas, įtraukus ir atsakingas ES lygmens dialogas yra būtinas siekiant užtikrinti, kad politikos formavimas ir įgyvendinimas būtų strategiškai pagrįstas, nuoseklus ir įtraukus, tad laikomas patikimu ir veiksmingu, procesas.

| 6.3 | Galiausiai, dalyvaujant visuomenei būtų sukurtas pagrindas iki 2050 m. pereiti prie žiniomis grindžiamos, dalyvaujamosios ir veiksmingos mažo anglies dioksido ekonomikos. Dalyvaujant visuomenei būtų galima padidinti ES veiksmų energetikos klausimais legitimumą ir nacionaliniu bei visos Europos lygmeniu suteikti piliečiams galimybę išreikšti savo nuomonę ir pageidavimus. |
| --- | --- |

6.3

Galiausiai, dalyvaujant visuomenei būtų sukurtas pagrindas iki 2050 m. pereiti prie žiniomis grindžiamos, dalyvaujamosios ir veiksmingos mažo anglies dioksido ekonomikos. Dalyvaujant visuomenei būtų galima padidinti ES veiksmų energetikos klausimais legitimumą ir nacionaliniu bei visos Europos lygmeniu suteikti piliečiams galimybę išreikšti savo nuomonę ir pageidavimus.

| 6.4 | Visos nustatytos suinteresuotųjų subjektų grupės turėtų viena kitos paklausti:






  — | ko kiekviena jų tikisi iš dalyvavimo dialoge ir |
| --- | --- | --- |

6.4

Visos nustatytos suinteresuotųjų subjektų grupės turėtų viena kitos paklausti:

—

ko kiekviena jų tikisi iš dalyvavimo dialoge ir

| — | ką jos pačios gali duoti dialogui. |
| --- | --- |

—

ką jos pačios gali duoti dialogui.

| 6.5 | Norint, kad ilgainiui dialogas pasiteisintų, juo turi būti siekiama suprasti ir spręsti valstybėms narėms ir visos Europos pilietinei visuomenei rūpimus klausimus, atsižvelgti į jų žinias ir vertybes. Tam patys suinteresuotieji subjektai turėtų:






  — | pasirengti tarpusavyje suderintas ir, prireikus, kompromiso būdu koreguojamas strategijas, kurias įgyvendinus bus pasiekta tai, ko reikia suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- | --- |

6.5

Norint, kad ilgainiui dialogas pasiteisintų, juo turi būti siekiama suprasti ir spręsti valstybėms narėms ir visos Europos pilietinei visuomenei rūpimus klausimus, atsižvelgti į jų žinias ir vertybes. Tam patys suinteresuotieji subjektai turėtų:

—

pasirengti tarpusavyje suderintas ir, prireikus, kompromiso būdu koreguojamas strategijas, kurias įgyvendinus bus pasiekta tai, ko reikia suinteresuotiesiems subjektams;

| — | numatyti šių strategijų įgyvendinimo procesą ir |
| --- | --- |

—

numatyti šių strategijų įgyvendinimo procesą ir

| — | gebėti jas įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

gebėti jas įgyvendinti.

| 6.6 | Kad dialogo uždaviniai būtų pasiekti, būtina užduoti šiuos pagrindinius klausimus:






  — | strategijos: kokias strategijas reikia įgyvendinti, kad energetikos sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams ir pilietinei visuomenei būtų lengviau dalyvauti? |
| --- | --- | --- |

6.6

Kad dialogo uždaviniai būtų pasiekti, būtina užduoti šiuos pagrindinius klausimus:

—

strategijos: kokias strategijas reikia įgyvendinti, kad energetikos sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams ir pilietinei visuomenei būtų lengviau dalyvauti?

| — | procesai: kokius esminius procesus reikia sukurti arba pertvarkyti, kad šios strategijos būtų įgyvendintos? |
| --- | --- |

—

procesai: kokius esminius procesus reikia sukurti arba pertvarkyti, kad šios strategijos būtų įgyvendintos?

| — | gebėjimai: kokių gebėjimų reikia, kad dialogas tęstųsi ir šie procesai būtų toliau plėtojami? |
| --- | --- |

—

gebėjimai: kokių gebėjimų reikia, kad dialogas tęstųsi ir šie procesai būtų toliau plėtojami?

| — | energetikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės indėlis: kaip prie dialogo turėtų prisidėti suinteresuotieji subjektai ir piliečiai, kad šie gebėjimai būtų kuriami, palaikomi ir stiprinami? |
| --- | --- |

—

energetikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės indėlis: kaip prie dialogo turėtų prisidėti suinteresuotieji subjektai ir piliečiai, kad šie gebėjimai būtų kuriami, palaikomi ir stiprinami?

7.   Praktiniai veiksmai ir rekomendacijos

| 7.1 | Siūloma, kad iki 2016 m. energetikos sektoriaus suinteresuotieji subjektai, piliečiai ir pilietinės visuomenės organizacijos pradėtų dalyvauti Europos energetikos dialoge ir visose valstybėse narėse rengtų suderintas daugiapakopes diskusijas. Atsižvelgiant į klausimo aprėptį, mastą ir skubumą, siūlomo energetikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir visuomenės dalyvavimo procesas turi būti plataus užmojo, nestokoti išteklių ir būti veiksmingas; reikėtų vadovautis 6 dalyje aprašytu taktiniu požiūriu. Dialogas turi užtikrinti dalyvių tarpusavio pasitikėjimą ir įgyti atviro dialogo reputaciją, taip pat užtikrinti, kad ilgainiui būtų išspręsta kuo daugiau klausimų ar atsižvelgta į kuo daugiau įvairių nuomonių. Šis dialogas turėtų būti:






  — | visos Europos Sąjungos dialogas, t. y. siekiantis konvergencijos ir integracijos ES lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

7.1

Siūloma, kad iki 2016 m. energetikos sektoriaus suinteresuotieji subjektai, piliečiai ir pilietinės visuomenės organizacijos pradėtų dalyvauti Europos energetikos dialoge ir visose valstybėse narėse rengtų suderintas daugiapakopes diskusijas. Atsižvelgiant į klausimo aprėptį, mastą ir skubumą, siūlomo energetikos sektoriaus suinteresuotųjų subjektų ir visuomenės dalyvavimo procesas turi būti plataus užmojo, nestokoti išteklių ir būti veiksmingas; reikėtų vadovautis 6 dalyje aprašytu taktiniu požiūriu. Dialogas turi užtikrinti dalyvių tarpusavio pasitikėjimą ir įgyti atviro dialogo reputaciją, taip pat užtikrinti, kad ilgainiui būtų išspręsta kuo daugiau klausimų ar atsižvelgta į kuo daugiau įvairių nuomonių. Šis dialogas turėtų būti:

—

visos Europos Sąjungos dialogas, t. y. siekiantis konvergencijos ir integracijos ES lygmeniu;

| — | nacionalinis, t. y. vykstantis įvairioje kultūrinėje ir būsimoje energetikos aplinkoje; |
| --- | --- |

—

nacionalinis, t. y. vykstantis įvairioje kultūrinėje ir būsimoje energetikos aplinkoje;

| — | daugiapakopis šalyje, t. y. įtraukiantis nacionalinį, regionų, miestų ir vietos lygmenis ir pripažįstantis ypač svarbų piliečio ir vartotojo poveikio politikai vaidmenį; |
| --- | --- |

—

daugiapakopis šalyje, t. y. įtraukiantis nacionalinį, regionų, miestų ir vietos lygmenis ir pripažįstantis ypač svarbų piliečio ir vartotojo poveikio politikai vaidmenį;

| — | orientuotas į veiksmus, t. y. kiekvienas dalyvis turėtų klausti savęs ir kitų „kokių veiksmų būtų galima imtis siekiant užsitikrinti geresnę energetikos ateitį?“ |
| --- | --- |

—

orientuotas į veiksmus, t. y. kiekvienas dalyvis turėtų klausti savęs ir kitų „kokių veiksmų būtų galima imtis siekiant užsitikrinti geresnę energetikos ateitį?“

| 7.2 | EED turi būti vykdomas ne vietoj diskusijų, kurias reikia rengti su atstovaujamosios demokratijos institucijomis, bet turi jas praturtinti įvairių jo dalyvių kasdienėmis žiniomis, patyrimu bei technine ir profesine patirtimi. Šiuo atveju dalyvaujamoji demokratija yra būtinas atstovaujamosios demokratijos priedas. |
| --- | --- |

7.2

EED turi būti vykdomas ne vietoj diskusijų, kurias reikia rengti su atstovaujamosios demokratijos institucijomis, bet turi jas praturtinti įvairių jo dalyvių kasdienėmis žiniomis, patyrimu bei technine ir profesine patirtimi. Šiuo atveju dalyvaujamoji demokratija yra būtinas atstovaujamosios demokratijos priedas.

| 7.3 | EESRK, atsižvelgdamas į nacionalines iniciatyvas ir prie jų derindamasis, galėtų parengti trejų metų programą, kurią įgyvendinant galiausiai prasidėtų nepriklausomas EED. Šis procesas apimtų:






  — | mokslinius tyrimus, paremtus esamais moksliniais tyrimais apie visuomenės įtraukimą ir dalyvavimą sprendžiant svarbiausius sudėtingus energetikos klausimus, kuriuos reikia paaiškinti piliečiui, ir šiuos tyrimus papildančius; |
| --- | --- | --- |

7.3

EESRK, atsižvelgdamas į nacionalines iniciatyvas ir prie jų derindamasis, galėtų parengti trejų metų programą, kurią įgyvendinant galiausiai prasidėtų nepriklausomas EED. Šis procesas apimtų:

—

mokslinius tyrimus, paremtus esamais moksliniais tyrimais apie visuomenės įtraukimą ir dalyvavimą sprendžiant svarbiausius sudėtingus energetikos klausimus, kuriuos reikia paaiškinti piliečiui, ir šiuos tyrimus papildančius;

| — | aljansų su visais suinteresuotaisiais subjektais (valstybėmis narėmis ir ES Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis, pilietinės visuomenės organizacijomis, pramonės atstovais, profesinėmis sąjungomis, fondais, akademinėmis įstaigomis ir kt.) kūrimą siekiant sukurti tvirtą, programos siekius atitinkančią išteklių bazę; |
| --- | --- |

—

aljansų su visais suinteresuotaisiais subjektais (valstybėmis narėmis ir ES Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis, pilietinės visuomenės organizacijomis, pramonės atstovais, profesinėmis sąjungomis, fondais, akademinėmis įstaigomis ir kt.) kūrimą siekiant sukurti tvirtą, programos siekius atitinkančią išteklių bazę;

| — | didelį dialogo pradžios renginį ne daugiau kaip penkiose nacionalinį dialogą įgyvendinsiančiose valstybėse narėse, kuris kiekvienoje jų prasidėtų nacionaliniu renginiu 2014 m. ir per kurį būtų paskelbta apie veikiančias bandomąsias ir (arba) parodomąsias programas; |
| --- | --- |

—

didelį dialogo pradžios renginį ne daugiau kaip penkiose nacionalinį dialogą įgyvendinsiančiose valstybėse narėse, kuris kiekvienoje jų prasidėtų nacionaliniu renginiu 2014 m. ir per kurį būtų paskelbta apie veikiančias bandomąsias ir (arba) parodomąsias programas;

| — | EED sąsajų su esamais forumais, įskaitant Energijos bendriją (pietryčių Europa) ir Rytų partnerystę), užmezgimą, kai įmanoma ir tinkama; |
| --- | --- |

—

EED sąsajų su esamais forumais, įskaitant Energijos bendriją (pietryčių Europa) ir Rytų partnerystę), užmezgimą, kai įmanoma ir tinkama;

| — | 2013 m. lapkričio mėn. rengiamą pristatymą ir diskusiją apie EED kaip sudėtinę Piliečių energetikos forumo, taip pat kitų energetikai skirtų forumų ir renginių dalį; |
| --- | --- |

—

2013 m. lapkričio mėn. rengiamą pristatymą ir diskusiją apie EED kaip sudėtinę Piliečių energetikos forumo, taip pat kitų energetikai skirtų forumų ir renginių dalį;

| — | dialogo raidos priežiūrą, kurią vykdytų EESRK nuolatinė tyrimų grupė dėl Europos energijos bendrijos sukūrimo, ir atstovaujamosios iniciatyvinės grupės įsteigimą. |
| --- | --- |

—

dialogo raidos priežiūrą, kurią vykdytų EESRK nuolatinė tyrimų grupė dėl Europos energijos bendrijos sukūrimo, ir atstovaujamosios iniciatyvinės grupės įsteigimą.

| 7.4 | Formuojant visuomenės dialogą gerai veikia tokios sprendimus priimti padedančios priemonės kaip klausimas „o kas jeigu?“ ir kokios būtų alternatyvos, grėsmės ir rezultatai. Kai kurios konkrečios priemonės - tai scenarijų kūrimas ir modeliavimas, dalyvaujamoji įvairių kriterijų analizė, virtualiosios tikrovės metodai (įskaitant 3D vizualizaciją ir geografinės informacijos sistemas (GIS)), gyvavimo ciklo analizė ir kiekybinis aplinkos vertinimas. Iš šių priemonių scenarijų kūrimas pasitvirtino kaip tinkamiausia ir interaktyviausia priemonė, padedanti žmonėms suvokti iššūkio mastą, ištirti ir išbandyti pačių pageidaujamus sprendimus, ir įgyvendinti juos praktiškai (sudarant Energetikos veiksmų planą iki 2050 m. scenarijų kūrimas buvo naudotas kaip būdas geriau informuoti ir įtraukti žmones vertinant įvairius politikos variantus). |
| --- | --- |

7.4

Formuojant visuomenės dialogą gerai veikia tokios sprendimus priimti padedančios priemonės kaip klausimas „o kas jeigu?“ ir kokios būtų alternatyvos, grėsmės ir rezultatai. Kai kurios konkrečios priemonės - tai scenarijų kūrimas ir modeliavimas, dalyvaujamoji įvairių kriterijų analizė, virtualiosios tikrovės metodai (įskaitant 3D vizualizaciją ir geografinės informacijos sistemas (GIS)), gyvavimo ciklo analizė ir kiekybinis aplinkos vertinimas. Iš šių priemonių scenarijų kūrimas pasitvirtino kaip tinkamiausia ir interaktyviausia priemonė, padedanti žmonėms suvokti iššūkio mastą, ištirti ir išbandyti pačių pageidaujamus sprendimus, ir įgyvendinti juos praktiškai (sudarant Energetikos veiksmų planą iki 2050 m. scenarijų kūrimas buvo naudotas kaip būdas geriau informuoti ir įtraukti žmones vertinant įvairius politikos variantus).

| 7.5 | Norint, kad apie energetiką diskutuotų ne tik specialistai, bet ir plačioji visuomenė, ir šios diskusijos persikeltų į kavines, klubus, virtuves ir klases, nepakaks vien taikyti sudėtingus įtraukimo į diskusiją metodus. Svarbų vaidmenį atliktų parodos ir renginiai, mokslo bendruomenės ir nacionalinės žiniasklaidos dalyvavimas. Tam reikės profesionalaus planavimo, tai pat užtikrinti, kad dialogas būtų formuojamas kaip Europos socialinis „prekės ženklas“, kuris įgytų pripažinimą ir pasitikėjimą. |
| --- | --- |

7.5

Norint, kad apie energetiką diskutuotų ne tik specialistai, bet ir plačioji visuomenė, ir šios diskusijos persikeltų į kavines, klubus, virtuves ir klases, nepakaks vien taikyti sudėtingus įtraukimo į diskusiją metodus. Svarbų vaidmenį atliktų parodos ir renginiai, mokslo bendruomenės ir nacionalinės žiniasklaidos dalyvavimas. Tam reikės profesionalaus planavimo, tai pat užtikrinti, kad dialogas būtų formuojamas kaip Europos socialinis „prekės ženklas“, kuris įgytų pripažinimą ir pasitikėjimą.

| 7.6 | Dialogas dėl energetikos ateities turėtų būti aiškiai, skaidriai ir atskaitingai valdomas. Jį organizuojanti įstaiga, kuri, kaip numatoma, bus nepriklausoma nuo esamų suinteresuotųjų subjektų, institucijų ar interesų grupių, turi užsitarnauti visų dalyvių pasitikėjimą, ji turi būti laikoma patikima ir autoritetinga, jos darbas turi būti grindžiamas suderintais socialiniais ir etiniais principais, atspindinčiais bendras vertybes. |
| --- | --- |

7.6

Dialogas dėl energetikos ateities turėtų būti aiškiai, skaidriai ir atskaitingai valdomas. Jį organizuojanti įstaiga, kuri, kaip numatoma, bus nepriklausoma nuo esamų suinteresuotųjų subjektų, institucijų ar interesų grupių, turi užsitarnauti visų dalyvių pasitikėjimą, ji turi būti laikoma patikima ir autoritetinga, jos darbas turi būti grindžiamas suderintais socialiniais ir etiniais principais, atspindinčiais bendras vertybes.

| 7.7 | EESRK atliktų formuotojo vaidmenį. Jis padėtų pasiekti, kad EED iš teorinio virstų praktiniu. Pradėdamas šiuo – pradinio planavimo ir suinteresuotųjų subjektų dialogo – etapu, perėjęs prie kito etapo – dalyvavimo grupėje, kuriai teks svarbiausia užduotis – pradėti dialogą, EESRK toliau palaikytų EED savaiminę raidą ir padėtų sutelkti būtinus išteklius. |
| --- | --- |

7.7

EESRK atliktų formuotojo vaidmenį. Jis padėtų pasiekti, kad EED iš teorinio virstų praktiniu. Pradėdamas šiuo – pradinio planavimo ir suinteresuotųjų subjektų dialogo – etapu, perėjęs prie kito etapo – dalyvavimo grupėje, kuriai teks svarbiausia užduotis – pradėti dialogą, EESRK toliau palaikytų EED savaiminę raidą ir padėtų sutelkti būtinus išteklius.

| 7.8 | Svarbiausi EED uždaviniai:






  — | sukurti bendrą energetikos dialogų sistemą; |
| --- | --- | --- |

7.8

Svarbiausi EED uždaviniai:

—

sukurti bendrą energetikos dialogų sistemą;

| — | apskritai dialogui ir jį lydintiems licencijavimo ir valdymo mechanizmams sukurti Europos socialinį „prekės ženklą“; |
| --- | --- |

—

apskritai dialogui ir jį lydintiems licencijavimo ir valdymo mechanizmams sukurti Europos socialinį „prekės ženklą“;

| — | sukurti suderintą, žiniomis grindžiamą praktinių energetikos klausimų „biblioteką“; |
| --- | --- |

—

sukurti suderintą, žiniomis grindžiamą praktinių energetikos klausimų „biblioteką“;

| — | būti vieta, kur vyksta valstybių narių ir ES lygmens atviros diskusijos energetikos politikos tema; |
| --- | --- |

—

būti vieta, kur vyksta valstybių narių ir ES lygmens atviros diskusijos energetikos politikos tema;

| — | teikti finansavimą ir kitokią būtiną paramą nacionalinėms ir regioninėms iniciatyvoms; |
| --- | --- |

—

teikti finansavimą ir kitokią būtiną paramą nacionalinėms ir regioninėms iniciatyvoms;

| — | atlikti arba užsakyti mokslinius tyrimus žinių spragoms užpildyti; |
| --- | --- |

—

atlikti arba užsakyti mokslinius tyrimus žinių spragoms užpildyti;

| — | rengti gaires dabartiniais ar numatomais energetikos klausimais, kuriomis būtų atsižvelgta į visuomeninius, aplinkos, etinius ir ekonominius aspektus; |
| --- | --- |

—

rengti gaires dabartiniais ar numatomais energetikos klausimais, kuriomis būtų atsižvelgta į visuomeninius, aplinkos, etinius ir ekonominius aspektus;

| — | bendradarbiauti su nacionalinėmis ir regioninėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su nacionalinėmis ir regioninėmis organizacijomis;

| — | skatinti kiekvienoje valstybėje narėje kurti organizacijų tinklus. |
| --- | --- |

—

skatinti kiekvienoje valstybėje narėje kurti organizacijų tinklus.

| 7.9 | EED taip pat gali būti laikomas praktine ir didelio masto dalyvaujamosios demokratijos priemone, užtikrinančia tikras sąsajas su atstovaujamąja demokratija visiems svarbiu klausimu. EED turėtų būti organizuojamas vadovaujantis subsidiarumo principu, įgyvendinamu franšizės arba licencijos sistemos pagrindu, t. y. EED remtųsi tuo, kas jau sukurta, ir tai didintų. EED kūrimo etapu, įtraukiant piliečius ir suinteresuotuosius subjektus, būtų plėtojami suderinti dialogo procesai, kuriuos būtų galima pakartoti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu. Taip gali būti panaudoti daugelio energetikos klausimais jau veikiančių organizacijų ištekliai, žinios ir įgūdžiai. Tai būtų, pavyzdžiui, savivaldybių institucijos, reguliavimo institucijos, energetikos įmonės, apskritai verslo įmonės, profesinės sąjungos, NVO ir vartotojų organizacijos, taip pat ES institucijos (Europos Komisija, Europos Parlamentas, Regionų komitetas). Būtų siekiama sukurti „derybų erdvę“, kurioje įgyvendinimo klausimus būtų galima aptarti atsižvelgiant į poveikį visuomenei ir visuomenės pritarimą, investicijų ir išteklių strategiją bei kitus politinius aspektus. Šioje erdvėje būtų nuosekliai pristatoma objektyvi informacija ir, remiantis ta informacija bei pačių piliečių patirtimi, būtų galima ištirti, kokio lygio konvergenciją galima pasiekti „suformuluotais“ energetikos klausimais. |
| --- | --- |

7.9

EED taip pat gali būti laikomas praktine ir didelio masto dalyvaujamosios demokratijos priemone, užtikrinančia tikras sąsajas su atstovaujamąja demokratija visiems svarbiu klausimu. EED turėtų būti organizuojamas vadovaujantis subsidiarumo principu, įgyvendinamu franšizės arba licencijos sistemos pagrindu, t. y. EED remtųsi tuo, kas jau sukurta, ir tai didintų. EED kūrimo etapu, įtraukiant piliečius ir suinteresuotuosius subjektus, būtų plėtojami suderinti dialogo procesai, kuriuos būtų galima pakartoti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu. Taip gali būti panaudoti daugelio energetikos klausimais jau veikiančių organizacijų ištekliai, žinios ir įgūdžiai. Tai būtų, pavyzdžiui, savivaldybių institucijos, reguliavimo institucijos, energetikos įmonės, apskritai verslo įmonės, profesinės sąjungos, NVO ir vartotojų organizacijos, taip pat ES institucijos (Europos Komisija, Europos Parlamentas, Regionų komitetas). Būtų siekiama sukurti „derybų erdvę“, kurioje įgyvendinimo klausimus būtų galima aptarti atsižvelgiant į poveikį visuomenei ir visuomenės pritarimą, investicijų ir išteklių strategiją bei kitus politinius aspektus. Šioje erdvėje būtų nuosekliai pristatoma objektyvi informacija ir, remiantis ta informacija bei pačių piliečių patirtimi, būtų galima ištirti, kokio lygio konvergenciją galima pasiekti „suformuluotais“ energetikos klausimais.

| 7.10 | Labai svarbu parengti bendruosius šio dialogo principus. Reikia „visuotinius“ įsipareigojimus, kuriais pripažįstama ir stiprinama visos mūsų žmonijos vertė, paversti kuo nors, kas galėtų būti pagrindas politikai ir veiksmams energetikos srityje. Tokie įsipareigojimai jau įtvirtinti Europos Sąjungos sutartyje, kurioje patvirtinamas valstybių narių atsidavimas pagrindinėms žmogaus ir socialinėms teisėms. Vienas pamatinių ES principų – valstybių ir tautų solidarumas – etiniu požiūriu taikomas pasaulio mastu; bet kokia ES energetikos politika taip pat turėtų būti aktuali tokiu mastu. |
| --- | --- |

7.10

Labai svarbu parengti bendruosius šio dialogo principus. Reikia „visuotinius“ įsipareigojimus, kuriais pripažįstama ir stiprinama visos mūsų žmonijos vertė, paversti kuo nors, kas galėtų būti pagrindas politikai ir veiksmams energetikos srityje. Tokie įsipareigojimai jau įtvirtinti Europos Sąjungos sutartyje, kurioje patvirtinamas valstybių narių atsidavimas pagrindinėms žmogaus ir socialinėms teisėms. Vienas pamatinių ES principų – valstybių ir tautų solidarumas – etiniu požiūriu taikomas pasaulio mastu; bet kokia ES energetikos politika taip pat turėtų būti aktuali tokiu mastu.

| 7.11 | Keturi Europos grupės etikos klausimais pranešime dėl etikos energetikos srityje (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) principai – energijos tiekimo, tvarumo, saugos ir saugumo – aiškiai persipynę su trimis ES energetikos politikos ramsčiais ir turi būti nuodugniai išnagrinėti. Šiame pranešime taip pat pabrėžiama, kad dalyvavimas yra socialinio ir politinio teisingumo šerdis, tad pritariama Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. išdėstytai minčiai, kad visuomenės dalyvavimas labai svarbus (3.4 punktas). |
| --- | --- |

7.11

Keturi Europos grupės etikos klausimais pranešime dėl etikos energetikos srityje (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) principai – energijos tiekimo, tvarumo, saugos ir saugumo – aiškiai persipynę su trimis ES energetikos politikos ramsčiais ir turi būti nuodugniai išnagrinėti. Šiame pranešime taip pat pabrėžiama, kad dalyvavimas yra socialinio ir politinio teisingumo šerdis, tad pritariama Energetikos veiksmų plane iki 2050 m. išdėstytai minčiai, kad visuomenės dalyvavimas labai svarbus (3.4 punktas).

| 7.12 | Principinio požiūrio į visuomenės dalyvavimą formavimas bus būtina prielaida energetikos dialogui pradėti ir yra laikomas vienu iš darbų, kurį EESRK galėtų padėti atlikti. Preliminariai, kaip pagalbą atliekant šį darbą, būtų galima pateikti penkis klausimus:






  — | Kaip užtikrinti, kad visi – ir gyventojai, ir įmonės – galėtų įpirkti jiems reikalingą energiją? |
| --- | --- | --- |

7.12

Principinio požiūrio į visuomenės dalyvavimą formavimas bus būtina prielaida energetikos dialogui pradėti ir yra laikomas vienu iš darbų, kurį EESRK galėtų padėti atlikti. Preliminariai, kaip pagalbą atliekant šį darbą, būtų galima pateikti penkis klausimus:

—

Kaip užtikrinti, kad visi – ir gyventojai, ir įmonės – galėtų įpirkti jiems reikalingą energiją?

| — | Ar energiją gaminame ir vartojame galvodami apie būsimų kartų poreikius ir apie tai, kokį poveikį joms padarysime? |
| --- | --- |

—

Ar energiją gaminame ir vartojame galvodami apie būsimų kartų poreikius ir apie tai, kokį poveikį joms padarysime?

| — | Ar įvertinome ir tinkamai pasvėrėme visą trumpalaikę ir ilgalaikę riziką, kurią kelia energijos gamyba ir vartojimas? |
| --- | --- |

—

Ar įvertinome ir tinkamai pasvėrėme visą trumpalaikę ir ilgalaikę riziką, kurią kelia energijos gamyba ir vartojimas?

| — | Ar esame tikri, kad pas mus energijos tiekimas, kuris mums taip svarbus, yra ir pakankamai stabilus, ir saugus? |
| --- | --- |

—

Ar esame tikri, kad pas mus energijos tiekimas, kuris mums taip svarbus, yra ir pakankamai stabilus, ir saugus?

| — | Ką galime padaryti šiais klausimais? |
| --- | --- |

—

Ką galime padaryti šiais klausimais?

| 7.13 | Kad energetikos sektoriaus rinkos galėtų orientuotis į tolesnę ateitį, reikia daugiau aiškumo ir veiksmingo bendradarbiavimo. Jei „dirbsime kaip įpratę“, neužtikrinsime pakankamai didelių permainų tokiu tempu ir mastu, kokio reikia norint įgyvendinti politikos uždavinius, tad piliečiai, energetikos sektorius ir valdžios institucijos turės atlikti tam tikrą vaidmenį pereinant prie mažo anglies dioksido ekonomikos. Būtent čia EED ir bus ta priemonė, kuri padės įgyti pasitikėjimą, užtikrinti piliečių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu ir tuomet formuoti nacionalinę energetikos politiką žiūrint iš platesnės – ES – perspektyvos. |
| --- | --- |

7.13

Kad energetikos sektoriaus rinkos galėtų orientuotis į tolesnę ateitį, reikia daugiau aiškumo ir veiksmingo bendradarbiavimo. Jei „dirbsime kaip įpratę“, neužtikrinsime pakankamai didelių permainų tokiu tempu ir mastu, kokio reikia norint įgyvendinti politikos uždavinius, tad piliečiai, energetikos sektorius ir valdžios institucijos turės atlikti tam tikrą vaidmenį pereinant prie mažo anglies dioksido ekonomikos. Būtent čia EED ir bus ta priemonė, kuri padės įgyti pasitikėjimą, užtikrinti piliečių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu ir tuomet formuoti nacionalinę energetikos politiką žiūrint iš platesnės – ES – perspektyvos.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Piliečiai – įtraukios skaitmeninės vidaus rinkos ašis. Sėkmingas veiksmų planas“ (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 161/02

Pranešėja Anna Maria DARMANIN

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę

„Piliečiai – įtraukios skaitmeninės vidaus rinkos ašis. Sėkmingas veiksmų planas“

(Nuomonė savo iniciatyva).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 7 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 69 nariams balsavus už ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Skaitmeninės vidaus rinkos potencialas skatinti augimą, darbo vietų kūrimą ir apskritai gerovę yra didžiulis. Tačiau yra nemažai piliečių, kurių iki šiol nepasiekia šių galimybių teikiama nauda. Tokios atskirties priežastys – sociologinės, kultūrinės ir įstatyminės. EESRK nuomone, yra keletas problemų ir kliūčių, šiuo metu trukdančių piliečiams iš tikrųjų tapti bendrosios skaitmeninės rinkos ašimi:






  a) | infrastruktūros problemos; |
| --- | --- | --- |

1.1

Skaitmeninės vidaus rinkos potencialas skatinti augimą, darbo vietų kūrimą ir apskritai gerovę yra didžiulis. Tačiau yra nemažai piliečių, kurių iki šiol nepasiekia šių galimybių teikiama nauda. Tokios atskirties priežastys – sociologinės, kultūrinės ir įstatyminės. EESRK nuomone, yra keletas problemų ir kliūčių, šiuo metu trukdančių piliečiams iš tikrųjų tapti bendrosios skaitmeninės rinkos ašimi:

a)

infrastruktūros problemos;

| b) | neaiški teisinė bazė; |
| --- | --- |

b)

neaiški teisinė bazė;

| c) | netiksliai apibrėžtos piliečių teisės; |
| --- | --- |

c)

netiksliai apibrėžtos piliečių teisės;

| d) | nevisiškas individualių ar kolektyvinių skundų nagrinėjimo modelių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

d)

nevisiškas individualių ar kolektyvinių skundų nagrinėjimo modelių įgyvendinimas;

| e) | skirtingose valstybėse narėse vartotojams sudarytų sąlygų skirtumai; |
| --- | --- |

e)

skirtingose valstybėse narėse vartotojams sudarytų sąlygų skirtumai;

| f) | kibernetinis saugumas; |
| --- | --- |

f)

kibernetinis saugumas;

| g) | nevisiškai įdiegtas e. pirkimas ir e. parašas; |
| --- | --- |

g)

nevisiškai įdiegtas e. pirkimas ir e. parašas;

| h) | neįgyvendintos e. valdžios paslaugos; |
| --- | --- |

h)

neįgyvendintos e. valdžios paslaugos;

| i) | įgyvendinimas vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

i)

įgyvendinimas vidaus rinkoje.

| 1.2 | Todėl EESRK siūlo imtis tam tikrų veiksmų, kurie padės pasiekti tikslą padaryti piliečius skaitmeninės bendrosios rinkos ašimi:






  a) | laisva ir visuotinė prieiga; |
| --- | --- | --- |

1.2

Todėl EESRK siūlo imtis tam tikrų veiksmų, kurie padės pasiekti tikslą padaryti piliečius skaitmeninės bendrosios rinkos ašimi:

a)

laisva ir visuotinė prieiga;

| b) | atviras internetas ir tinklo neutralumas; |
| --- | --- |

b)

atviras internetas ir tinklo neutralumas;

| c) | piktnaudžiavimo prevencija; |
| --- | --- |

c)

piktnaudžiavimo prevencija;

| d) | IRT standartizacija; |
| --- | --- |

d)

IRT standartizacija;

| e) | sąveikumas ir junglumas; |
| --- | --- |

e)

sąveikumas ir junglumas;

| f) | debesų kompiuterija; |
| --- | --- |

f)

debesų kompiuterija;

| g) | kainų kontrolė, t. y. minimalūs tarifai; |
| --- | --- |

g)

kainų kontrolė, t. y. minimalūs tarifai;

| h) | ugdymas ir profesinis mokymas; |
| --- | --- |

h)

ugdymas ir profesinis mokymas;

| i) | apsauga nuo elektroninio sukčiavimo ir elektroninių nusikaltimų (pavyzdžiui, piratavimo ir padirbinėjimo); |
| --- | --- |

i)

apsauga nuo elektroninio sukčiavimo ir elektroninių nusikaltimų (pavyzdžiui, piratavimo ir padirbinėjimo);

| j) | saugumas (įskaitant duomenų apsaugą ir privatumą, vaikų, pagyvenusių asmenų ir neįgaliųjų apsaugą); |
| --- | --- |

j)

saugumas (įskaitant duomenų apsaugą ir privatumą, vaikų, pagyvenusių asmenų ir neįgaliųjų apsaugą);

| k) | Skaitmeninių teisių chartija (1); |
| --- | --- |

k)

Skaitmeninių teisių chartija (1);

| l) | vartotojų teisių direktyvos taikymas skaitmeniniam turiniui; |
| --- | --- |

l)

vartotojų teisių direktyvos taikymas skaitmeniniam turiniui;

| m) | e. prekybos, e. mokėjimų, mobiliojo ryšio telefonijos ir kt. sritis reglamentuojančių teisės aktų persvarstymas; |
| --- | --- |

m)

e. prekybos, e. mokėjimų, mobiliojo ryšio telefonijos ir kt. sritis reglamentuojančių teisės aktų persvarstymas;

| n) | transliavimo politikos persvarstymas; |
| --- | --- |

n)

transliavimo politikos persvarstymas;

| o) | informacinės kampanijos; |
| --- | --- |

o)

informacinės kampanijos;

| p) | pilietinės visuomenės dalyvavimas ir įtraukimas į visus politinių sprendimų priėmimo lygmenis; |
| --- | --- |

p)

pilietinės visuomenės dalyvavimas ir įtraukimas į visus politinių sprendimų priėmimo lygmenis;

| q) | ES skaitmeninių paslaugų vadovo paskelbimas. |
| --- | --- |

q)

ES skaitmeninių paslaugų vadovo paskelbimas.

2.   Piliečiai – skaitmeninės vidaus rinkos ašis. Pilietis – ekonominis, socialinis ir politinis subjektas, kuris veikia naudodamasis keturiomis pagrindinėmis vidaus rinkos laisvėmis.

| 2.1 | Piliečių, kaip ekonominių subjektų, galios didinimas. Dėl skaitmeninės revoliucijos išnyko daug darbo vietų. Tačiau McKinsey teigimu (2), vietoje vienos prarastos darbo vietos ši revoliucija sukūrė 2,6 naujos darbo vietos. Visuomenė turi ir šiuo metu gali prie to prisitaikyti. Kai kurios darbo vietos išnyks, o jaunesnėms kartoms reikės keisti požiūrį: joms teks suprasti, kad skaitmeninė revoliucija tapo darbdaviu. Tokios iniciatyvos, kaip, pavyzdžiui, Masačusetso technologijos instituto „MIT Media Lab“ sukurta programavimo kalba „Scratch“, kuria pridėtinę vertę, nes sudaro sąlygas saviraiškai. Dar vienas pavyzdys – NASA „Skunk Works“ laboratorija, kurioje pasibaigus „Shuttle“ programai užtikrinama tinkama aplinka kūrybingumui. |
| --- | --- |

2.1

Piliečių, kaip ekonominių subjektų, galios didinimas. Dėl skaitmeninės revoliucijos išnyko daug darbo vietų. Tačiau McKinsey teigimu (2), vietoje vienos prarastos darbo vietos ši revoliucija sukūrė 2,6 naujos darbo vietos. Visuomenė turi ir šiuo metu gali prie to prisitaikyti. Kai kurios darbo vietos išnyks, o jaunesnėms kartoms reikės keisti požiūrį: joms teks suprasti, kad skaitmeninė revoliucija tapo darbdaviu. Tokios iniciatyvos, kaip, pavyzdžiui, Masačusetso technologijos instituto „MIT Media Lab“ sukurta programavimo kalba „Scratch“, kuria pridėtinę vertę, nes sudaro sąlygas saviraiškai. Dar vienas pavyzdys – NASA „Skunk Works“ laboratorija, kurioje pasibaigus „Shuttle“ programai užtikrinama tinkama aplinka kūrybingumui.

| 2.2 | Piliečių, kaip politinių subjektų, galios didinimas. Žmonėms reikia galimybės laisvai skleisti savo idėjas – internetu tai daryti tapo lengviau, nors jaunesnių kartų atstovai, net ir negalėdami gyventi be interneto, daugiau keliauja. Naudojantis internetu pamėgstama bendrauti su žmonėmis. Skaitmeninėmis technologijomis pasiekta nauja judėjimo laisvė. |
| --- | --- |

2.2

Piliečių, kaip politinių subjektų, galios didinimas. Žmonėms reikia galimybės laisvai skleisti savo idėjas – internetu tai daryti tapo lengviau, nors jaunesnių kartų atstovai, net ir negalėdami gyventi be interneto, daugiau keliauja. Naudojantis internetu pamėgstama bendrauti su žmonėmis. Skaitmeninėmis technologijomis pasiekta nauja judėjimo laisvė.

| 2.2.1 | Europoje ir už jos ribų yra pavyzdžių, kaip piliečiai susitelkė, kad demokratiniu būdu pareikštų savo nuomonę ir darytų politinę įtaką. Akivaizdu, kad politinėje arenoje turėtų būti labiau įsiklausoma į piliečių balsą. Demokratinis procesas taip pat turi prisitaikyti prie skaitmenizacijos. |
| --- | --- |

2.2.1

Europoje ir už jos ribų yra pavyzdžių, kaip piliečiai susitelkė, kad demokratiniu būdu pareikštų savo nuomonę ir darytų politinę įtaką. Akivaizdu, kad politinėje arenoje turėtų būti labiau įsiklausoma į piliečių balsą. Demokratinis procesas taip pat turi prisitaikyti prie skaitmenizacijos.

| 2.3 | Pilietis, kaip socialinis subjektas. E. įgūdžiai – tai ne tik mokymasis naudotis internetu. Šie įgūdžiai reiškia, kad internetu gebama naudotis bendruomenės interesų labui ir saviugdai. Dėl šios priežasties bendruomenės turi geriau išnaudoti interneto teikiamas galimybes. Vis dėlto būtina gerbti kiekvieno asmens pasirinkimą naudotis internetu, ar juo nesinaudoti. |
| --- | --- |

2.3

Pilietis, kaip socialinis subjektas. E. įgūdžiai – tai ne tik mokymasis naudotis internetu. Šie įgūdžiai reiškia, kad internetu gebama naudotis bendruomenės interesų labui ir saviugdai. Dėl šios priežasties bendruomenės turi geriau išnaudoti interneto teikiamas galimybes. Vis dėlto būtina gerbti kiekvieno asmens pasirinkimą naudotis internetu, ar juo nesinaudoti.

| 2.4 | Kaip pabrėžiama Europos Parlamento rezoliucijose dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (3) ir dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (4), kai reikia užtikrinti, jog piliečiai iš tiesų taptų vidaus rinkos ašimi, susiduriama su keletu problemų. Šios problemos yra ne tik įstatyminės, bet ir sociologinės bei susijusios su tuo, kad tebėra nemažai kliūčių vartotojams laisvai patekti į vidaus rinką. |
| --- | --- |

2.4

Kaip pabrėžiama Europos Parlamento rezoliucijose dėl bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo užbaigimo (3) ir dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (4), kai reikia užtikrinti, jog piliečiai iš tiesų taptų vidaus rinkos ašimi, susiduriama su keletu problemų. Šios problemos yra ne tik įstatyminės, bet ir sociologinės bei susijusios su tuo, kad tebėra nemažai kliūčių vartotojams laisvai patekti į vidaus rinką.

3.   Bendros pastabos ir veiksmai, kurių būtina imtis norint paskatinti piliečius daugiau naudoti skaitmenines priemones, argumentai veiksmų planui

Prieiga, žinios ir pasitikėjimas – tai vieni svarbiausių dalykų piliečiams naudojantis internetu ir pamažu pradedant naudotis skaitmenine rinka.

3.1   Prieiga

Visiems ES piliečiams būtina garantuoti lygias prieigos galimybes. Tai apima infrastruktūrą, aparatinę įrangą, programinę įrangą ir organizacines priemones (5).

Prieiga ir infrastruktūra

| 3.1.1 | Visi ES piliečiai turi turėti vienodas prieigos prie interneto galimybes
   (6). Taip pat labai svarbu, kad visose valstybėse narėse būtų nustatyta vienoda didžiausia kaina už vieną Mbps: ir jungiantis per fiksuoto, ir per mobiliojo ryšio priemones. |
| --- | --- |

3.1.1

Visi ES piliečiai turi turėti vienodas prieigos prie interneto galimybes
   (6). Taip pat labai svarbu, kad visose valstybėse narėse būtų nustatyta vienoda didžiausia kaina už vieną Mbps: ir jungiantis per fiksuoto, ir per mobiliojo ryšio priemones.

| 3.1.1.1 | Remiantis Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (BEREC) duomenimis, dauguma nacionalinių reguliavimo institucijų gauna skundų iš vartotojų dėl to, kad reklamuojama prisijungimo prie interneto sparta neatitinka faktinės. Tikra skaitmeninė vidaus rinka bus sukurta tik tada, kai visiems ES tinklų operatoriams bus taikoma griežta viešoji kontrolė, kad, laikantis Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nubrėžtų plačiajuosčio interneto tikslų, būtų garantuotas nominalus duomenų srauto juostos plotis. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Remiantis Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (BEREC) duomenimis, dauguma nacionalinių reguliavimo institucijų gauna skundų iš vartotojų dėl to, kad reklamuojama prisijungimo prie interneto sparta neatitinka faktinės. Tikra skaitmeninė vidaus rinka bus sukurta tik tada, kai visiems ES tinklų operatoriams bus taikoma griežta viešoji kontrolė, kad, laikantis Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nubrėžtų plačiajuosčio interneto tikslų, būtų garantuotas nominalus duomenų srauto juostos plotis.

| 3.1.1.2 | Tai, kad šiuo metu prieiga prie mobiliojo interneto yra nevienalytė, sudaro vieną didžiausių kliūčių tikrai skaitmeninei vidaus rinkai sukurti, ypač todėl, kad dėl sparčiai plintančių išmaniųjų telefonų ir planšetinių prietaisų vis daugiau ekonominės svarbos įgyja mobiliuoju ryšiu ir internetu vykdoma piliečių veikla (e. prekyba, e. sveikatos paslaugos ir pan.). Europos skaitmeninės darbotvarkės priemonės Nr. 101 tikslas yra aiškus – iki 2015 m. pasiekti, kad tarptinklinio ryšio ir nacionaliniai tarifai būtų beveik suvienodinti. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Tai, kad šiuo metu prieiga prie mobiliojo interneto yra nevienalytė, sudaro vieną didžiausių kliūčių tikrai skaitmeninei vidaus rinkai sukurti, ypač todėl, kad dėl sparčiai plintančių išmaniųjų telefonų ir planšetinių prietaisų vis daugiau ekonominės svarbos įgyja mobiliuoju ryšiu ir internetu vykdoma piliečių veikla (e. prekyba, e. sveikatos paslaugos ir pan.). Europos skaitmeninės darbotvarkės priemonės Nr. 101 tikslas yra aiškus – iki 2015 m. pasiekti, kad tarptinklinio ryšio ir nacionaliniai tarifai būtų beveik suvienodinti.

| 3.1.1.3 | Infrastruktūra taip pat turėtų užtikrinti visos Europos aprėptį, nes žmonių negalima diskriminuoti dėl to, kad jie gyvena kaimo vietovėse. EESRK pripažįsta, kad pramonei tokią infrastruktūrą kurti gali būti ekonomiškai neperspektyvu. Tačiau šią problemą reikėtų išspręsti. Vienas iš sprendimų – kaimo vietovėse pasitelkti viešojo ir privataus sektorių partnerystę. Turinio teikėjai taip pat gali prisidėti prie investicijų į infrastruktūrą, nes dažnai jiems vėliau naudinga interneto ryšio aprėptis. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Infrastruktūra taip pat turėtų užtikrinti visos Europos aprėptį, nes žmonių negalima diskriminuoti dėl to, kad jie gyvena kaimo vietovėse. EESRK pripažįsta, kad pramonei tokią infrastruktūrą kurti gali būti ekonomiškai neperspektyvu. Tačiau šią problemą reikėtų išspręsti. Vienas iš sprendimų – kaimo vietovėse pasitelkti viešojo ir privataus sektorių partnerystę. Turinio teikėjai taip pat gali prisidėti prie investicijų į infrastruktūrą, nes dažnai jiems vėliau naudinga interneto ryšio aprėptis.

Belaidžio ryšio zonos miestuose

| 3.1.2 | Bazinė nemokama prieiga prie belaidžio ryšio turėtų būti viena pagrindinių kiekvieno Europos piliečio teisių. EESRK mano (7), kad miestų belaidžio ryšio zonose sukūrus nemokamą viešą prieigą prie interneto ir užtikrinus prieigą prie atvirų duomenų 2.0 (angl. „open data 2.0“) ir atvirojo kodo programų, žmonėms būtų sudarytos galimybės bendrauti ir ieškoti darbo. |
| --- | --- |

3.1.2

Bazinė nemokama prieiga prie belaidžio ryšio turėtų būti viena pagrindinių kiekvieno Europos piliečio teisių. EESRK mano (7), kad miestų belaidžio ryšio zonose sukūrus nemokamą viešą prieigą prie interneto ir užtikrinus prieigą prie atvirų duomenų 2.0 (angl. „open data 2.0“) ir atvirojo kodo programų, žmonėms būtų sudarytos galimybės bendrauti ir ieškoti darbo.

| 3.1.3 | Nors geografinė aprėptis neturėtų būti griežtas reikalavimas, svarbu, kad kiekviena savivaldybė pasirūpintų, kad joje veiktų bent viena belaidžio ryšio zona. Racionaliausia būtų užtikrinti, kad veiktų minimalus nemokamo belaidžio ryšio zonų skaičius, kuris būtų proporcingas gyventojų skaičiui. Kiekviena nacionalinė reguliavimo institucija, laikydamasi ES direktyvų, galėtų nustatyti konkrečias tam tikroje vietovėje taikomas taisykles. |
| --- | --- |

3.1.3

Nors geografinė aprėptis neturėtų būti griežtas reikalavimas, svarbu, kad kiekviena savivaldybė pasirūpintų, kad joje veiktų bent viena belaidžio ryšio zona. Racionaliausia būtų užtikrinti, kad veiktų minimalus nemokamo belaidžio ryšio zonų skaičius, kuris būtų proporcingas gyventojų skaičiui. Kiekviena nacionalinė reguliavimo institucija, laikydamasi ES direktyvų, galėtų nustatyti konkrečias tam tikroje vietovėje taikomas taisykles.

| 3.1.4 | Nors pripažįstama, kad prieiga prie interneto ir visuotinis plačiajuosčio ryšio tinklas yra itin svarbūs, Komisija pažymėjo (8), jog nėra susitarta dėl to, koks vaidmuo įgyvendinant Europos plačiajuosčio ryšio tikslus teks universaliųjų paslaugų įpareigojimams. |
| --- | --- |

3.1.4

Nors pripažįstama, kad prieiga prie interneto ir visuotinis plačiajuosčio ryšio tinklas yra itin svarbūs, Komisija pažymėjo (8), jog nėra susitarta dėl to, koks vaidmuo įgyvendinant Europos plačiajuosčio ryšio tikslus teks universaliųjų paslaugų įpareigojimams.

| 3.1.5 | Kol kas teisės aktus, pagal kuriuos plačiajuostis ryšys priskiriamas prie nacionalinių universaliųjų paslaugų įpareigojimų, yra priėmusios Suomija, Ispanija ir Malta. 2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją (9), kurioje pabrėžė, kad universaliųjų paslaugų įpareigojimai yra svarbūs kaip socialinės integracijos minimalios apsaugos sistema. |
| --- | --- |

3.1.5

Kol kas teisės aktus, pagal kuriuos plačiajuostis ryšys priskiriamas prie nacionalinių universaliųjų paslaugų įpareigojimų, yra priėmusios Suomija, Ispanija ir Malta. 2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją (9), kurioje pabrėžė, kad universaliųjų paslaugų įpareigojimai yra svarbūs kaip socialinės integracijos minimalios apsaugos sistema.

Aparatinė įranga

| 3.1.6 | Norint tapti skaitmenizuotu Europos piliečiu reikia gebėti prisijungti prie interneto, t. y. turėti tinkamą aparatinę ir programinę įrangą, kuria galima prisijungti prie elektroninio tinklo. |
| --- | --- |

3.1.6

Norint tapti skaitmenizuotu Europos piliečiu reikia gebėti prisijungti prie interneto, t. y. turėti tinkamą aparatinę ir programinę įrangą, kuria galima prisijungti prie elektroninio tinklo.

| 3.1.6.1 | Bazinė aparatinė įranga
   (10) visose ES šalyse turėtų būti įperkama visiems. Dėl to EESRK labai skatina pagal programą „Horizontas 2020“ parengti konkretų projektą, kurį įgyvendinus bazinę aparatinę įrangą Europoje būtų galima gaminti už tikrai prieinamą kainą. Gaila, tačiau Taryba neseniai programos sumažino „Horizontas 2020“ biudžetą. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Bazinė aparatinė įranga
   (10) visose ES šalyse turėtų būti įperkama visiems. Dėl to EESRK labai skatina pagal programą „Horizontas 2020“ parengti konkretų projektą, kurį įgyvendinus bazinę aparatinę įrangą Europoje būtų galima gaminti už tikrai prieinamą kainą. Gaila, tačiau Taryba neseniai programos sumažino „Horizontas 2020“ biudžetą.

Programinė įranga

| 3.1.6.2 | Programinė įranga
   (11) turėtų būti atvirojo kodo programinė įranga, dėl jos neturėtų būti patiriama papildomų išlaidų, o dokumentams apdoroti ir jais dalytis turėtų būti naudojamos bendros, standartinės, nenuosavybinės priemonės. Turėtų būti sudarytos galimybės tokia programine įranga naudotis neįgaliems asmenims. Atvirojo kodo programinė įranga turėtų papildyti kitą bazinę programinę įrangą. |
| --- | --- |

3.1.6.2

Programinė įranga
   (11) turėtų būti atvirojo kodo programinė įranga, dėl jos neturėtų būti patiriama papildomų išlaidų, o dokumentams apdoroti ir jais dalytis turėtų būti naudojamos bendros, standartinės, nenuosavybinės priemonės. Turėtų būti sudarytos galimybės tokia programine įranga naudotis neįgaliems asmenims. Atvirojo kodo programinė įranga turėtų papildyti kitą bazinę programinę įrangą.

3.2   Atvirojo interneto ir tinklo neutralumo apsauga

| 3.2.1 | Komitetas jau sykį nurodė (12), kad ES piliečiui būtų svarbu, kad interneto paslaugų teikėjai garantuotų, jog visi piliečiai galėtų jungtis prie viešo interneto nemokamai ir be valdžios institucijų arba tinklo operatorių nustatytų turinio, tinklapių, platformų, prijungiamos įrangos ir ryšio būdo apribojimų. Būtent tokia yra „atvirojo interneto“ – vienos iš pagrindinių skaitmenizuoto piliečio teisių, idėja. |
| --- | --- |

3.2.1

Komitetas jau sykį nurodė (12), kad ES piliečiui būtų svarbu, kad interneto paslaugų teikėjai garantuotų, jog visi piliečiai galėtų jungtis prie viešo interneto nemokamai ir be valdžios institucijų arba tinklo operatorių nustatytų turinio, tinklapių, platformų, prijungiamos įrangos ir ryšio būdo apribojimų. Būtent tokia yra „atvirojo interneto“ – vienos iš pagrindinių skaitmenizuoto piliečio teisių, idėja.

| 3.2.2 | Be to, visi ES interneto paslaugų teikėjai turėtų visiems panašių interneto duomenų šaltiniams taikyti vienodas sąlygas, ekonominiais sumetimais neišskirdami tam tikrų rūšių duomenų srautų. |
| --- | --- |

3.2.2

Be to, visi ES interneto paslaugų teikėjai turėtų visiems panašių interneto duomenų šaltiniams taikyti vienodas sąlygas, ekonominiais sumetimais neišskirdami tam tikrų rūšių duomenų srautų.

| 3.2.3 | Preliminarios BEREC išvados apie duomenų srautų valdymo praktiką Europoje akivaizdžiai rodo, kad interneto telefonijos (13) duomenų srautas neretai blokuojamas (14). |
| --- | --- |

3.2.3

Preliminarios BEREC išvados apie duomenų srautų valdymo praktiką Europoje akivaizdžiai rodo, kad interneto telefonijos (13) duomenų srautas neretai blokuojamas (14).

| 3.2.4 | ES reguliavimo institucijos nustatė, kad interneto telefonijos paslaugas, pavyzdžiui, „Skype“, dažniausiai blokuoja mobiliojo ryšio operatoriai. Lygiarangius (angl. peer-to-peer) duomenų srautus, kurie interneto vartotojams suteikia galimybę keistis failais, ir fiksuoto, ir mobiliojo ryšio operatoriai taip pat dažnai lėtina arba blokuoja.
  Kai vis daugiau paslaugų imama teikti internete, operatoriams vis dažniau kyla pagunda diskriminuoti kitas paslaugas, jei šios konkuruoja su jų pačių paslaugomis arba nėra labai pelningos, vienoms paslaugoms sudarant palankesnes, kitoms – sudėtingesnes sąlygas. Taip kiltų didelė grėsmė tinklo neutralumui. |
| --- | --- |

3.2.4

ES reguliavimo institucijos nustatė, kad interneto telefonijos paslaugas, pavyzdžiui, „Skype“, dažniausiai blokuoja mobiliojo ryšio operatoriai. Lygiarangius (angl. peer-to-peer) duomenų srautus, kurie interneto vartotojams suteikia galimybę keistis failais, ir fiksuoto, ir mobiliojo ryšio operatoriai taip pat dažnai lėtina arba blokuoja.

Kai vis daugiau paslaugų imama teikti internete, operatoriams vis dažniau kyla pagunda diskriminuoti kitas paslaugas, jei šios konkuruoja su jų pačių paslaugomis arba nėra labai pelningos, vienoms paslaugoms sudarant palankesnes, kitoms – sudėtingesnes sąlygas. Taip kiltų didelė grėsmė tinklo neutralumui.

| 3.2.5 | Priešingai, tinklo neutralumo principas reiškia, kad joks paslaugų teikėjas negali pagal svarbą skirstyti duomenų srautų vadovaudamasis ekonominiais sumetimais. Paslaugų teikėjas turėtų stengtis kiekvieną vartotoją aptarnauti kiek galėdamas geriau.
  Europos Komisijos komunikate dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės sąvoka „tinklo neutralumas“ visiškai nevartojama, tačiau Komitetas pabrėžia, kad tinklo neutralumo principą reikėtų nedviprasmiškai apibrėžti ir įtvirtinti Europos teisėje, taip stiprinant ES pagrindinių teisių chartijoje nustatytas piliečių teises. |
| --- | --- |

3.2.5

Priešingai, tinklo neutralumo principas reiškia, kad joks paslaugų teikėjas negali pagal svarbą skirstyti duomenų srautų vadovaudamasis ekonominiais sumetimais. Paslaugų teikėjas turėtų stengtis kiekvieną vartotoją aptarnauti kiek galėdamas geriau.

Europos Komisijos komunikate dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės sąvoka „tinklo neutralumas“ visiškai nevartojama, tačiau Komitetas pabrėžia, kad tinklo neutralumo principą reikėtų nedviprasmiškai apibrėžti ir įtvirtinti Europos teisėje, taip stiprinant ES pagrindinių teisių chartijoje nustatytas piliečių teises.

3.3   Organizacinės priemonės

3.3.1   Norint išnaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamas galimybes vien technologijų nepakanka. Ne mažiau svarbios yra organizacinės priemonės – žinios, įgūdžiai ir vartotojų informuotumas. Todėl EESRK pabrėžia žinių – e. įgūdžių – svarbą ir kartu, atsižvelgdamas į pavojus, kritiškai vertina naudojimosi internetu naudą.

3.3.2   Žinios

Organizacinės priemonės yra vienas svarbiausių dalykų, kai norima kuo geriau išnaudoti interneto teikiamas galimybes, tai – mokėjimas internetu naudotis ne tik pramogoms, bet ir saviugdai bei bendruomenės interesų labui.

3.4   Užtikrinti e. įgūdžių ugdymą

| 3.4.1 | Kad ES piliečiai tikrai taptų skaitmeninės vidaus rinkos ašimi ir būtų galima veiksmingai sumažinti skaitmeninį atotrūkį bei padidinti skaitmeninę įtrauktį, piliečiams nedvejotinai būtina ugdyti skaitmeninę kompetenciją ir didinti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis. |
| --- | --- |

3.4.1

Kad ES piliečiai tikrai taptų skaitmeninės vidaus rinkos ašimi ir būtų galima veiksmingai sumažinti skaitmeninį atotrūkį bei padidinti skaitmeninę įtrauktį, piliečiams nedvejotinai būtina ugdyti skaitmeninę kompetenciją ir didinti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis.

| 3.4.1.1 | Skaitmeninė įtrauktis iš esmės reiškia, kad lygios galimybės suteikiamos visiems ES piliečiams (15), visų pirma:






  — | vyresniems žmonėms, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1

Skaitmeninė įtrauktis iš esmės reiškia, kad lygios galimybės suteikiamos visiems ES piliečiams (15), visų pirma:

—

vyresniems žmonėms,

| — | neįgaliesiems, |
| --- | --- |

—

neįgaliesiems,

| — | mažas pajamas gaunantiems žmonėms, |
| --- | --- |

—

mažas pajamas gaunantiems žmonėms,

| — | išsilavinimo neturintiems žmonėms, |
| --- | --- |

—

išsilavinimo neturintiems žmonėms,

| — | mažumoms. |
| --- | --- |

—

mažumoms.

Taigi itin svarbu pasiūlyti ES lygmeniu taikomus skaitmeninės kompetencijos ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis (16) rodiklius ir kiekvienoje valstybėje narėje kuo greičiau (17) įgyvendinti ilgalaikę e. įgūdžių ir skaitmeninio raštingumo didinimo politiką. Dėl šios priežasties būtina, kad regionuose veikiantys vietos pilietinės visuomenės subjektai, galėtų panaudoti sanglaudos fondų, konkrečiai – Europos socialinio fondo (ESF), lėšas e. raštingumui didinti.

3.5   Skaitmeninės mokyklos

| 3.5.1 | Europos skaitmenizacijos procese turi dalyvauti mokyklos – ir mokytojai, ir mokiniai. Būtina parūpinti lėšų tikroms skaitmeninėms mokykloms, kuriose būtų pereinama prie labiau skaitmenizuoto administravimo ir mokymo ir sykiu prisidedama prie aplinkosaugos. |
| --- | --- |

3.5.1

Europos skaitmenizacijos procese turi dalyvauti mokyklos – ir mokytojai, ir mokiniai. Būtina parūpinti lėšų tikroms skaitmeninėms mokykloms, kuriose būtų pereinama prie labiau skaitmenizuoto administravimo ir mokymo ir sykiu prisidedama prie aplinkosaugos.

| 3.5.2 | Jei mokiniai dažniausiai būna geriau susipažinę su naujomis technologijomis ir pagalbos ar patarimo jiems reikia įgūdžių ugdymui, nemažai vyresnės kartos žmonių IRT srityje yra visai neraštingi. Norint sukurti skaitmeninę mokyklą ir ugdyti skaitmeninę visuomenę, būtina didinti mokytojų kompetenciją IRT srityje, kad būtų galima pagerinti vyresnių žmonių ir jaunimo bendravimą. |
| --- | --- |

3.5.2

Jei mokiniai dažniausiai būna geriau susipažinę su naujomis technologijomis ir pagalbos ar patarimo jiems reikia įgūdžių ugdymui, nemažai vyresnės kartos žmonių IRT srityje yra visai neraštingi. Norint sukurti skaitmeninę mokyklą ir ugdyti skaitmeninę visuomenę, būtina didinti mokytojų kompetenciją IRT srityje, kad būtų galima pagerinti vyresnių žmonių ir jaunimo bendravimą.

| 3.5.3 | Būtina persvarstyti mokymo metodus. Mokytojams nuolat tenka spręsti uždavinį – kaip tinkamai suderinti tradicinius mokymo metodus ir naujas technologijas. |
| --- | --- |

3.5.3

Būtina persvarstyti mokymo metodus. Mokytojams nuolat tenka spręsti uždavinį – kaip tinkamai suderinti tradicinius mokymo metodus ir naujas technologijas.

| 3.5.4 | Be to, norint užpildyti spragą tarp tradicinio švietimo ir naujų technologijų, reikėtų išnaudoti mokymo internetu išteklius ir taip pasiekti, kad mokymo procesas būtų nuoseklus, patikimas ir prieinamas visiems ir visur. Veikla pagal Europos skaitmeninės darbotvarkės priemones Nr. 61 (18) ir Nr. 68 (19) planuojama būtent šiomis kryptimis. Tačiau svarbu atminti, kad ateityje ne visi galutiniai vartojai turės vienodus IRT naudojimo įgūdžius. Todėl tam, kad sąsajos ir turinys būtų patogūs naudoti ir pradedantiems, ir pažengusiems vartotojams, keltų jiems daugiau iššūkių ir todėl būtų įdomesni, jie turi būti pritaikomi skirtingam kompetencijos lygiui. |
| --- | --- |

3.5.4

Be to, norint užpildyti spragą tarp tradicinio švietimo ir naujų technologijų, reikėtų išnaudoti mokymo internetu išteklius ir taip pasiekti, kad mokymo procesas būtų nuoseklus, patikimas ir prieinamas visiems ir visur. Veikla pagal Europos skaitmeninės darbotvarkės priemones Nr. 61 (18) ir Nr. 68 (19) planuojama būtent šiomis kryptimis. Tačiau svarbu atminti, kad ateityje ne visi galutiniai vartojai turės vienodus IRT naudojimo įgūdžius. Todėl tam, kad sąsajos ir turinys būtų patogūs naudoti ir pradedantiems, ir pažengusiems vartotojams, keltų jiems daugiau iššūkių ir todėl būtų įdomesni, jie turi būti pritaikomi skirtingam kompetencijos lygiui.

3.6   Europos kompiuterio vartotojo pažymėjimas

| 3.6.1 | Europos kompiuterio vartotojo pažymėjimas (ECDL) turėtų oficialiai galioti visose valstybėse narėse ir būti nuolat atnaujinamas pagal naujausias programinės ir aparatinės įrangos priemones. |
| --- | --- |

3.6.1

Europos kompiuterio vartotojo pažymėjimas (ECDL) turėtų oficialiai galioti visose valstybėse narėse ir būti nuolat atnaujinamas pagal naujausias programinės ir aparatinės įrangos priemones.

| 3.6.1.1 | ECDL pažymėjimai turėtų būti išduodami atvirojo kodo programinei įrangai ir tik išlaikius ES lygmeniu standartizuotą egzaminą. Šio egzamino programa turėtų būti įtraukta į visas valstybės vidurinių mokyklų programas, kad visiems ES mokiniams būtų suteikti bendri baziniai IT naudojimo įgūdžiai. |
| --- | --- |

3.6.1.1

ECDL pažymėjimai turėtų būti išduodami atvirojo kodo programinei įrangai ir tik išlaikius ES lygmeniu standartizuotą egzaminą. Šio egzamino programa turėtų būti įtraukta į visas valstybės vidurinių mokyklų programas, kad visiems ES mokiniams būtų suteikti bendri baziniai IT naudojimo įgūdžiai.

| 3.6.2 | Turinį reikia įgyvendinti atsižvelgiant į turimas priemones. Siekdama Europos skaitmenizavimo ES turėtų pasirūpinti, kad būtų daugiau skaitmeninio formato išteklių, pavyzdžiui, e. knygų. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos norą toliau plėsti biblioteką „Europeana“
   (20), bet kartu baiminasi, kad ši galimai revoliucinė paslauga daugeliui dar nėra žinoma, ją reikia labiau populiarinti, ypač švietimo sektoriuje. |
| --- | --- |

3.6.2

Turinį reikia įgyvendinti atsižvelgiant į turimas priemones. Siekdama Europos skaitmenizavimo ES turėtų pasirūpinti, kad būtų daugiau skaitmeninio formato išteklių, pavyzdžiui, e. knygų. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos norą toliau plėsti biblioteką „Europeana“
   (20), bet kartu baiminasi, kad ši galimai revoliucinė paslauga daugeliui dar nėra žinoma, ją reikia labiau populiarinti, ypač švietimo sektoriuje.

3.7   Pasitikėjimas

| 3.7.1 | Pasitikėjimas yra svarbus dalykas, norint užtikrinti, kad interneto teikiamos galimybės vidaus rinkoje būtų išnaudojamos kuo geriau. Todėl žmonės privalo būti tikri, kad įdiegtos tinkamos sistemos, kuriomis asmenys ir bendruomenės saugomi nuo žalos, kad užtikrintas tinkamas apsaugos lygis, skaitmeninės erdvės nusikaltėliai kaip ir įprastus nusikaltimus padarę asmenys traukiami atsakomybėn, o internetas tinkamai reguliuojamas ir užtikrintas reguliavimo vykdymas. |
| --- | --- |

3.7.1

Pasitikėjimas yra svarbus dalykas, norint užtikrinti, kad interneto teikiamos galimybės vidaus rinkoje būtų išnaudojamos kuo geriau. Todėl žmonės privalo būti tikri, kad įdiegtos tinkamos sistemos, kuriomis asmenys ir bendruomenės saugomi nuo žalos, kad užtikrintas tinkamas apsaugos lygis, skaitmeninės erdvės nusikaltėliai kaip ir įprastus nusikaltimus padarę asmenys traukiami atsakomybėn, o internetas tinkamai reguliuojamas ir užtikrintas reguliavimo vykdymas.

3.8   Prevencija

| 3.8.1 | Labai svarbu šviesti apie pagrindines interneto teikiamas galimybes ir didžiausius pavojus. Aiškios šviečiamosios programos, skirtos įvairaus žinių lygmens žmonėms, gali veiksmingai padėti vykdyti prevenciją. |
| --- | --- |

3.8.1

Labai svarbu šviesti apie pagrindines interneto teikiamas galimybes ir didžiausius pavojus. Aiškios šviečiamosios programos, skirtos įvairaus žinių lygmens žmonėms, gali veiksmingai padėti vykdyti prevenciją.

| 3.8.2 | Reguliavimas taip pat yra svarbi prevencijos užtikrinimo priemonė. Nors internetą reguliuoti yra labai sudėtinga, europiečiams labai svarbu, kad jie būtų saugomi nuo visokio pobūdžio pavojų. Todėl EESRK labai rekomenduoja Europos lygmeniu parengti veiksmingą bendrąjį reglamentą. |
| --- | --- |

3.8.2

Reguliavimas taip pat yra svarbi prevencijos užtikrinimo priemonė. Nors internetą reguliuoti yra labai sudėtinga, europiečiams labai svarbu, kad jie būtų saugomi nuo visokio pobūdžio pavojų. Todėl EESRK labai rekomenduoja Europos lygmeniu parengti veiksmingą bendrąjį reglamentą.

| 3.8.3 | Interneto teikėjai galėtų prisiimti daugiau atsakomybės, pavyzdžiui, pagal Pagrindinių teisių chartiją, ir taikyti savireguliaciją, kuri sėkmingai vyksta kituose sektoriuose, pavyzdžiui, reklamos. Ši galimybė pagerintų dabartinę situaciją, kai niekas nereguliuojama, nes teisės aktų leidėjas nuolat vykdytų vertinimus, stebėseną ir taikytų sankcijas. |
| --- | --- |

3.8.3

Interneto teikėjai galėtų prisiimti daugiau atsakomybės, pavyzdžiui, pagal Pagrindinių teisių chartiją, ir taikyti savireguliaciją, kuri sėkmingai vyksta kituose sektoriuose, pavyzdžiui, reklamos. Ši galimybė pagerintų dabartinę situaciją, kai niekas nereguliuojama, nes teisės aktų leidėjas nuolat vykdytų vertinimus, stebėseną ir taikytų sankcijas.

3.9   Apsauga

| 3.9.1 | Pereidami prie skaitmeninės aplinkos piliečiai turi jaustis pakankamai apsaugoti. Todėl teikiant e. paslaugas turėtų būti aiškiai nurodomas joms taikomos apsaugos lygis. Šiuo požiūriu tai, kokį apsaugos lygį taiko savo tinklalapiams, turinio teikėjai galėtų parodyti laikydamiesi konkrečių gairių (21). |
| --- | --- |

3.9.1

Pereidami prie skaitmeninės aplinkos piliečiai turi jaustis pakankamai apsaugoti. Todėl teikiant e. paslaugas turėtų būti aiškiai nurodomas joms taikomos apsaugos lygis. Šiuo požiūriu tai, kokį apsaugos lygį taiko savo tinklalapiams, turinio teikėjai galėtų parodyti laikydamiesi konkrečių gairių (21).

| 3.9.2 | Tapatybės vagystės yra vienas iš didžiausią nerimą vartotojams keliančių dalykų. Todėl rekomenduojama atlikti tyrimus, kaip užtikrinti asmens duomenų apsaugą internete. |
| --- | --- |

3.9.2

Tapatybės vagystės yra vienas iš didžiausią nerimą vartotojams keliančių dalykų. Todėl rekomenduojama atlikti tyrimus, kaip užtikrinti asmens duomenų apsaugą internete.

| 3.9.3 | Be to, ES piliečiams labai svarbu, kad skaitmeniniai plačiajuosčio ryšio tinklai nebūtų vystomi visuomenės sveikatos sąskaita. Valstybės narės, vadovaudamasi joms visoms taikomais tais pačiais ES reikalavimais, turėtų garantuoti, kad būtų įvykdytos šios svarbiausios sąlygos:






  — | užtikrinta apsauga nuo elektromagnetinių laukų poveikio, |
| --- | --- | --- |

3.9.3

Be to, ES piliečiams labai svarbu, kad skaitmeniniai plačiajuosčio ryšio tinklai nebūtų vystomi visuomenės sveikatos sąskaita. Valstybės narės, vadovaudamasi joms visoms taikomais tais pačiais ES reikalavimais, turėtų garantuoti, kad būtų įvykdytos šios svarbiausios sąlygos:

—

užtikrinta apsauga nuo elektromagnetinių laukų poveikio,

| — | draudžiama IRT produktuose naudoti pavojingas chemines sudedamąsias medžiagas, |
| --- | --- |

—

draudžiama IRT produktuose naudoti pavojingas chemines sudedamąsias medžiagas,

| — | tinklai būtų vystomi nekenkiant aplinkai, |
| --- | --- |

—

tinklai būtų vystomi nekenkiant aplinkai,

| — | viešojo pirkimo konkursuose produktams taikomas mažo energijos suvartojimo reikalavimas. |
| --- | --- |

—

viešojo pirkimo konkursuose produktams taikomas mažo energijos suvartojimo reikalavimas.

3.10   Baudžiamasis persekiojimas

| 3.10.1 | Skaitmeniniai nusikaltimai yra tokie pat sunkūs kaip įprasti nusikaltimai ir už juos reikėtų panašiai bausti. Labai svarbu, kad valstybės narės skirtų daugiau išteklių tam, kad galėtų veiksmingai, efektyviai ir laiku imtis priemonių prieš skaitmeninius nusikaltimus ir patraukti už juos atsakomybėn. |
| --- | --- |

3.10.1

Skaitmeniniai nusikaltimai yra tokie pat sunkūs kaip įprasti nusikaltimai ir už juos reikėtų panašiai bausti. Labai svarbu, kad valstybės narės skirtų daugiau išteklių tam, kad galėtų veiksmingai, efektyviai ir laiku imtis priemonių prieš skaitmeninius nusikaltimus ir patraukti už juos atsakomybėn.

3.11   Skaitmeninių teisių chartija

| 3.11.1 | EESRK ragina Komisiją priimti piliečių Skaitmeninių teisių chartiją (22). Ji taps būdu užtikrinti tikrą piliečių apsaugą ir padidins pasitikėjimą skaitmenine vidaus rinka. |
| --- | --- |

3.11.1

EESRK ragina Komisiją priimti piliečių Skaitmeninių teisių chartiją (22). Ji taps būdu užtikrinti tikrą piliečių apsaugą ir padidins pasitikėjimą skaitmenine vidaus rinka.

4.   Specifiniai klausimai

4.1   E. valdžios paslaugos

| 4.1.1 | Akivaizdu, kad e. valdžios priemonėmis sudaromos palankesnės sąlygos naudotis valdžios institucijų paslaugomis, ypač piliečiams ir MVĮ. Kad e. valdžios paslaugos būtų veiksmingos ir efektyvios, reikia, kad jos būtų tarpusavyje sąveikios. Todėl reikia, kad piliečiai turėtų visapusę asmeninių duomenų kontrolę ir prieigą prie jų – nors jiems nebūtų leidžiama tų duomenų keisti, jie turėtų turėti galimybę matyti, kas pasinaudojo prieiga prie bet kurios tų duomenų dalies (nesvarbu, ar tai buvo padaryta teisėtai, ar ne). Tačiau labai svarbu, kad žmonės galėtų laisvai pasirinkti, ar naudotis skaitmeninėmis, ar tradicinės formos paslaugomis. |
| --- | --- |

4.1.1

Akivaizdu, kad e. valdžios priemonėmis sudaromos palankesnės sąlygos naudotis valdžios institucijų paslaugomis, ypač piliečiams ir MVĮ. Kad e. valdžios paslaugos būtų veiksmingos ir efektyvios, reikia, kad jos būtų tarpusavyje sąveikios. Todėl reikia, kad piliečiai turėtų visapusę asmeninių duomenų kontrolę ir prieigą prie jų – nors jiems nebūtų leidžiama tų duomenų keisti, jie turėtų turėti galimybę matyti, kas pasinaudojo prieiga prie bet kurios tų duomenų dalies (nesvarbu, ar tai buvo padaryta teisėtai, ar ne). Tačiau labai svarbu, kad žmonės galėtų laisvai pasirinkti, ar naudotis skaitmeninėmis, ar tradicinės formos paslaugomis.

| 4.1.2 | Dėl teigiamų e. valdžios paslaugų aspektų – mažesnių išlaidų, mažesnės biurokratijos ir didesnio efektyvumo, joms teikiama pirmenybė. Visos valstybės narės turėtų diegti skaitmenines paslaugas, taip prisidėdamos prie palankesnių sąlygų piliečių mobilumui sudarymo. |
| --- | --- |

4.1.2

Dėl teigiamų e. valdžios paslaugų aspektų – mažesnių išlaidų, mažesnės biurokratijos ir didesnio efektyvumo, joms teikiama pirmenybė. Visos valstybės narės turėtų diegti skaitmenines paslaugas, taip prisidėdamos prie palankesnių sąlygų piliečių mobilumui sudarymo.

4.2   MVĮ ir Europos įmonių tinklas

| 4.2.1 | Savo nuomonėje „Smulkus verslas dideliame pasaulyje – nauja partnerystė, kuria MVĮ padedama pasinaudoti pasaulinėmis galimybėmis“ (23) Komitetas paragino imtis „elektroninės prekybos skatinimo priemonių, nes ši prekyba galėtų būti reikšminga MVĮ tarptautinimo sritimi“. ES skaitmeninės strategijos įgyvendinimas nepaprastai svarbus ir MVĮ. Šiame kontekste ir atsižvelgiant į MVĮ darbo vietų kūrimo potencialą, strategiškai svarbu sukurti „vieno langelio“ priemones PVM, skatinti elektronines sąskaitas faktūras ir debesų kompiuteriją. Nepaprastai svarbus yra pažangus IRT naudojimas, e. įgūdžių ugdymas MVĮ, MVĮ dalyvavimo e. pirkime skatinimas ir laisva MVĮ prieiga prie plačiajuosčio ryšio, taip pat svarbios tokios priemonės, kaip Europos e. verslo rėmimo tinklas (eBSN), Konkurencingumo ir inovacijų programa ir Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programa (COSME). |
| --- | --- |

4.2.1

Savo nuomonėje „Smulkus verslas dideliame pasaulyje – nauja partnerystė, kuria MVĮ padedama pasinaudoti pasaulinėmis galimybėmis“ (23) Komitetas paragino imtis „elektroninės prekybos skatinimo priemonių, nes ši prekyba galėtų būti reikšminga MVĮ tarptautinimo sritimi“. ES skaitmeninės strategijos įgyvendinimas nepaprastai svarbus ir MVĮ. Šiame kontekste ir atsižvelgiant į MVĮ darbo vietų kūrimo potencialą, strategiškai svarbu sukurti „vieno langelio“ priemones PVM, skatinti elektronines sąskaitas faktūras ir debesų kompiuteriją. Nepaprastai svarbus yra pažangus IRT naudojimas, e. įgūdžių ugdymas MVĮ, MVĮ dalyvavimo e. pirkime skatinimas ir laisva MVĮ prieiga prie plačiajuosčio ryšio, taip pat svarbios tokios priemonės, kaip Europos e. verslo rėmimo tinklas (eBSN), Konkurencingumo ir inovacijų programa ir Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programa (COSME).

| 4.2.2 | Komitetas teigiama vertina Komisijos ketinimą peržiūrėti Europos įmonių tinklo valdymą ir užtikrinti, kad Europos MVĮ būtų perkeltos į skaitmeninę aplinką. Šiuo atveju pasitikėjimas bendrąja skaitmenine rinka taip pat atlieka didelį vaidmenį, o principas iš „iš apačios į viršų“, kai angažuojami socialiniai partneriai, gali duoti papildomos didaktinės naudos. |
| --- | --- |

4.2.2

Komitetas teigiama vertina Komisijos ketinimą peržiūrėti Europos įmonių tinklo valdymą ir užtikrinti, kad Europos MVĮ būtų perkeltos į skaitmeninę aplinką. Šiuo atveju pasitikėjimas bendrąja skaitmenine rinka taip pat atlieka didelį vaidmenį, o principas iš „iš apačios į viršų“, kai angažuojami socialiniai partneriai, gali duoti papildomos didaktinės naudos.

| 4.2.3 | Europos įmonių tinklas buvo sukurtas norint padėti Europos MVĮ kurti naujas rinkas, diegti naujas technologijas ir pasinaudoti ES fondų lėšomis. |
| --- | --- |

4.2.3

Europos įmonių tinklas buvo sukurtas norint padėti Europos MVĮ kurti naujas rinkas, diegti naujas technologijas ir pasinaudoti ES fondų lėšomis.

| 4.2.4 | Norint garantuoti visų Europos MVĮ skaitmeninę įtrauktį ir visiems ES piliečiams suteikti prieigą prie visų atvirųjų duomenų (tai ilgainiui padėtų sukurti visos ES skaitmeninį ryšio tinklą), Europos įmonių tinklo vaidmenį reikėtų stiprinti. |
| --- | --- |

4.2.4

Norint garantuoti visų Europos MVĮ skaitmeninę įtrauktį ir visiems ES piliečiams suteikti prieigą prie visų atvirųjų duomenų (tai ilgainiui padėtų sukurti visos ES skaitmeninį ryšio tinklą), Europos įmonių tinklo vaidmenį reikėtų stiprinti.

| 4.2.5 | Komisija turėtų nuolat vertinti Europos įmonių tinklo veiksmingumą – periodiškai apklausti ES MVĮ ir ES piliečius, kurie naudojosi to tinklo paslaugomis. |
| --- | --- |

4.2.5

Komisija turėtų nuolat vertinti Europos įmonių tinklo veiksmingumą – periodiškai apklausti ES MVĮ ir ES piliečius, kurie naudojosi to tinklo paslaugomis.

4.3   Natūralios kliūtys skaitmeninei bendrajai rinkai

| 4.3.1 | Kalba yra viena didžiausių natūralių kliūčių bendrajai rinkai (taip pat ir skaitmeninei) plėtoti. |
| --- | --- |

4.3.1

Kalba yra viena didžiausių natūralių kliūčių bendrajai rinkai (taip pat ir skaitmeninei) plėtoti.

| 4.3.2 | Nors žmonės turi teisę nesinaudoti skaitmenine bendrąja rinka ir jos tikraisiais privalumais, tokia atskirtis yra ir kliūtis. |
| --- | --- |

4.3.2

Nors žmonės turi teisę nesinaudoti skaitmenine bendrąja rinka ir jos tikraisiais privalumais, tokia atskirtis yra ir kliūtis.

| 4.3.3 | Nors bendroji skaitmeninė rinka pašalino geografines kliūtis ir izoliaciją, dėl fizinių ryšių su pasauliu, pavyzdžiui, prekių gabenimo, geografinė vieta ir izoliacija tebėra natūralios kliūtys. |
| --- | --- |

4.3.3

Nors bendroji skaitmeninė rinka pašalino geografines kliūtis ir izoliaciją, dėl fizinių ryšių su pasauliu, pavyzdžiui, prekių gabenimo, geografinė vieta ir izoliacija tebėra natūralios kliūtys.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Europos Komisija neseniai paskelbė šiuo metu skirtinguose ES teisės aktuose nustatytų teisių sąvadą https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights.

1

(2)  McKinsey, 2011 m. gegužės mėn., „Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity“.

2

(3)  Pranešėjas Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 2012 m. gruodžio 11 d.

3

(4)  Pranešėjas António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 2011 m. balandžio 6 d.

4

(5)  Organizacinės priemonės – tai įvairių institucijų, dalyvaujančių prisitaikymo prie naujų technologijų procese, gebėjimų stiprinimas („Wikipedia“).

5

(6)  Skaitmeninėje darbotvarkėje jau nustatyti trys pagrindiniai plačiajuosčio ryšio tikslai: iki 2013 m. visiems ES piliečiams užtikrinti galimybę naudotis 2 Mbps spartos interneto ryšiu; iki 2020 m. pabaigos visiems ES piliečiams užtikrinti galimybę naudotis 30 Mbps spartos interneto ryšiu ir pusei Europos namų ūkių sudaryti galimybę prisijungti prie didesnės kaip 100 Mbps spartos interneto.

6

(7)  Žr. 2 išnašą.

7

(8)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Universaliosios paslaugos e. ryšių srityje. Viešųjų konsultacijų rezultatų ir trečiojo periodinio universaliųjų paslaugų apimties persvarstymo ataskaita pagal Direktyvos 2002/22/EB 15 straipsnį“ (2011 11 23).

8

(9)  Rezoliucija (P7_TA(2011)0306).

9

(10)  Aparatinė įranga – tai stalinis, nešiojamasis kompiuteris, tinklinukas, išmanusis telefonas, planšetė arba bet koks kitas elektroninis prietaisas, kuriuo galima prisijungti prie tinklo.

10

Aparatinė įranga

(11)  Programinė įranga – tai interneto naršyklė ir dokumentų apdorojimo programos paketas.

11

(12)  OL C 24, 2012 01 28, p. 139.

12

(13)  Interneto telefonija arba angl. „Voice over IP“.

13

(14)  Šie faktai nustatyti per keletą mėnesių BEREC vykdytą tyrimą – informacija gauta iš visos Europos – 250 fiksuoto ryšio linijų ir 150 mobiliojo ryšio operatorių.

14

(15)  OL C 318, 2011 10 29, p. 9.

15

(16)  Europos skaitmeninės darbotvarkės priemonė Nr. 62.

16

(17)  Europos skaitmeninės darbotvarkės priemonė Nr. 66.

17

(18)  Sukurti internetinę vartotojų švietimo apie naujas žiniasklaidos technologijas priemonę.

18

(19)  Valstybės narės turi integruoti e. mokymąsi į nacionalinę politiką.

19

(20)  Europos skaitmeninės darbotvarkės priemonė Nr. 79: pasiūlyti tvarų skaitmeninės bibliotekos „Europeana“ finansavimo modelį.

20

(21)  Kol tai nėra reglamentuota, turinio teikėjai galėtų parengti elgesio kodeksus, kaip tai daroma daugelyje kitų sektorių (išsamiau apie tai galima paskaityti http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

21

(22)  Žr. 1 išnašą.

22

(23)  OL C 229, 2012 07 31, p. 49.

23

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/14

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl piktnaudžiavimo savarankiškai dirbančio asmens statusu (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 161/03

Pranešėjas Martin SIECKER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė savo iniciatyva parengti nuomonę dėl

Piktnaudžiavimo savarankiškai dirbančio asmens statusu

(nuomonė savo iniciatyva).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 7 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 157 nariams balsavus už, 17 – prieš ir 35 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Šiuo metu nėra vienareikšmiškos, visoje Europos Sąjungoje taikomos apibrėžties, kuri aiškiai nurodytų, kuo skiriasi bona fide savarankiškai dirbantys asmenys, veikiantys savisamdos pagrindais, ir fiktyvūs savarankiškai dirbantieji. Kiekviena kompetentinga institucija ir kiekvienas atskiras organas naudoja savo paties teisinę ar reguliavimo sistemą, kuri gali skirtis priklausomai nuo jurisdikcijos ir politikos srities (mokesčių įstatymai, socialinė apsauga, verslo teisė, darbo rinka, draudimas). Piktnaudžiavimo atvejai įvairūs – nuo vengimo mokėti socialinio draudimo įmokas, vengimo mokėti mokesčius ir darbo teisių pažeidimų iki nedeklaruojamo darbo. Tai labai iškraipo konkurencijos sąlygas tikrą savarankišką veiklą vykdantiems asmenims, labai mažoms įmonėms ir MVĮ. |
| --- | --- |

1.1

Šiuo metu nėra vienareikšmiškos, visoje Europos Sąjungoje taikomos apibrėžties, kuri aiškiai nurodytų, kuo skiriasi bona fide savarankiškai dirbantys asmenys, veikiantys savisamdos pagrindais, ir fiktyvūs savarankiškai dirbantieji. Kiekviena kompetentinga institucija ir kiekvienas atskiras organas naudoja savo paties teisinę ar reguliavimo sistemą, kuri gali skirtis priklausomai nuo jurisdikcijos ir politikos srities (mokesčių įstatymai, socialinė apsauga, verslo teisė, darbo rinka, draudimas). Piktnaudžiavimo atvejai įvairūs – nuo vengimo mokėti socialinio draudimo įmokas, vengimo mokėti mokesčius ir darbo teisių pažeidimų iki nedeklaruojamo darbo. Tai labai iškraipo konkurencijos sąlygas tikrą savarankišką veiklą vykdantiems asmenims, labai mažoms įmonėms ir MVĮ.

| 1.2 | 2006 m. paskelbtoje žaliojoje knygoje „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant XXI amžiaus uždavinius“ Europos Komisija iškėlė klausimą, ar valstybėse narėse nereikėtų aiškiau teisiškai apibrėžti samdomo darbo ir savarankiško darbo sąvokų, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas bona fide perėjimui iš samdomo darbo į savarankišką darbą ir atvirkščiai. Po žaliosios knygos paskelbimo surengtose konsultacijose buvo pripažinta, kad visoje Europos Sąjungoje taikomos apibrėžties nebuvimas gali kelti problemų, ypač kai dirbama (arba paslaugos teikiamos) kitose šalyse. |
| --- | --- |

1.2

2006 m. paskelbtoje žaliojoje knygoje „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant XXI amžiaus uždavinius“ Europos Komisija iškėlė klausimą, ar valstybėse narėse nereikėtų aiškiau teisiškai apibrėžti samdomo darbo ir savarankiško darbo sąvokų, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas bona fide perėjimui iš samdomo darbo į savarankišką darbą ir atvirkščiai. Po žaliosios knygos paskelbimo surengtose konsultacijose buvo pripažinta, kad visoje Europos Sąjungoje taikomos apibrėžties nebuvimas gali kelti problemų, ypač kai dirbama (arba paslaugos teikiamos) kitose šalyse.

| 1.3 | 2006 m. TDO rekomendacijoje „darbo santykių“ sąvoka traktuojama labai plačiai, kad būtų galima imtis veiksmų prieš fiktyvų savarankišką darbą. Siekiant nuspręsti, buvo ar nebuvo užmegzti darbo santykiai, visų pirma reikia ištirti dirbančiojo veiklą ir atsiskaitymą su juo, nepaisant to, kaip santykiai apibūdinami, pavyzdžiui, sudarytoje sutartyje. Paslėpti darbo santykiai yra tokie darbo santykiai, kai darbdavys taip traktuoja savo darbuotoją norėdamas nuslėpti tikrąjį jo kaip darbuotojo teisinį statusą ir kai dėl sutarties sąlygų darbuotojas gali neteikti apsaugos, į kurią darbuotojai turi teisę. |
| --- | --- |

1.3

2006 m. TDO rekomendacijoje „darbo santykių“ sąvoka traktuojama labai plačiai, kad būtų galima imtis veiksmų prieš fiktyvų savarankišką darbą. Siekiant nuspręsti, buvo ar nebuvo užmegzti darbo santykiai, visų pirma reikia ištirti dirbančiojo veiklą ir atsiskaitymą su juo, nepaisant to, kaip santykiai apibūdinami, pavyzdžiui, sudarytoje sutartyje. Paslėpti darbo santykiai yra tokie darbo santykiai, kai darbdavys taip traktuoja savo darbuotoją norėdamas nuslėpti tikrąjį jo kaip darbuotojo teisinį statusą ir kai dėl sutarties sąlygų darbuotojas gali neteikti apsaugos, į kurią darbuotojai turi teisę.

| 1.4 | Keletas valstybių narių jau bandė parengti išsamią apibrėžtį, kuri leistų pagal iš anksto nustatytus kriterijus skirti savarankiškai dirbančius asmenis ir samdomus darbuotojus. Praktikoje tai atliekant dažnai susiduriama su problemomis, kadangi yra įvairių sudėtingų situacijų. EESRK tai suvokia, todėl siekiant veiksmingesnių rezultatų siūlo įvertinti skirtingą valstybių narių patirtį ir padaryti tam tikras išvadas bei pateikti rekomendacijų. |
| --- | --- |

1.4

Keletas valstybių narių jau bandė parengti išsamią apibrėžtį, kuri leistų pagal iš anksto nustatytus kriterijus skirti savarankiškai dirbančius asmenis ir samdomus darbuotojus. Praktikoje tai atliekant dažnai susiduriama su problemomis, kadangi yra įvairių sudėtingų situacijų. EESRK tai suvokia, todėl siekiant veiksmingesnių rezultatų siūlo įvertinti skirtingą valstybių narių patirtį ir padaryti tam tikras išvadas bei pateikti rekomendacijų.

| 1.5 | Patikimas reglamentavimas ir fiktyvaus savarankiško darbo apibrėžtis būtų naudingas bona fide savarankiškai dirbantiems asmenims ir labai mažoms įmonėms. Su fiktyviu savarankišku darbu reikia kovoti griežčiau registruojant ir stebint tikrąją padėtį darbo rinkoje. Ekonominė priklausomybė nuo kliento (dažnai buvusio darbdavio) yra požymis, kad darbo santykiai tęsiasi. |
| --- | --- |

1.5

Patikimas reglamentavimas ir fiktyvaus savarankiško darbo apibrėžtis būtų naudingas bona fide savarankiškai dirbantiems asmenims ir labai mažoms įmonėms. Su fiktyviu savarankišku darbu reikia kovoti griežčiau registruojant ir stebint tikrąją padėtį darbo rinkoje. Ekonominė priklausomybė nuo kliento (dažnai buvusio darbdavio) yra požymis, kad darbo santykiai tęsiasi.

| 1.6 | Visose valstybėse narėse savarankiškai dirbantiems asmenims sukūrus tinkamą socialinės apsaugos sistemą, pagal kurią būtų atsižvelgiama į jų statuso specifiką, bus lengviau užkirsti kelią galimam piktnaudžiavimui ir su juo kovoti. |
| --- | --- |

1.6

Visose valstybėse narėse savarankiškai dirbantiems asmenims sukūrus tinkamą socialinės apsaugos sistemą, pagal kurią būtų atsižvelgiama į jų statuso specifiką, bus lengviau užkirsti kelią galimam piktnaudžiavimui ir su juo kovoti.

| 1.7 | Tai, kad darbuotojai tampa tikrai savarankiškai dirbančiais asmenimis, yra normalus darbo rinkos ir ekonomikos procesas. Todėl derėtų apsvarstyti, kokiu būdu jie galėtų naudotis bendromis sistemomis, pavyzdžiui, kaip juos įtraukti į esamas MVĮ, verslo organizacijas, rūmus, darbo rinkos organizacijas ir kaip integruoti į įvairias socialinės apsaugos bei pensijų sistemos dalis. Be to, jiems turi būti taikomi visi sveikatos apsaugos ir saugos darbe užtikrinimo reikalavimai, suteikta galimybė naudotis profesinio mokymo įstaigų paslaugomis. |
| --- | --- |

1.7

Tai, kad darbuotojai tampa tikrai savarankiškai dirbančiais asmenimis, yra normalus darbo rinkos ir ekonomikos procesas. Todėl derėtų apsvarstyti, kokiu būdu jie galėtų naudotis bendromis sistemomis, pavyzdžiui, kaip juos įtraukti į esamas MVĮ, verslo organizacijas, rūmus, darbo rinkos organizacijas ir kaip integruoti į įvairias socialinės apsaugos bei pensijų sistemos dalis. Be to, jiems turi būti taikomi visi sveikatos apsaugos ir saugos darbe užtikrinimo reikalavimai, suteikta galimybė naudotis profesinio mokymo įstaigų paslaugomis.

| 1.8 | EESRK pabrėžia savarankiškai dirbančio asmens statuso vertę ir svarbą visuomeniniu ir socialiniu bei ekonominiu požiūriu. Todėl labai svarbu piliečiams turėti galimybę laisvai ir sąmoningai apsispręsti, būti savarankiškai dirbančiu asmeniu ar ne. |
| --- | --- |

1.8

EESRK pabrėžia savarankiškai dirbančio asmens statuso vertę ir svarbą visuomeniniu ir socialiniu bei ekonominiu požiūriu. Todėl labai svarbu piliečiams turėti galimybę laisvai ir sąmoningai apsispręsti, būti savarankiškai dirbančiu asmeniu ar ne.

| 1.9 | Kai kuriose valstybėse narėse vykdomos verslumo ugdymo programos gali iškreipti konkurencijos sąlygas tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, labai mažoms įmonėms ir MVĮ. Todėl svarbu atlikti tyrimą ir taip įvertinti visiems jiems daromą poveikį. EESRK siūlo paprašyti valstybių narių nurodyti itin problemiškus sektorius ir kad jos, inicijavusios socialinį dialogą, nusistatytų minimalų valandinį darbo užmokestį, kuris galbūt būtų skirtingas net tos pačios valstybės narės regionuose.
  Labai svarbu, kad ši tendencija atsispindėtų ir valstybių narių lygmeniu vykdomuose viešuosiuose pirkimuose, – taip būtų rodomas pavyzdys ir kovojama su nesąžiningu elgesiu. |
| --- | --- |

1.9

Kai kuriose valstybėse narėse vykdomos verslumo ugdymo programos gali iškreipti konkurencijos sąlygas tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, labai mažoms įmonėms ir MVĮ. Todėl svarbu atlikti tyrimą ir taip įvertinti visiems jiems daromą poveikį. EESRK siūlo paprašyti valstybių narių nurodyti itin problemiškus sektorius ir kad jos, inicijavusios socialinį dialogą, nusistatytų minimalų valandinį darbo užmokestį, kuris galbūt būtų skirtingas net tos pačios valstybės narės regionuose.

Labai svarbu, kad ši tendencija atsispindėtų ir valstybių narių lygmeniu vykdomuose viešuosiuose pirkimuose, – taip būtų rodomas pavyzdys ir kovojama su nesąžiningu elgesiu.

2.   Darbo rinkos plėtotė

| 2.1 | Savarankiškas darbas yra teisėtas darbo rinkoje galiojantis statusas, ir kiekvienas žmogus turi teisę dirbti savarankiškai. EESRK tokios pozicijos laikėsi kelete nuomonių, kurias parengė savarankiško darbo klausimu. Tačiau šis reiškinys turi ir kitą pusę, kurios Komitetas dar nenagrinėjo. Naujausioje nuomonėje buvo aiškiai nurodyta: „[...] šiame dokumente nebus svarstomos nedeklaruoto darbo ar fiktyvių savarankiškai dirbančių asmenų temos, nors, be abejonės, šie du reiškiniai kai kuriais atvejais gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai siejami su savarankiško, tačiau ekonomiškai priklausomo darbo reiškiniu“ (1). Šie klausimai pagaliau nagrinėjami šioje nuomonėje. |
| --- | --- |

2.1

Savarankiškas darbas yra teisėtas darbo rinkoje galiojantis statusas, ir kiekvienas žmogus turi teisę dirbti savarankiškai. EESRK tokios pozicijos laikėsi kelete nuomonių, kurias parengė savarankiško darbo klausimu. Tačiau šis reiškinys turi ir kitą pusę, kurios Komitetas dar nenagrinėjo. Naujausioje nuomonėje buvo aiškiai nurodyta: „[...] šiame dokumente nebus svarstomos nedeklaruoto darbo ar fiktyvių savarankiškai dirbančių asmenų temos, nors, be abejonės, šie du reiškiniai kai kuriais atvejais gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai siejami su savarankiško, tačiau ekonomiškai priklausomo darbo reiškiniu“ (1). Šie klausimai pagaliau nagrinėjami šioje nuomonėje.

| 2.2 | Per pastaruosius dešimtmečius savarankiškai dirbančių asmenų, panašiai kaip „klasikinių“ laisvųjų profesijų atstovų ir smulkiųjų verslininkų, kategorijos sudėtis labai pakito. Dabartiniu laikotarpiu būtina įvertinti, ar veiklos aplinkos sąlygomis savarankiškai dirbančiam asmeniui suteikiama pakankama apsauga. EESRK primena savo ankstesnę nuomonę (2), kurioje jis rekomendavo:






  — | rinkti duomenis apie vadinamąjį „ekonomiškai priklausomą savarankišką darbą“ ES, |
| --- | --- | --- |

2.2

Per pastaruosius dešimtmečius savarankiškai dirbančių asmenų, panašiai kaip „klasikinių“ laisvųjų profesijų atstovų ir smulkiųjų verslininkų, kategorijos sudėtis labai pakito. Dabartiniu laikotarpiu būtina įvertinti, ar veiklos aplinkos sąlygomis savarankiškai dirbančiam asmeniui suteikiama pakankama apsauga. EESRK primena savo ankstesnę nuomonę (2), kurioje jis rekomendavo:

—

rinkti duomenis apie vadinamąjį „ekonomiškai priklausomą savarankišką darbą“ ES,

| — | išskirti bendrus įvairiose ES valstybėse narėse galiojančių samdomojo darbuotojo apibrėžčių aspektus, ir |
| --- | --- |

—

išskirti bendrus įvairiose ES valstybėse narėse galiojančių samdomojo darbuotojo apibrėžčių aspektus, ir

| — | skatinti vykdyti tyrimus, kurie padėtų tiksliai įvertinti šalių patirtį, ypač susijusią su darbo kitose šalyse atvejais. |
| --- | --- |

—

skatinti vykdyti tyrimus, kurie padėtų tiksliai įvertinti šalių patirtį, ypač susijusią su darbo kitose šalyse atvejais.

| 2.3 | Savarankiškai dirbančio asmens samprata valstybėse narėse skiriasi. Kai kuriose šalyse (Nyderlanduose) jis apibrėžiamas kaip savarankiškai, dažniausiai kitai įmonei, dirbantis subrangovas. Kitose valstybėse narėse (Prancūzijoje) savarankiškai dirbančio asmens statutas suteikiamas tik verslininkui, kuris nėra savo paties įmonės darbuotojas; jis gali turėti arba neturėti darbuotojų. Savarankiškas darbas neapsiriboja subranga, nes klientai gali būti ir vartotojai. Skirtingos darbo santykių ir savarankiško darbo apibrėžtys yra labai svarbios ne tik darbo teisės, bet ir socialinės apsaugos ir mokesčių įstatymų atžvilgiais. |
| --- | --- |

2.3

Savarankiškai dirbančio asmens samprata valstybėse narėse skiriasi. Kai kuriose šalyse (Nyderlanduose) jis apibrėžiamas kaip savarankiškai, dažniausiai kitai įmonei, dirbantis subrangovas. Kitose valstybėse narėse (Prancūzijoje) savarankiškai dirbančio asmens statutas suteikiamas tik verslininkui, kuris nėra savo paties įmonės darbuotojas; jis gali turėti arba neturėti darbuotojų. Savarankiškas darbas neapsiriboja subranga, nes klientai gali būti ir vartotojai. Skirtingos darbo santykių ir savarankiško darbo apibrėžtys yra labai svarbios ne tik darbo teisės, bet ir socialinės apsaugos ir mokesčių įstatymų atžvilgiais.

| 2.4 | Bendrosios rinkos sukūrimas ir su tuo susijęs judėjimo laisvės įvedimas prisidėjo prie 2.2 punkte nurodytos padėties raidos ir to, kad savarankiškas darbas pradėtas taikyti labiausiai pažeidžiamuose darbo rinkos segmentuose. Nemažai dirbančiųjų šiandien yra samdomi (per įvairias agentūras) ne kaip darbuotojai, bet kaip „savarankiškai dirbantys paslaugų teikėjai“. Su samdomu asmeniu darbo sutartis nesudaroma, nes jis tam tikrą paslaugą teikia savarankiškai. Už pigią darbo jėgą dabar galima atsiskaityti pagal sąskaitas faktūras, apeinant nacionalinės darbo teisės normas (3). Kyla teisėtas klausimas, ar šio naujo pobūdžio darbas tikrai yra savarankiškas darbas. |
| --- | --- |

2.4

Bendrosios rinkos sukūrimas ir su tuo susijęs judėjimo laisvės įvedimas prisidėjo prie 2.2 punkte nurodytos padėties raidos ir to, kad savarankiškas darbas pradėtas taikyti labiausiai pažeidžiamuose darbo rinkos segmentuose. Nemažai dirbančiųjų šiandien yra samdomi (per įvairias agentūras) ne kaip darbuotojai, bet kaip „savarankiškai dirbantys paslaugų teikėjai“. Su samdomu asmeniu darbo sutartis nesudaroma, nes jis tam tikrą paslaugą teikia savarankiškai. Už pigią darbo jėgą dabar galima atsiskaityti pagal sąskaitas faktūras, apeinant nacionalinės darbo teisės normas (3). Kyla teisėtas klausimas, ar šio naujo pobūdžio darbas tikrai yra savarankiškas darbas.

| 2.5 | Jau kilo tam tikrų su darbo santykiais susijusių problemų, ypač darbo kitose valstybėse atvejais (4). Tokie darbo santykiai yra panašūs į tradicinius nenuolatinio arba padienio darbo santykius, kai darbuotojai buvo samdomi naudojantis tarpininkų paslaugomis, nors jau manyta, kad tokia praktika liko praeityje (5). Kai kuriose šalyse savarankiškai dirbantis asmuo gali tuojau pat imtis darbo, kuriam vykdyti į nuolatinę darbo vietą priimamiems darbuotojams paprastai reikia praeiti ilgą profesinį mokymą. Atsirado specialių tarpininkavimo ir įdarbinimo agentūrų, kurios siūlo savarankiškai dirbančių asmenų paslaugas. Todėl įmonės gali lengvai pereiti prie sutarčių, pagal kurias savarankiškai dirbantys asmenys atlieka tą patį darbą, kurį anksčiau dirbo nuolatiniai darbuotojai. Reikia patikimesnių duomenų, kurie leistų apskaičiuoti, kiek tokių darbuotojų yra ir kokia būtų kritinė riba. Todėl reikia daugiau profesionalių mokslinių tyrimų. |
| --- | --- |

2.5

Jau kilo tam tikrų su darbo santykiais susijusių problemų, ypač darbo kitose valstybėse atvejais (4). Tokie darbo santykiai yra panašūs į tradicinius nenuolatinio arba padienio darbo santykius, kai darbuotojai buvo samdomi naudojantis tarpininkų paslaugomis, nors jau manyta, kad tokia praktika liko praeityje (5). Kai kuriose šalyse savarankiškai dirbantis asmuo gali tuojau pat imtis darbo, kuriam vykdyti į nuolatinę darbo vietą priimamiems darbuotojams paprastai reikia praeiti ilgą profesinį mokymą. Atsirado specialių tarpininkavimo ir įdarbinimo agentūrų, kurios siūlo savarankiškai dirbančių asmenų paslaugas. Todėl įmonės gali lengvai pereiti prie sutarčių, pagal kurias savarankiškai dirbantys asmenys atlieka tą patį darbą, kurį anksčiau dirbo nuolatiniai darbuotojai. Reikia patikimesnių duomenų, kurie leistų apskaičiuoti, kiek tokių darbuotojų yra ir kokia būtų kritinė riba. Todėl reikia daugiau profesionalių mokslinių tyrimų.

| 2.6 | Ne tik privatūs rangovai, bet ir vis daugiau didelių įmonių bei viešojo sektoriaus institucijų reguliariai naudojasi savarankiškai dirbančių asmenų paslaugomis. Ketvirtadalis įmonių, kurios samdo savarankiškai dirbančius asmenis, nurodo, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios jie yra samdomi, – žinios ir patirtis. Jie samdomi, kad padėtų įveikti gamybos proceso piko laikotarpiais kylančius sunkumus ir spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą. Kita svarbi darbdavių nurodoma priežastis – lankstumas sprendžiant personalo klausimus. |
| --- | --- |

2.6

Ne tik privatūs rangovai, bet ir vis daugiau didelių įmonių bei viešojo sektoriaus institucijų reguliariai naudojasi savarankiškai dirbančių asmenų paslaugomis. Ketvirtadalis įmonių, kurios samdo savarankiškai dirbančius asmenis, nurodo, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios jie yra samdomi, – žinios ir patirtis. Jie samdomi, kad padėtų įveikti gamybos proceso piko laikotarpiais kylančius sunkumus ir spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą. Kita svarbi darbdavių nurodoma priežastis – lankstumas sprendžiant personalo klausimus.

| 2.7 | Jeigu savarankiškai dirbantis asmuo nusprendžia dirbti savarankiškai savo laisva valia, problemos nėra. Tačiau, jeigu statusas keičiamas ne dėl laisvo pasirinkimo tapti savarankiškai dirbančiu asmeniu, socialinė rizika nuo įmonės iš esmės perkeliama konkretiems darbuotojams. Dėl to atsiranda įvairaus pobūdžio piktnaudžiavimo – nuo vengimo mokėti socialinio draudimo įmokas, mokesčius ir darbo teisių pažeidimų iki nedeklaruojamo darbo (6). Tai labai iškraipo konkurencijos sąlygas tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, labai mažoms įmonėms ir MVĮ. Kai kuriose valstybėse narėse vykdomos verslumo ugdymo programos (pavyzdžiui, Prancūzijoje, skirtos nepriklausomiems verslininkams (pranc. auto-entrepreneurs) gali iškraipyti konkurenciją, vykstančią tarp tikrai savarankiškai dirbančių asmenų ir šios naujos savarankiškai dirbančių asmenų kategorijos. |
| --- | --- |

2.7

Jeigu savarankiškai dirbantis asmuo nusprendžia dirbti savarankiškai savo laisva valia, problemos nėra. Tačiau, jeigu statusas keičiamas ne dėl laisvo pasirinkimo tapti savarankiškai dirbančiu asmeniu, socialinė rizika nuo įmonės iš esmės perkeliama konkretiems darbuotojams. Dėl to atsiranda įvairaus pobūdžio piktnaudžiavimo – nuo vengimo mokėti socialinio draudimo įmokas, mokesčius ir darbo teisių pažeidimų iki nedeklaruojamo darbo (6). Tai labai iškraipo konkurencijos sąlygas tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, labai mažoms įmonėms ir MVĮ. Kai kuriose valstybėse narėse vykdomos verslumo ugdymo programos (pavyzdžiui, Prancūzijoje, skirtos nepriklausomiems verslininkams (pranc. auto-entrepreneurs) gali iškraipyti konkurenciją, vykstančią tarp tikrai savarankiškai dirbančių asmenų ir šios naujos savarankiškai dirbančių asmenų kategorijos.

| 2.7.1 | EESRK siūlo paprašyti valstybių narių nurodyti itin problemiškus sektorius ir kad jos, inicijavusios socialinį dialogą, nusistatytų minimalų valandinį darbo užmokestį, kuris galbūt būtų skirtingas net tos pačios valstybės narės regionuose.
  Labai svarbu, kad ši tendencija atsispindėtų ir valstybių narių lygmeniu vykdomuose viešuosiuose pirkimuose, – taip būtų rodomas pavyzdys ir kovojama su nesąžiningu elgesiu. |
| --- | --- |

2.7.1

EESRK siūlo paprašyti valstybių narių nurodyti itin problemiškus sektorius ir kad jos, inicijavusios socialinį dialogą, nusistatytų minimalų valandinį darbo užmokestį, kuris galbūt būtų skirtingas net tos pačios valstybės narės regionuose.

Labai svarbu, kad ši tendencija atsispindėtų ir valstybių narių lygmeniu vykdomuose viešuosiuose pirkimuose, – taip būtų rodomas pavyzdys ir kovojama su nesąžiningu elgesiu.

| 2.8 | Savarankiškai dirbančių asmenų dalis Europoje XX amžiaus devintą dešimtmetį išaugo, o paskutinį praėjusio amžiaus dešimtmetį šiek tiek sumažėjo. Pastaraisiais dešimtmečiais padėtis įvairiose valstybėse narėse buvo skirtinga. Kai kuriose šalyse savarankiškai dirbančių asmenų vėl padaugėjo, kitose – jų santykinė dalis išliko stabili arba mažėjo (OECD 2005 m. Užimtumo apžvalga ir OECD 2006 m. statistiniai duomenys (Factbook)). Nuo finansų krizės pradžios bendra savarankiškai dirbančių asmenų dalis nepadidėjo. Tam tikra savarankiškai dirbančių asmenų dalis dabar priklauso vadinamajam „lanksčiam“ darbo jėgos sluoksniui: šiems darbo santykiams būdingas nestabilumas, ekonomikos nuosmukio laikotarpiu šiuos darbo santykius galima greitai nutraukti, o kai augimo perspektyvos ima gerėti – vėl atnaujinti. |
| --- | --- |

2.8

Savarankiškai dirbančių asmenų dalis Europoje XX amžiaus devintą dešimtmetį išaugo, o paskutinį praėjusio amžiaus dešimtmetį šiek tiek sumažėjo. Pastaraisiais dešimtmečiais padėtis įvairiose valstybėse narėse buvo skirtinga. Kai kuriose šalyse savarankiškai dirbančių asmenų vėl padaugėjo, kitose – jų santykinė dalis išliko stabili arba mažėjo (OECD 2005 m. Užimtumo apžvalga ir OECD 2006 m. statistiniai duomenys (Factbook)). Nuo finansų krizės pradžios bendra savarankiškai dirbančių asmenų dalis nepadidėjo. Tam tikra savarankiškai dirbančių asmenų dalis dabar priklauso vadinamajam „lanksčiam“ darbo jėgos sluoksniui: šiems darbo santykiams būdingas nestabilumas, ekonomikos nuosmukio laikotarpiu šiuos darbo santykius galima greitai nutraukti, o kai augimo perspektyvos ima gerėti – vėl atnaujinti.

| 2.9 | Paprastai savarankiškai dirbantys asmenys, palyginti su nuolatiniais darbuotojais, ne taip griežtai laikosi saugos ir sveikatos darbe bei aplinkos apsaugos reikalavimų. Vienas iš būtų šiai spragai šalinti – steigti savarankiškai dirbantiems asmenims skirtus paslaugų centrus, kurie šiuos uždavinius ir darbus atliktų jų vardu. |
| --- | --- |

2.9

Paprastai savarankiškai dirbantys asmenys, palyginti su nuolatiniais darbuotojais, ne taip griežtai laikosi saugos ir sveikatos darbe bei aplinkos apsaugos reikalavimų. Vienas iš būtų šiai spragai šalinti – steigti savarankiškai dirbantiems asmenims skirtus paslaugų centrus, kurie šiuos uždavinius ir darbus atliktų jų vardu.

3.   Savarankiškai dirbančio asmens apibrėžtis

| 3.1 | Teisės aktuose nėra vienos savarankiškai dirbančio asmens apibrėžties, šis statusas nėra vienodai reglamentuojamas (7). Kartais šia sąvoka pažymimi laisvai samdomi darbuotojai, kitais atvejais – visi savarankiškai ir nepriklausomai dirbantys asmenys. Šis statusas reiškia, kad asmuo neturi darbo sutarties ir paslaugas klientams arba rangovams teikia pagal komercines sutartis. |
| --- | --- |

3.1

Teisės aktuose nėra vienos savarankiškai dirbančio asmens apibrėžties, šis statusas nėra vienodai reglamentuojamas (7). Kartais šia sąvoka pažymimi laisvai samdomi darbuotojai, kitais atvejais – visi savarankiškai ir nepriklausomai dirbantys asmenys. Šis statusas reiškia, kad asmuo neturi darbo sutarties ir paslaugas klientams arba rangovams teikia pagal komercines sutartis.

| 3.2 | Savarankiškai dirbančių asmenų kategorijai būdingi du kraštutinumai (Europos fondas, 1996 m.). Dalis tokių asmenų – aukštos kvalifikacijos, patyrę specialistai, puikiai suprantantys savo padėtį rinkoje, žinantys savo vertę ir norintys veiklą vykdyti savarankiškai. Šiai pirmajai grupei daugiausia priklauso vyresnio amžiaus, gerai apmokami darbuotojai, kurie patys planuoja ir organizuoja savo darbą. Kita dalis – savarankiškai dirbantys asmenys, kurių statuso vienintelis tikslas yra sumažinti administracinę ir finansinę kliento naštą. Tokioje padėtyje esantys asmenys yra fiktyviai savarankiškai dirbantys asmenys, turi mažai pasirinkimo laisvės arba iš viso jos neturi ir yra visiškai ekonomiškai priklausomi nuo savo kliento. Remiantis literatūra, tokioje padėtyje dažnai atsiduria asmenys, priklausantys dviem iš penkių neseniai atliktame tyrime aptartų savarankiškai dirbančių asmenų kategorijų (8). |
| --- | --- |

3.2

Savarankiškai dirbančių asmenų kategorijai būdingi du kraštutinumai (Europos fondas, 1996 m.). Dalis tokių asmenų – aukštos kvalifikacijos, patyrę specialistai, puikiai suprantantys savo padėtį rinkoje, žinantys savo vertę ir norintys veiklą vykdyti savarankiškai. Šiai pirmajai grupei daugiausia priklauso vyresnio amžiaus, gerai apmokami darbuotojai, kurie patys planuoja ir organizuoja savo darbą. Kita dalis – savarankiškai dirbantys asmenys, kurių statuso vienintelis tikslas yra sumažinti administracinę ir finansinę kliento naštą. Tokioje padėtyje esantys asmenys yra fiktyviai savarankiškai dirbantys asmenys, turi mažai pasirinkimo laisvės arba iš viso jos neturi ir yra visiškai ekonomiškai priklausomi nuo savo kliento. Remiantis literatūra, tokioje padėtyje dažnai atsiduria asmenys, priklausantys dviem iš penkių neseniai atliktame tyrime aptartų savarankiškai dirbančių asmenų kategorijų (8).

| 3.3 | Teisiniu požiūriu ne visų savarankiškai dirbančių asmenų padėtis yra vienodai gera palyginti su samdomais darbuotojais. 2010 m. Nyderlandų Socialinių reikalų ir užimtumo ministerijos užsakymu atliktas EIM tyrimas parodė, kaip savarankiškai dirbantys asmenys valdo riziką. Savarankiškai dirbantys asmenys neapdraudžiami kolektyviniu darbuotojų draudimu, todėl nuo rizikos turi draustis patys. Daugeliu atvejų jie to nedaro. Jie gana dažnai turi civilinės atsakomybės draudimą (72 proc.), tačiau daug rečiau draudžiasi sveikatos draudimu (20 proc.) arba darbingumo netekimo draudimu (36 proc.) Tik vienas iš dviejų savarankiškai dirbančių asmenų kaupia lėšas pensijų fonde. Todėl esama rizikos, kad išėjus į pensiją jiems teks gyventi skurde. Žemės ūkio ir statybų sektoriuose savarankiškai dirbantys asmenys dažniau (palyginti su kitų sektorių vidurkiu) draudžiasi nuo rizikos, o statybų ir verslo paslaugų sektoriuose savarankiškai dirbantys asmenys dažniau kaupia pensijas. EESRK rekomenduoja asmenis, kurie nori įgyti savarankiškai dirbančio asmens statusą, tinkamai informuoti apie mažų socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įmokų mokėjimo pasekmes ir apie kitas su verslo pradžia susijusias sąlygas bei prievoles. |
| --- | --- |

3.3

Teisiniu požiūriu ne visų savarankiškai dirbančių asmenų padėtis yra vienodai gera palyginti su samdomais darbuotojais. 2010 m. Nyderlandų Socialinių reikalų ir užimtumo ministerijos užsakymu atliktas EIM tyrimas parodė, kaip savarankiškai dirbantys asmenys valdo riziką. Savarankiškai dirbantys asmenys neapdraudžiami kolektyviniu darbuotojų draudimu, todėl nuo rizikos turi draustis patys. Daugeliu atvejų jie to nedaro. Jie gana dažnai turi civilinės atsakomybės draudimą (72 proc.), tačiau daug rečiau draudžiasi sveikatos draudimu (20 proc.) arba darbingumo netekimo draudimu (36 proc.) Tik vienas iš dviejų savarankiškai dirbančių asmenų kaupia lėšas pensijų fonde. Todėl esama rizikos, kad išėjus į pensiją jiems teks gyventi skurde. Žemės ūkio ir statybų sektoriuose savarankiškai dirbantys asmenys dažniau (palyginti su kitų sektorių vidurkiu) draudžiasi nuo rizikos, o statybų ir verslo paslaugų sektoriuose savarankiškai dirbantys asmenys dažniau kaupia pensijas. EESRK rekomenduoja asmenis, kurie nori įgyti savarankiškai dirbančio asmens statusą, tinkamai informuoti apie mažų socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įmokų mokėjimo pasekmes ir apie kitas su verslo pradžia susijusias sąlygas bei prievoles.

4.   Pažeidimai ir piktnaudžiavimas statusu

| 4.1 | Pastaraisiais metais įvairiose Europos šalyse vėl imta kelti klausimus, ar tam tikri santykiai yra darbo santykiai ir kokios teisės bei kokia apsauga yra taikoma šio statuso asmenims. Tai vyksta dėl to, kad įmonių veiklos būdai labai kinta: vis dažniau samdomos trečiosios šalys, rengiami konkursai, įstatymų leidėjai stengiasi atsižvelgti į raginimus suteikti daugiau lankstumo, sumažinti „administracinę“ naštą, dėl to reguliavimas silpnėja ir imama laikytis politikos, pagal kurią atsisakoma „tradicinių“ darbo apsaugos formų. |
| --- | --- |

4.1

Pastaraisiais metais įvairiose Europos šalyse vėl imta kelti klausimus, ar tam tikri santykiai yra darbo santykiai ir kokios teisės bei kokia apsauga yra taikoma šio statuso asmenims. Tai vyksta dėl to, kad įmonių veiklos būdai labai kinta: vis dažniau samdomos trečiosios šalys, rengiami konkursai, įstatymų leidėjai stengiasi atsižvelgti į raginimus suteikti daugiau lankstumo, sumažinti „administracinę“ naštą, dėl to reguliavimas silpnėja ir imama laikytis politikos, pagal kurią atsisakoma „tradicinių“ darbo apsaugos formų.

| 4.2 | Kai kurios Europos šalys bandė nubrėžti teisinę takoskyrą – pagal įvairius kriterijus išsamiau apibrėžti „darbo santykių“ sąvoką. Tokiems santykiams būdinga tai, kad veikla yra apmokama ir vykdoma už atlygį, o iš apmokamo darbo gaunamas pelnas atitenka klientui. Šiuo atveju svarbūs kriterijai yra tai, kad vykdomą darbą kontroliuoja kita šalis ir kad dirbantysis privalo būti pasiekiamas. Prie šių kriterijų priskiriama ir tai, kad darbo užmokestis yra vienintelis arba pagrindinis dirbančiojo pajamų šaltinis ir veikla jam nekelia ekonominės rizikos. |
| --- | --- |

4.2

Kai kurios Europos šalys bandė nubrėžti teisinę takoskyrą – pagal įvairius kriterijus išsamiau apibrėžti „darbo santykių“ sąvoką. Tokiems santykiams būdinga tai, kad veikla yra apmokama ir vykdoma už atlygį, o iš apmokamo darbo gaunamas pelnas atitenka klientui. Šiuo atveju svarbūs kriterijai yra tai, kad vykdomą darbą kontroliuoja kita šalis ir kad dirbantysis privalo būti pasiekiamas. Prie šių kriterijų priskiriama ir tai, kad darbo užmokestis yra vienintelis arba pagrindinis dirbančiojo pajamų šaltinis ir veikla jam nekelia ekonominės rizikos.

| 4.3 | EESRK norėtų, kad valstybėms narėms būtų teikiamos rekomendacijos, siūlant geriausios praktikos modelius. Kaip gerą pavyzdį galima paminėti Maltos modelį, kuris pasiteisino kaip itin sėkmingas.
  Svarstant formaliai savarankiškai dirbančio asmens, kuris prima facie nėra laikomas samdomu darbuotoju, darbo santykių statusą, (gali būti) daroma prielaida, kad šiuo atveju egzistuoja darbo santykiai ir kad asmuo, kuriam teikiama paslauga yra darbdavys, jeigu darbą atliekančio asmens atžvilgiu tenkinami bent penki iš toliau išvardytų kriterijų:






  a) | bent 75 proc. jo pajamų per vienerių metų laikotarpį gaunama iš vieno asmens, kuriam teikiama paslauga; |
| --- | --- | --- |

4.3

EESRK norėtų, kad valstybėms narėms būtų teikiamos rekomendacijos, siūlant geriausios praktikos modelius. Kaip gerą pavyzdį galima paminėti Maltos modelį, kuris pasiteisino kaip itin sėkmingas.

Svarstant formaliai savarankiškai dirbančio asmens, kuris prima facie nėra laikomas samdomu darbuotoju, darbo santykių statusą, (gali būti) daroma prielaida, kad šiuo atveju egzistuoja darbo santykiai ir kad asmuo, kuriam teikiama paslauga yra darbdavys, jeigu darbą atliekančio asmens atžvilgiu tenkinami bent penki iš toliau išvardytų kriterijų:

a)

bent 75 proc. jo pajamų per vienerių metų laikotarpį gaunama iš vieno asmens, kuriam teikiama paslauga;

| b) | asmuo, kuriam teikiama paslauga, sprendžia, kokie darbai turi būti atlikti ir kur ir kaip atlikti pavestą darbą; |
| --- | --- |

b)

asmuo, kuriam teikiama paslauga, sprendžia, kokie darbai turi būti atlikti ir kur ir kaip atlikti pavestą darbą;

| c) | darbą jis atlieka naudodamas asmens, kuriam teikiama paslauga, įrangą, įrankius ar medžiagas; |
| --- | --- |

c)

darbą jis atlieka naudodamas asmens, kuriam teikiama paslauga, įrangą, įrankius ar medžiagas;

| d) | jis dirba asmens, kuriam teikiama paslauga, nustatytą darbo laiką arba minimalius darbo laikotarpius; |
| --- | --- |

d)

jis dirba asmens, kuriam teikiama paslauga, nustatytą darbo laiką arba minimalius darbo laikotarpius;

| e) | jis negali pagal subrangos sutartį samdyti kitų asmenų, kurie atliktų darbą už jį; |
| --- | --- |

e)

jis negali pagal subrangos sutartį samdyti kitų asmenų, kurie atliktų darbą už jį;

| f) | jis yra įtrauktas į gamybos procesą, darbo organizavimo sistemą arba bendrovės ar kitos organizacijos hierarchinę struktūrą; |
| --- | --- |

f)

jis yra įtrauktas į gamybos procesą, darbo organizavimo sistemą arba bendrovės ar kitos organizacijos hierarchinę struktūrą;

| g) | šio asmens veikla yra viena svarbiausių organizacijoje ir reikalinga siekiant asmens, kuriam teikiama paslauga, tikslų, ir |
| --- | --- |

g)

šio asmens veikla yra viena svarbiausių organizacijoje ir reikalinga siekiant asmens, kuriam teikiama paslauga, tikslų, ir

| h) | jo atliekamos užduotys yra panašios į tas, kurias atlieka įmonėje dirbantys darbuotojai, o tuo atveju, kai darbą pavedama atlikti kitai įmonei, jo atliekamos užduotys yra panašios į tas, kurias anksčiau atliko įmonės darbuotojai. |
| --- | --- |

h)

jo atliekamos užduotys yra panašios į tas, kurias atlieka įmonėje dirbantys darbuotojai, o tuo atveju, kai darbą pavedama atlikti kitai įmonei, jo atliekamos užduotys yra panašios į tas, kurias anksčiau atliko įmonės darbuotojai.

| 4.4 | Skirtingos apibrėžtys taikomos ne tik skirtingose Europos šalyse (9), bet ir ES teisėje. Toks aiškumo trūkumas sukelia didelių problemų darbo kitose valstybėse atvejais. Kadangi nacionalinės ir Europos teisinės sistemos nėra suderintos ir nėra aiškiai apibrėžta, kuo samdomas darbas skiriasi nuo paslaugų teikimo, savarankiško darbo klausimas tampa problemiška tema, ypač darbo kitose šalyse atvejais. |
| --- | --- |

4.4

Skirtingos apibrėžtys taikomos ne tik skirtingose Europos šalyse (9), bet ir ES teisėje. Toks aiškumo trūkumas sukelia didelių problemų darbo kitose valstybėse atvejais. Kadangi nacionalinės ir Europos teisinės sistemos nėra suderintos ir nėra aiškiai apibrėžta, kuo samdomas darbas skiriasi nuo paslaugų teikimo, savarankiško darbo klausimas tampa problemiška tema, ypač darbo kitose šalyse atvejais.

| 4.5 | Žvelgiant iš tarptautinės perspektyvos, vis sunkiau nuspręsti, ar tam tikri santykiai yra darbo santykiai, ar ne. Taip nutinka tada, kai sutarties šalių teisės ir įsipareigojimai nėra aiškiai ir nevienareikšmiškai apibrėžti arba kai dėl didesnio lankstumo ir švelnesnio reguliavimo sunkiau patikrinti, ar tam tikri santykiai yra darbo santykiai. Problemų kyla ir tada, kai įstatymų leidėjai sukuria įvairių tarpinių formų arba savarankišką darbą staiga įteisina kaip vieną iš naujų verslo vykdymo būdų. |
| --- | --- |

4.5

Žvelgiant iš tarptautinės perspektyvos, vis sunkiau nuspręsti, ar tam tikri santykiai yra darbo santykiai, ar ne. Taip nutinka tada, kai sutarties šalių teisės ir įsipareigojimai nėra aiškiai ir nevienareikšmiškai apibrėžti arba kai dėl didesnio lankstumo ir švelnesnio reguliavimo sunkiau patikrinti, ar tam tikri santykiai yra darbo santykiai. Problemų kyla ir tada, kai įstatymų leidėjai sukuria įvairių tarpinių formų arba savarankišką darbą staiga įteisina kaip vieną iš naujų verslo vykdymo būdų.

| 4.6 | Tarptautinė darbo organizacija (TDO) iš anksto perspėjo apie galimą piktnaudžiavimą savarankiško darbo formomis, dėl kurio nepaisoma darbuotojų teisių ir teisinės apsaugos, paprastai užtikrinamos darbo santykiais. TDO nurodė, kad piktnaudžiavimui sąlygas sudaro keletas veiksnių: teisės aktų nuostatos yra pernelyg siauros arba aiškinamos pernelyg siaurai; teisės aktai yra suformuluoti taip, kad jų taikymo sritis ir poveikis yra minimalūs; nors tam tikri santykiai iš tikrųjų yra darbo santykiai, neaišku, kas yra darbdavys; neapibrėžiamos įvairios fiktyvaus savarankiško darbo formos; ir apskritai nesugebama kontroliuoti, kaip laikomasi reikalavimų. |
| --- | --- |

4.6

Tarptautinė darbo organizacija (TDO) iš anksto perspėjo apie galimą piktnaudžiavimą savarankiško darbo formomis, dėl kurio nepaisoma darbuotojų teisių ir teisinės apsaugos, paprastai užtikrinamos darbo santykiais. TDO nurodė, kad piktnaudžiavimui sąlygas sudaro keletas veiksnių: teisės aktų nuostatos yra pernelyg siauros arba aiškinamos pernelyg siaurai; teisės aktai yra suformuluoti taip, kad jų taikymo sritis ir poveikis yra minimalūs; nors tam tikri santykiai iš tikrųjų yra darbo santykiai, neaišku, kas yra darbdavys; neapibrėžiamos įvairios fiktyvaus savarankiško darbo formos; ir apskritai nesugebama kontroliuoti, kaip laikomasi reikalavimų.

| 4.7 | Tarptautiniame užimtumo statusų klasifikatoriuje savarankiškas darbas apibrėžiamas kaip darbas, už kurį gaunamas užmokestis yra tiesiogiai priklausomas nuo pelno, gauto už pagamintas prekes arba suteiktas paslaugas. Istoriniu požiūriu pagal tai išskiriamos trys pagrindinės savarankiškai dirbančių asmenų grupės: labai mažos įmonės, smulkus verslas ir laisvai samdomi asmenys. 2006 m. birželio mėn. generalinė asamblėja priėmė rekomendaciją dėl darbo santykių (198 rekomendacija). Šios rekomendacijos pagrindinis tikslas – gerinti nacionalinę darbo santykius užmezgusių darbuotojų apsaugos politiką (1 straipsnio 4 dalis). |
| --- | --- |

4.7

Tarptautiniame užimtumo statusų klasifikatoriuje savarankiškas darbas apibrėžiamas kaip darbas, už kurį gaunamas užmokestis yra tiesiogiai priklausomas nuo pelno, gauto už pagamintas prekes arba suteiktas paslaugas. Istoriniu požiūriu pagal tai išskiriamos trys pagrindinės savarankiškai dirbančių asmenų grupės: labai mažos įmonės, smulkus verslas ir laisvai samdomi asmenys. 2006 m. birželio mėn. generalinė asamblėja priėmė rekomendaciją dėl darbo santykių (198 rekomendacija). Šios rekomendacijos pagrindinis tikslas – gerinti nacionalinę darbo santykius užmezgusių darbuotojų apsaugos politiką (1 straipsnio 4 dalis).

| 4.8 | Be to, 2005–2007 m. TDO toliau plėtojo vartojamas sąvokas. Be pirmiau minėtos rekomendacijos, buvo parengta keletas dokumentų, kuriuose, be kita ko, apžvelgiamos valstybių taikomos nacionalinės taisyklės. Ši apžvalga akivaizdžiai atskleidė, kad vis labiau reikia nustatyti aiškias apibrėžtis, pagal kurias būtų galima skirti teisėtas savarankiško darbo formas ir fiktyvią praktiką, kurios vienintelis tikslas – išvengti darbo įstatymų ir kitų teisės aktų arba juos apeiti. |
| --- | --- |

4.8

Be to, 2005–2007 m. TDO toliau plėtojo vartojamas sąvokas. Be pirmiau minėtos rekomendacijos, buvo parengta keletas dokumentų, kuriuose, be kita ko, apžvelgiamos valstybių taikomos nacionalinės taisyklės. Ši apžvalga akivaizdžiai atskleidė, kad vis labiau reikia nustatyti aiškias apibrėžtis, pagal kurias būtų galima skirti teisėtas savarankiško darbo formas ir fiktyvią praktiką, kurios vienintelis tikslas – išvengti darbo įstatymų ir kitų teisės aktų arba juos apeiti.

| 4.9 | EESRK rekomenduoja užmegzti socialinį dialogą Europos ir nacionaliniu lygmenimis ir taip apsvarstyti, kaip spręsti konkrečias savarankiško darbo problemas, o į socialinį dialogą įtraukti savarankiškai dirbančių asmenų interesams atstovaujančias organizacijas. |
| --- | --- |

4.9

EESRK rekomenduoja užmegzti socialinį dialogą Europos ir nacionaliniu lygmenimis ir taip apsvarstyti, kaip spręsti konkrečias savarankiško darbo problemas, o į socialinį dialogą įtraukti savarankiškai dirbančių asmenų interesams atstovaujančias organizacijas.

2013 m. kovo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 18, 2011 1 19, p. 44.

1

(2)  OL C 18, 2011 1 19, p. 44.

2

(3)  Neseniai paskelbtame leidinyje pateikiama įrodymų, kad savarankiškai dirbančio asmens statusas taip pat naudojamas siekiant apeiti su plėtros procesu susijusius patekimo į darbo rinką apribojimus. Pasak Béla Galgóczi, vienas kontraversiškiausių klausimų diskusijose dėl ES darbo jėgos judumo, ypač kalbant apie kai kurių valstybių narių nustatytas pereinamojo laikotarpio priemones, – galimybė darbuotojus pakeisti savarankiškai dirbančiais asmenimis ir taikyti paslaugų teikimo laisvės principą siekiant apeiti pereinamojo laikotarpio priemonėmis nustatytus apribojimus įsidarbinti į apmokamas darbo vietas (p. 23). Suvestiniai rodikliai nerodo, kad būtų masiškai pereita prie (fiktyvaus) savarankiško darbo, tačiau šalyse, kurios pereinamojo laikotarpio priemonėmis įvedė apribojimus, tokia prisitaikymo strategija akivaizdžiai naudojama (p. 25). Nuo 2008 m. padaugėjo savarankiškai dirbančių asmenų iš ES2 šalių ir 2011 m. Vokietijoje, Belgijoje ir Austrijoje jų skaičius labai skyrėsi palyginti su savarankiškai dirbančio asmens statusą turinčių vietinių gyventojų ir ES8 piliečių skaičiumi. Kadangi Jungtinėje Karalystėje vis dar taikomi apribojimai dirbantiesiems iš Rumunijos, didelė jų procentinė dalis šioje šalyje dirba kaip savarankiškai dirbantys asmenys (beveik 45 proc.). Iš ES8 šalių kilusių dirbančiųjų, kuriems nebereikia leidimo dirbti, šiuo metu vidutiniškai savarankiškai dirbančio asmens statusą turi mažesnė procentinė dalis negu JK piliečių vidurkis. Apribojimų apėjimo įrodymų galima rasti nagrinėjant Italijos atvejį: kadangi apribojimai netaikomi slaugos ir statybų sektoriui, iš ES-2 šalių, daugiausia Rumunijos, kilę darbuotojai migrantai, kurių daugiausia dirba šiuose sektoriuose, vidutiniškai rečiau turi savarankiškai dirbančio asmens statusą negu vietiniai gyventojai ar kiti ES ir ne ES valstybių migrantai („ES darbo jėgos migracija neramiais laikais. Įgūdžių neatitikimas, grįžimas ir atsakomosios politikos priemonės“ (EU Labour Migration in Troubled Times - Skills Mismatch, Return and Policy Responses), Béla Galgóczi, Janine Leschke, Andrew Watt (Eds.), Ashgate, 2012 m.).

3

EU Labour Migration in Troubled Times - Skills Mismatch, Return and Policy Responses)

(4)  Dar 1999 m. parengtoje A. Supiot ataskaitoje buvo pastebėta, kad įvairiose ES valstybėse narėse atsiranda „naujo tipo“ savarankiškai dirbančių asmenų, ir šis dalykas buvo įvardytas kaip problemiškas dėl dviejų priežasčių: savarankiškas darbas gali būti naudojamas kaip priemonė išvengti darbdavio įsipareigojimų ir, kai šis statusas pasirenkamas verslui plėtoti, jaunesni, išsilavinę dirbantieji nedalyvauja darbuotojų solidarumo socialinės apsaugos sistemose. Tuo pačiu metu esama ir teigiamos „naujo tipo“ savarankiško darbo reiškinio pusės. Savarankiškai dirbančio asmens statusas gali suteikti daugiau erdvės išties nepriklausomų, paprastai aukštos kvalifikacijos dirbančiųjų galimybėms realizuoti, ir todėl gali padėti gerinti jų darbo kokybę ir naujoviškus darbo organizavimo būdus. Tokiais apibūdinimais, kaip „fiktyvus“ ir „priklausomas“ siekiama pabrėžti tamsiąją šio tipo savarankiško darbo pusę. „Fiktyvus“ nurodo, kad šiomis aplinkybėmis savarankiškai dirbančio asmens sąvoka vargu ar iš viso tinka, „priklausomas“ parodo, kad tokie vadinamieji savarankiškai dirbantys asmenys nėra nei ekonomiškai nepriklausomi, nei galintys kontroliuoti savo darbo sąlygas (M. Westerveld, http://www.uva-aias.net/news_agenda/agenda/522).

4

(5)  Prancūzijoje tokia senoviška praktika vadinama „darbuotojų prekyba“ (pranc. marchandage de main-d'œuvre). Pirmieji teisės aktai, draudžiantys tokio tipo darbuotojų įdarbinimą, Prancūzijoje buvo parengti dar XIX amžiaus viduryje.

5

marchandage de main-d'œuvre

(6)  Europos Komisija nurodo tam tikras piktnaudžiavimo formas: Prancūzijoje kai kurie darbdaviai piktnaudžiauja nauju „nepriklausomo verslininko“ (pranc. auto-entrepreneur) statusu, kad galėtų mokėti mažiau mokesčių už darbuotojus, kurie verčiami priimti šį naują statusą. Skirtingose valstybėse narėse, įskaitant Nyderlandus ir Belgiją, esama „fiktyvaus savarankiško darbo“, kai tariamai savarankiškai dirbančių asmenų statusas nėra aiškus (savarankiškai dirbantis asmuo ar darbuotojas). Teoriškai jie yra savarankiškai dirbantys asmenys (darbdavys jiems moka tik vienkartinę išmoką, iš kurios dirbantysis turi sumokėti savo draudimo ir kitas išlaidas), tačiau praktiškai šie dirbantieji visiškai nieko nesiskiria nuo kitų darbuotojų, atliekančių tą patį darbą (Europos Komisija, Europos užimtumo stebėjimo centro apžvalga, „Savarankiškas darbas Europoje 2010 m.“, p. 29).

6

auto-entrepreneur

(7)  Europos Komisija nurodo (ibid p. 60), kad įvairiose šalyse savarankiško darbo sąvoka skirtingai suprantama ir apibrėžiama, taip pat išskiriamos įvairios subkategorijos: pavyzdžiui, pagal įmonės teisinį statusą, atsižvelgiant į tai, ar įmonė samdo darbuotojus ar ne (darbuotojai, savo apskaitą vedantys dirbantieji), ir (arba) pagal sektorių, kuriame įmonė veikia (pavyzdžiui, žemės ūkis). Kai kuriose šalyse daromas skirtumas tarp savarankiškai dirbančio asmens statuso ir „priklausomo savarankiškai dirbančio asmens“ statuso (pavyzdžiui, Ispanijoje, Italijoje), kai savarankiškai dirbantis asmuo dirba vieninteliam klientui. Kitos valstybės (pavyzdžiui, Belgija) išskiria savarankišką darbą, kuris atliekamas papildomai prie mokamo darbo.

7

ibid

(8)  „Savarankiškai dirbantys asmenys: pramoniniai ryšiai ir darbo sąlygos“ (Self employed workers: industrial relations and working conditions). Europos pramoninių ryšių stebėjimo centras (EIRO), 2009 m.

8

Self employed workers: industrial relations and working conditions

(9)  Teisiniu požiūriu ES valstybėse narėse buvo nustatyta keletas kriterijų dėl darbo santykių apibrėžties: pavaldumas įdarbinančiai įmonei, įsakymų ir nurodymų vykdymas atliekant darbą, dalyvavimas kitų subjektų sukurtoje (kolektyvinėje) planavimo, vykdymo ir kontrolės sistemoje, ekonominė ir socialinė dirbančiojo priklausomybė nuo darbo, atliekamo kitam asmeniui priklausančiai įmonei, finansinė priklausomybė nuo (vienintelio) darbdavio (http://www.clr-news.org/CLR-News/CLR%20News%202-2007 %20ISSN.pdf, p. 35).

9

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiamas (-i) diskusijų metu atmestas (-i) pakeitimas (-ai), už kurį (-iuos) buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų (Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnio 3 dalis):

1.3 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| „1.3 | 2006 m. TDO rekomendacijoje „darbo santykių“ sąvoka traktuojama labai plačiai, kad būtų galima imtis veiksmų prieš fiktyvų savarankišką darbą. Siekiant nuspręsti, buvo ar nebuvo užmegzti darbo santykiai, visų pirma reikia ištirti dirbančiojo veiklą ir atsiskaitymą su juo, nepaisant to, kaip santykiai apibūdinami, pavyzdžiui, sudarytoje sutartyje. Paslėpti darbo santykiai yra tokie darbo santykiai, kai darbdavys taip traktuoja savo darbuotoją norėdamas nuslėpti tikrąjį jo kaip darbuotojo teisinį statusą ir kai dėl sutarties sąlygų darbuotojas gali neteikti apsaugos, į kurią darbuotojai turi teisę. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad TDO rekomendacijos skirtos valstybių vyriausybėms, o ne ES.“ |
| --- | --- |

„1.3

ir 4.6 punktas

4.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| „4.6 | Tarptautinė darbo organizacija (TDO) iš anksto perspėjo nacionalines vyriausybes apie galimą piktnaudžiavimą savarankiško darbo formomis, dėl kurio nepaisoma darbuotojų teisių ir teisinės apsaugos, paprastai užtikrinamos darbo santykiais. TDO nurodė, kad piktnaudžiavimui sąlygas sudaro keletas veiksnių: teisės aktų nuostatos yra pernelyg siauros arba aiškinamos pernelyg siaurai; teisės aktai yra suformuluoti taip, kad jų taikymo sritis ir poveikis yra minimalūs; nors tam tikri santykiai iš tikrųjų yra darbo santykiai, neaišku, kas yra darbdavys; neapibrėžiamos įvairios fiktyvaus savarankiško darbo formos; ir apskritai nesugebama kontroliuoti, kaip laikomasi reikalavimų.“ |
| --- | --- |

„4.6

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pranešėjas dalį savo argumentų, kodėl reikėtų imtis veiksmų ES lygmeniu, grindžia 2006 m. TDO rekomendacija dėl darbo santykių. Tačiau TDO savo rekomendaciją aiškiai taiko tik nacionalinės politikos priemonėms ir nacionaliniams įstatymams. Be to, reikia paminėti, kad rekomendacija priimta toli gražu ne visiems pritarus (tai gana dažnas atvejis TDO): pasiūlymui pritarė tik 71 proc. balsavusiųjų, o nepritarė visa darbdavių grupė.

Remiantis Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio 4 dalimi, šie du pakeitimai buvo svarstyti drauge.

Balsavimo rezultatai:

Balsavimo rezultatai:

| Už | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Prieš | : | 122 |
| Susilaikė | : | 12 |

Už

:

73

Prieš

:

122

Susilaikė

:

12

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/20

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vidaus rinkos ir regioninės valstybės pagalbos (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 161/04

Pranešėjas Edgardo Maria IOZIA

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. liepos 12 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Vidaus rinkos ir regioninės valstybės pagalbos.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 7 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 21 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už, 6 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Kadangi netrukus bus iš dalies keičiama valstybės pagalbos sistema, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva ir joje išnagrinėti regioninės valstybės pagalbos klausimą pilietinės visuomenės ir šios pagalbos atitikimo svarbiausiems vidaus rinkos principams požiūriu. |
| --- | --- |

1.1

Kadangi netrukus bus iš dalies keičiama valstybės pagalbos sistema, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva ir joje išnagrinėti regioninės valstybės pagalbos klausimą pilietinės visuomenės ir šios pagalbos atitikimo svarbiausiems vidaus rinkos principams požiūriu.

| 1.2 | Šis klausimas yra ypač svarbus ir turi lemiamos reikšmės esant krizei ir plataus masto ekonomikos nuosmukiui, kai būtinos lanksčios konkurencijos taisykles atitinkančios paramos ir intervencinės priemonės. Pastaraisiais metais Komisija parengė laikinąsias valstybės pagalbos sistemas, visų pirma skirtas teikti reikiamą pagalbą bankų sistemai ir įmonėms. |
| --- | --- |

1.2

Šis klausimas yra ypač svarbus ir turi lemiamos reikšmės esant krizei ir plataus masto ekonomikos nuosmukiui, kai būtinos lanksčios konkurencijos taisykles atitinkančios paramos ir intervencinės priemonės. Pastaraisiais metais Komisija parengė laikinąsias valstybės pagalbos sistemas, visų pirma skirtas teikti reikiamą pagalbą bankų sistemai ir įmonėms.

| 1.3 | Regioninė valstybės pagalba, kuri yra skirta spręsti nepalankiose sąlygose esančių regionų problemas ir kartu skatinti valstybių narių ir visos Europos Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, yra vertinga priemonė, galinti padėti įveikti krizę ir atgaivinti Europos regionų ekonomiką. Ypač MVĮ labai svarbu, kad šios priemonės būtų veiksmingos ir efektyvios ir sudarytų joms galimybę pasinaudoti šia specialia pagalbos sistema šiuo tikslu supaprastintant sąlygas ją gauti, užtikrinant priemonės lankstumą ir tinkamai informuojant MVĮ apie galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti. |
| --- | --- |

1.3

Regioninė valstybės pagalba, kuri yra skirta spręsti nepalankiose sąlygose esančių regionų problemas ir kartu skatinti valstybių narių ir visos Europos Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, yra vertinga priemonė, galinti padėti įveikti krizę ir atgaivinti Europos regionų ekonomiką. Ypač MVĮ labai svarbu, kad šios priemonės būtų veiksmingos ir efektyvios ir sudarytų joms galimybę pasinaudoti šia specialia pagalbos sistema šiuo tikslu supaprastintant sąlygas ją gauti, užtikrinant priemonės lankstumą ir tinkamai informuojant MVĮ apie galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti.

| 1.4 | EESR labai palankiai vertina tai, kad vykdant Komisijos nario Joaquín Almunia iniciatyva pradėtą valstybės pagalbos modernizavimo (1) procesą Europos Komisija kartu atnaujino ir modernizavo visas taisykles, kuriomis vadovaujamasi skiriant valstybės pagalbą nepalankiose sąlygose esančiuose regionuose įsisteigusioms įmonėms, ir mano, kad atliekant persvarstymą turi būti užtikrintas regioninės ir konkurencijos politikos nuoseklumas ir laikomasi subsidiarumo principo. |
| --- | --- |

1.4

EESR labai palankiai vertina tai, kad vykdant Komisijos nario Joaquín Almunia iniciatyva pradėtą valstybės pagalbos modernizavimo (1) procesą Europos Komisija kartu atnaujino ir modernizavo visas taisykles, kuriomis vadovaujamasi skiriant valstybės pagalbą nepalankiose sąlygose esančiuose regionuose įsisteigusioms įmonėms, ir mano, kad atliekant persvarstymą turi būti užtikrintas regioninės ir konkurencijos politikos nuoseklumas ir laikomasi subsidiarumo principo.

| 1.5 | Todėl EESRK rekomenduoja Europos Komisijai užtikrinti didesnį Sąjungos politikos derėjimą su konkurencijos politika, kad pastaroji ne trukdytų sėkmingai įgyvendinti bendrojo intereso Europos tikslus, pavyzdžiui, darnaus ir integruoto Europos regionų vystymosi, o priešingai - sudarytų palankias sąlygas po krizės vidaus rinkoje atgaivinti regionų ekonomiką. |
| --- | --- |

1.5

Todėl EESRK rekomenduoja Europos Komisijai užtikrinti didesnį Sąjungos politikos derėjimą su konkurencijos politika, kad pastaroji ne trukdytų sėkmingai įgyvendinti bendrojo intereso Europos tikslus, pavyzdžiui, darnaus ir integruoto Europos regionų vystymosi, o priešingai - sudarytų palankias sąlygas po krizės vidaus rinkoje atgaivinti regionų ekonomiką.

| 1.6 | 2013 m. sausio 14 d. Europos Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl dokumento, kuriame pateiktas pasiūlymas dėl naujų 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairių (2). Šiame dokumente iš esmės išdėstytas 2011 m. gruodžio mėn. valstybėms narėms pateiktame neoficialiame dokumente išdėstytas požiūris. Minėtas dokumentas pirmą kartą svarstytas daugiašaliame susitikime, kuriame Europos Komisija leido suprasti, kad galėtų pritarti kai kuriems valstybių narių pateiktiems prašymams, pavyzdžiui, dėl ES lygmeniu taikomos aukščiausios gyventojų aprėpties, pagal kurią gali būti skirta pagalba, ribos. Todėl pristatant Komisijai EESRK poziciją ši Komiteto nuomonė turi strateginės reikšmės. |
| --- | --- |

1.6

2013 m. sausio 14 d. Europos Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl dokumento, kuriame pateiktas pasiūlymas dėl naujų 2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairių (2). Šiame dokumente iš esmės išdėstytas 2011 m. gruodžio mėn. valstybėms narėms pateiktame neoficialiame dokumente išdėstytas požiūris. Minėtas dokumentas pirmą kartą svarstytas daugiašaliame susitikime, kuriame Europos Komisija leido suprasti, kad galėtų pritarti kai kuriems valstybių narių pateiktiems prašymams, pavyzdžiui, dėl ES lygmeniu taikomos aukščiausios gyventojų aprėpties, pagal kurią gali būti skirta pagalba, ribos. Todėl pristatant Komisijai EESRK poziciją ši Komiteto nuomonė turi strateginės reikšmės.

| 1.7 | EESRK prašo, kad naujose regioninės valstybės pagalbos gairėse valstybėms narėms būtų užtikrinta lanksti horizontaliosios pagalbos priemonė, kuri leistų joms toliau įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus pasinaudojant regionų kompetencija nepriklausomai nuo sektoriaus ar nepalankiose sąlygose esančių regionų plėtros investiciniuose projektuose dalyvaujančių įmonių dydžio. |
| --- | --- |

1.7

EESRK prašo, kad naujose regioninės valstybės pagalbos gairėse valstybėms narėms būtų užtikrinta lanksti horizontaliosios pagalbos priemonė, kuri leistų joms toliau įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus pasinaudojant regionų kompetencija nepriklausomai nuo sektoriaus ar nepalankiose sąlygose esančių regionų plėtros investiciniuose projektuose dalyvaujančių įmonių dydžio.

| 1.8 | Dabartinė sistema, kuri iš esmės nekeista jau 40 metų, yra netinkama ir nelanksti. Ji grindžiama ES teritorijos geografiniais žemėlapiais. Besikeičiančiomis ekonominėmis ir socialinėmis sąlygomis toliau taikant dabartinį metodą gali kilti kliūčių vidaus rinkos plėtrai. |
| --- | --- |

1.8

Dabartinė sistema, kuri iš esmės nekeista jau 40 metų, yra netinkama ir nelanksti. Ji grindžiama ES teritorijos geografiniais žemėlapiais. Besikeičiančiomis ekonominėmis ir socialinėmis sąlygomis toliau taikant dabartinį metodą gali kilti kliūčių vidaus rinkos plėtrai.

| 1.9 | EESRK rekomenduoja Komisijai nustatyti lankstesnius ir geriau sparčiai kintančias ekonomines sąlygas atitinkančius pagrindinius kriterijus. Šie kriterijai turėtų leisti nustatyti pagalbos gavėją atsižvelgiant į prioritetus, poreikius, ekonominio neveiksmingumo problemų teritorinį pobūdį, taip pat socialinės atskirties pavojų, institucines sąlygas, nesilaikant administracinių ribų. |
| --- | --- |

1.9

EESRK rekomenduoja Komisijai nustatyti lankstesnius ir geriau sparčiai kintančias ekonomines sąlygas atitinkančius pagrindinius kriterijus. Šie kriterijai turėtų leisti nustatyti pagalbos gavėją atsižvelgiant į prioritetus, poreikius, ekonominio neveiksmingumo problemų teritorinį pobūdį, taip pat socialinės atskirties pavojų, institucines sąlygas, nesilaikant administracinių ribų.

| 1.10 | Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad vykdant plataus masto modernizavimo procesą svarbu atnaujinti regioninės valstybės pagalbos priemonę atsižvelgiant į krizę patyrusios ekonomikos dinamiką ir tempą, šie veiksniai verčia laikytis lankstesnio požiūrio nustatant nepalankias regionų sąlygas, taigi, tampa netinkamas nepalankių sąlygų regionų geografinis žemėlapis, kuris nekeičiamas visą programavimo laikotarpį (septynerius metus). |
| --- | --- |

1.10

Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad vykdant plataus masto modernizavimo procesą svarbu atnaujinti regioninės valstybės pagalbos priemonę atsižvelgiant į krizę patyrusios ekonomikos dinamiką ir tempą, šie veiksniai verčia laikytis lankstesnio požiūrio nustatant nepalankias regionų sąlygas, taigi, tampa netinkamas nepalankių sąlygų regionų geografinis žemėlapis, kuris nekeičiamas visą programavimo laikotarpį (septynerius metus).

| 1.11 | Todėl ESSRK prašo, kad nepalankiose sąlygose esantys regionai, atitinkantys SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nukrypti leidžiančią nuostatą, būtų nustatomi ne paprasčiausiai iš bendro procentais išreikšto paramą gaunančių Europos gyventojų skaičiaus atimant pagal 107 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą išimtį paramą gaunančių gyventojų skaičių, o suteikiant valstybėms narėms platų spektrą kriterijų nepalankioms regionų sąlygoms nustatyti. |
| --- | --- |

1.11

Todėl ESSRK prašo, kad nepalankiose sąlygose esantys regionai, atitinkantys SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nukrypti leidžiančią nuostatą, būtų nustatomi ne paprasčiausiai iš bendro procentais išreikšto paramą gaunančių Europos gyventojų skaičiaus atimant pagal 107 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą išimtį paramą gaunančių gyventojų skaičių, o suteikiant valstybėms narėms platų spektrą kriterijų nepalankioms regionų sąlygoms nustatyti.

| 1.12 | EESRK mano, kad klaidinga regionų plėtros ir sanglaudos investiciniams projektams skirtos paramos neteikti didelėms įmonėms, kadangi yra didelė rizika prarasti vystymosi potencialą, kurį gali užtikrinti tik verslo sistemos sinergija ir horizontalioji integracija nepriklausomai nuo įmonės dydžio. |
| --- | --- |

1.12

EESRK mano, kad klaidinga regionų plėtros ir sanglaudos investiciniams projektams skirtos paramos neteikti didelėms įmonėms, kadangi yra didelė rizika prarasti vystymosi potencialą, kurį gali užtikrinti tik verslo sistemos sinergija ir horizontalioji integracija nepriklausomai nuo įmonės dydžio.

| 1.13 | EESRK ragina Komisiją nustatyti mechanizmą, kuris leistų ex ante įvertinti galimus neigiamus regioninės valstybės pagalbos išorės padarinius, pavyzdžiui, didelį ES teritorijoje esančių įmonių darbo vietų sumažėjimą, ne tik atliekant lyginamąją analizę, kurią Komisija rengia pranešimo etape ir kuri atliekama tik dėl didelių investicinių projektų (3), bet ir taikant bendrą bendrosios išimties reglamentą. |
| --- | --- |

1.13

EESRK ragina Komisiją nustatyti mechanizmą, kuris leistų ex ante įvertinti galimus neigiamus regioninės valstybės pagalbos išorės padarinius, pavyzdžiui, didelį ES teritorijoje esančių įmonių darbo vietų sumažėjimą, ne tik atliekant lyginamąją analizę, kurią Komisija rengia pranešimo etape ir kuri atliekama tik dėl didelių investicinių projektų (3), bet ir taikant bendrą bendrosios išimties reglamentą.

| 1.14 | EESRK pabrėžia, kad regioninės valstybės pagalbos priemonėje turi būti numatytos ir priemonės, būtinos siekiant išvengti įmonių „išstūmimo“ ir perkėlimo, kuriuos lemia labai dideli greta arba geografiškai arti esantiems regionams skiriamos pagalbos intensyvumo skirtumai, skaidantys vidaus rinką, kadangi vyksta varžymasis dėl subsidijų (angl. subsidy races). |
| --- | --- |

1.14

EESRK pabrėžia, kad regioninės valstybės pagalbos priemonėje turi būti numatytos ir priemonės, būtinos siekiant išvengti įmonių „išstūmimo“ ir perkėlimo, kuriuos lemia labai dideli greta arba geografiškai arti esantiems regionams skiriamos pagalbos intensyvumo skirtumai, skaidantys vidaus rinką, kadangi vyksta varžymasis dėl subsidijų (angl. subsidy races).

| 1.15 | EESRK siūlo Komisijai:






  — | iš naujo persvarstyti ketinimą sumažinti pagalbos intensyvumą didelėms įmonėms nuo 40 iki 35 ir 25 proc. Dėl siūlomo pagalbos sumažinimo gali realiai sumažėti patrauklumas užsienio investuotojams, |
| --- | --- | --- |

1.15

EESRK siūlo Komisijai:

—

iš naujo persvarstyti ketinimą sumažinti pagalbos intensyvumą didelėms įmonėms nuo 40 iki 35 ir 25 proc. Dėl siūlomo pagalbos sumažinimo gali realiai sumažėti patrauklumas užsienio investuotojams,

| — | neapriboti pagalbos intensyvumo iki papildomų sąnaudų dydžio ir negriežtinti įrodymo, kad pagalba daro skatinamąjį poveikį didelėms įmonėms, procedūrų, |
| --- | --- |

—

neapriboti pagalbos intensyvumo iki papildomų sąnaudų dydžio ir negriežtinti įrodymo, kad pagalba daro skatinamąjį poveikį didelėms įmonėms, procedūrų,

| — | užtikrinti, kad nebūtų suvaržytos a) punkte nurodytų teritorijų galimybės pritraukti užsienio investicijas ir kurti naujas darbo vietas bei vertę ir kad šios teritorijos neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje kitų, ne Europos regionų, kuriuose investicinės programos daugeliu atveju yra daug didesnės apimties, atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad nebūtų suvaržytos a) punkte nurodytų teritorijų galimybės pritraukti užsienio investicijas ir kurti naujas darbo vietas bei vertę ir kad šios teritorijos neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje kitų, ne Europos regionų, kuriuose investicinės programos daugeliu atveju yra daug didesnės apimties, atžvilgiu.

| 1.16 | Be to, Komisija turėtų numatyti apsaugos sąlygą, kuri visų pirma būtų taikoma didelėms įmonėms, gaunančioms regioninę pagalbą naujos įmonės kūrimui arba tiesiogiai su įmone susijusiam turtui įsigyti, ir pagal kurią šios įmonės būtų įpareigotos penkerius metus nuo pagalbos skyrimo užtikrinti, kad:






  — | išlaikys užimtumo lygį įmonėse, įsikūrusiose valstybėse narėse, kuriose jos neprašė regioninės pagalbos pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą arba |
| --- | --- | --- |

1.16

Be to, Komisija turėtų numatyti apsaugos sąlygą, kuri visų pirma būtų taikoma didelėms įmonėms, gaunančioms regioninę pagalbą naujos įmonės kūrimui arba tiesiogiai su įmone susijusiam turtui įsigyti, ir pagal kurią šios įmonės būtų įpareigotos penkerius metus nuo pagalbos skyrimo užtikrinti, kad:

—

išlaikys užimtumo lygį įmonėse, įsikūrusiose valstybėse narėse, kuriose jos neprašė regioninės pagalbos pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą arba

| — | bet koks darbo vietų mažinimas valstybėse narėse, kuriose jos neprašė regioninės pagalbos pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą, bus vykdomas pasirašius ir pagal susitarimą su socialiniais partneriais regionų ir nacionaliniu, o prireikus, atitinkamų valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

—

bet koks darbo vietų mažinimas valstybėse narėse, kuriose jos neprašė regioninės pagalbos pagal 107 straipsnio 3 dalies c punktą, bus vykdomas pasirašius ir pagal susitarimą su socialiniais partneriais regionų ir nacionaliniu, o prireikus, atitinkamų valstybių narių lygmeniu.

| 1.17 | EESRK prašo Komisijos pagalbą mažinti laipsniškiau, progresyviškiau ir proporcingiau nei numatyta pasiūlyme. Šis mažinimas turėtų būti proporcingas sumažintai pagalbai, kuri regionams skirta pagal sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

1.17

EESRK prašo Komisijos pagalbą mažinti laipsniškiau, progresyviškiau ir proporcingiau nei numatyta pasiūlyme. Šis mažinimas turėtų būti proporcingas sumažintai pagalbai, kuri regionams skirta pagal sanglaudos politiką.

| 1.18 | EESRK siūlo papildyti šiuo metu vienintelį ir realios regionų ekonominės padėties neatspindintį BVP vienam gyventojui kriterijų kitais parametrais, pavyzdžiui, nedarbo lygio, prarastų darbo vietų, viso dirbančių asmenų skaičiaus santykioir kitais parametrais, kurie geriau atitiktų realią padėtį. |
| --- | --- |

1.18

EESRK siūlo papildyti šiuo metu vienintelį ir realios regionų ekonominės padėties neatspindintį BVP vienam gyventojui kriterijų kitais parametrais, pavyzdžiui, nedarbo lygio, prarastų darbo vietų, viso dirbančių asmenų skaičiaus santykioir kitais parametrais, kurie geriau atitiktų realią padėtį.

2.   Naujos ekonominės sąlygos po krizės

| 2.1 | Įgyvendinant konkurencijos politiką valstybės pagalbos kontrolė yra būtina priemonė siekiant užtikrinti, kad rinka valdoma pagal veiksmingus laisvosios prekybos ir konkurencijos principus ir atitinka poreikį sudaryti vienodas sąlygas visoms Europos bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms. Todėl SESV 107 straipsniu draudžiama teikti pagalbą įmonėms, jei ši daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, iškraipo konkurenciją arba gali iškraipyti ir suteikti tam tikroms įmonėms nepagrįsto pranašumo, trukdyti rinkos jėgoms teikti pirmenybę konkurencingesnėms įmonėms ir taip mažinti visos Europos konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.1

Įgyvendinant konkurencijos politiką valstybės pagalbos kontrolė yra būtina priemonė siekiant užtikrinti, kad rinka valdoma pagal veiksmingus laisvosios prekybos ir konkurencijos principus ir atitinka poreikį sudaryti vienodas sąlygas visoms Europos bendrojoje rinkoje veikiančioms įmonėms. Todėl SESV 107 straipsniu draudžiama teikti pagalbą įmonėms, jei ši daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, iškraipo konkurenciją arba gali iškraipyti ir suteikti tam tikroms įmonėms nepagrįsto pranašumo, trukdyti rinkos jėgoms teikti pirmenybę konkurencingesnėms įmonėms ir taip mažinti visos Europos konkurencingumą.

| 2.2 | Vis dėlto Sutartyje numatyta galimybė taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, kai šia pagalba siekiama bendrų Europos interesus atitinkančių tikslų, kurių tik rinkos jėgomis negalima pasiekti. 107 straipsnio 2 ir 3 dalyje nurodomas didžiausias rinkos nepakankamumas ir išvardijamos leidžiančios nukrypti nuostatos, kuriomis remiantis „vidaus rinkai neprieštarauja“ arba „vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma“ tam tikra pagalba, skiriama remiantis tik Europos Komisijos nustatytais kriterijais. |
| --- | --- |

2.2

Vis dėlto Sutartyje numatyta galimybė taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, kai šia pagalba siekiama bendrų Europos interesus atitinkančių tikslų, kurių tik rinkos jėgomis negalima pasiekti. 107 straipsnio 2 ir 3 dalyje nurodomas didžiausias rinkos nepakankamumas ir išvardijamos leidžiančios nukrypti nuostatos, kuriomis remiantis „vidaus rinkai neprieštarauja“ arba „vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma“ tam tikra pagalba, skiriama remiantis tik Europos Komisijos nustatytais kriterijais.

| 2.3 | Remdamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, Komisija valstybės pagalbą skirtą tam tikrų nepalankioje padėtyje esančių Europos Sąjungos regionų ekonominei plėtrai skatinti, gali laikyti neprieštaraujančia bendrajai rinkai. Ši „regioninė pagalba“ dažniausiai skiriama didelėms bendrovėms ir skirta remti investicijas ir darbo vietų kūrimą arba tam tikromis ypatingomis aplinkybėmis suteikiama kaip pagalba veiklai. Abiem atvejais pagalba skirta konkretiems regionams siekiant pašalinti regioninius skirtumus, visų prima skatinant įmones steigti naujus padalinius. |
| --- | --- |

2.3

Remdamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, Komisija valstybės pagalbą skirtą tam tikrų nepalankioje padėtyje esančių Europos Sąjungos regionų ekonominei plėtrai skatinti, gali laikyti neprieštaraujančia bendrajai rinkai. Ši „regioninė pagalba“ dažniausiai skiriama didelėms bendrovėms ir skirta remti investicijas ir darbo vietų kūrimą arba tam tikromis ypatingomis aplinkybėmis suteikiama kaip pagalba veiklai. Abiem atvejais pagalba skirta konkretiems regionams siekiant pašalinti regioninius skirtumus, visų prima skatinant įmones steigti naujus padalinius.

| 2.4 | Kadangi regioninė valstybės pagalba skirta nepalankioje padėtyje esančių regionų problemoms spręsti, ja skatinama valstybių narių ir visos Europos Sąjungos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda: ji padeda siekti tikslų, atitinkančių struktūrinių fondų, kurie kartu su valstybių biudžeto lėšomis yra viena iš galimų finansavimo priemonių įgyvendinti regioninės plėtros politiką. |
| --- | --- |

2.4

Kadangi regioninė valstybės pagalba skirta nepalankioje padėtyje esančių regionų problemoms spręsti, ja skatinama valstybių narių ir visos Europos Sąjungos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda: ji padeda siekti tikslų, atitinkančių struktūrinių fondų, kurie kartu su valstybių biudžeto lėšomis yra viena iš galimų finansavimo priemonių įgyvendinti regioninės plėtros politiką.

| 2.5 | Komitetas pabrėžia, kad gyvybiškai svarbu ir toliau užtikrinti ir kai kuriais atvejais sustiprinti valstybės pagalbos kontrolės sistemą, kadangi ši pagalba gali labai pakenkti sklandžiam rinkos veikimui. Vis dėlto mano, kad valstybės pagalbos taisyklės turi padėti užkirsti kelią rinkos susiskaidymui ir išvengti rimto konkurencijos ir prekybos iškraipymo pavojaus, kuris gali kilti dėl skirtingų atskirų valstybių narių pajėgumo teikti investicinę pagalbą. |
| --- | --- |

2.5

Komitetas pabrėžia, kad gyvybiškai svarbu ir toliau užtikrinti ir kai kuriais atvejais sustiprinti valstybės pagalbos kontrolės sistemą, kadangi ši pagalba gali labai pakenkti sklandžiam rinkos veikimui. Vis dėlto mano, kad valstybės pagalbos taisyklės turi padėti užkirsti kelią rinkos susiskaidymui ir išvengti rimto konkurencijos ir prekybos iškraipymo pavojaus, kuris gali kilti dėl skirtingų atskirų valstybių narių pajėgumo teikti investicinę pagalbą.

| 2.6 | Be to, Komitetas mano, kad esamos priemonės, skirtos teikti išskirtinę pagalbą krizę patiriantiems regionams arba krizinių situacijų atveju, turi būti veiksmingos ir lanksčios. |
| --- | --- |

2.6

Be to, Komitetas mano, kad esamos priemonės, skirtos teikti išskirtinę pagalbą krizę patiriantiems regionams arba krizinių situacijų atveju, turi būti veiksmingos ir lanksčios.

| 2.7 | Dabartinė gairių dėl regioninės valstybės pagalbos sistema turi akivaizdžių trūkumų, kadangi jos struktūra yra nelanksti, grindžiama ES geografiniais žemėlapiais ir nevisiškai atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytus tikslus, todėl gali iškraipyti konkurenciją. Europos Sąjungoje pasikeitus ekonominėms ir socialinėms sąlygomis toliau taikant dabartinį metodą gali kilti kliūčių vidaus rinkos plėtrai. |
| --- | --- |

2.7

Dabartinė gairių dėl regioninės valstybės pagalbos sistema turi akivaizdžių trūkumų, kadangi jos struktūra yra nelanksti, grindžiama ES geografiniais žemėlapiais ir nevisiškai atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytus tikslus, todėl gali iškraipyti konkurenciją. Europos Sąjungoje pasikeitus ekonominėms ir socialinėms sąlygomis toliau taikant dabartinį metodą gali kilti kliūčių vidaus rinkos plėtrai.

| 2.8 | Modernizuojant valstybės pagalbą turi būti modernizuojama ir ši svarbi priemonė, papildanti galimų pagalbos nepalankioje padėtyje esantiems regionams priemonių arsenalą. Keista, kad Komisija ketina ne tik išlaikyti dabartinę, nuo 1971 metų galiojančią sistemą su įvairiais vėlesniais pakeitimais, bet ir dar griežčiau ją taikyti. Dažnai Komisijos minimiems ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams prieštarauja nesuderinta politika, objektyviai ribojanti galimybes, kurias galėtų suteikti numatyta gairių reforma. |
| --- | --- |

2.8

Modernizuojant valstybės pagalbą turi būti modernizuojama ir ši svarbi priemonė, papildanti galimų pagalbos nepalankioje padėtyje esantiems regionams priemonių arsenalą. Keista, kad Komisija ketina ne tik išlaikyti dabartinę, nuo 1971 metų galiojančią sistemą su įvairiais vėlesniais pakeitimais, bet ir dar griežčiau ją taikyti. Dažnai Komisijos minimiems ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslams prieštarauja nesuderinta politika, objektyviai ribojanti galimybes, kurias galėtų suteikti numatyta gairių reforma.

| 2.9 | Strategijoje „Europa 2020“ pati Komisija pripažįsta, kad ekonominės sąlygos keičiasi greičiau, nei politinės, todėl Europa, siekdama po krizės susigrąžinti tvarų augimą ir tvarius viešuosius finansus, privalo atnaujinti metodą, kuris turėtų būti grindžiamas išteklių sutelkimu pagal temas ir prioritetus. Kaip neseniai pabrėžta 2012 m. vasario 23 d. Konkurencijos generalinio direktorato diskusijų dokumente dėl modernizavimo (4), tai turėtų būti pasiekta įvairiuose sektoriuose vykdant susijusias reformas ir užtikrinant valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą siekiant rasti platų ir vieningą sutarimą dėl tolesnės veiksmų krypties. |
| --- | --- |

2.9

Strategijoje „Europa 2020“ pati Komisija pripažįsta, kad ekonominės sąlygos keičiasi greičiau, nei politinės, todėl Europa, siekdama po krizės susigrąžinti tvarų augimą ir tvarius viešuosius finansus, privalo atnaujinti metodą, kuris turėtų būti grindžiamas išteklių sutelkimu pagal temas ir prioritetus. Kaip neseniai pabrėžta 2012 m. vasario 23 d. Konkurencijos generalinio direktorato diskusijų dokumente dėl modernizavimo (4), tai turėtų būti pasiekta įvairiuose sektoriuose vykdant susijusias reformas ir užtikrinant valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą siekiant rasti platų ir vieningą sutarimą dėl tolesnės veiksmų krypties.

| 2.10 | Komitetas palankiai vertina tokį požiūrį, kuris, jo nuomone, yra lankstesnis, dinamiškesnis, taigi, tinkamesnis siekiant įveikti sparčiai ir nuolat kintančią, ES vis tebesitęsiančią krizę ir ragina tokio požiūrio taip pat ir visų pirma laikytis taikant Sutartyje numatytas išimtis dėl regioninės valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

2.10

Komitetas palankiai vertina tokį požiūrį, kuris, jo nuomone, yra lankstesnis, dinamiškesnis, taigi, tinkamesnis siekiant įveikti sparčiai ir nuolat kintančią, ES vis tebesitęsiančią krizę ir ragina tokio požiūrio taip pat ir visų pirma laikytis taikant Sutartyje numatytas išimtis dėl regioninės valstybės pagalbos.

3.   Regioninės sanglaudos politikos ir konkurencijos politikos nuoseklumas

| 3.1 | Komitetas primena, kad nuo 1998 m., kai pirmą kartą buvo parengtos gairės, kuriose nustatyti regioninės valstybės pagalbos principai (5), Komisija visada pabrėžė būtinybę stiprinti regioninės ir konkurencijos politikos koncentravimą ir tarpusavio derinimą (6). |
| --- | --- |

3.1

Komitetas primena, kad nuo 1998 m., kai pirmą kartą buvo parengtos gairės, kuriose nustatyti regioninės valstybės pagalbos principai (5), Komisija visada pabrėžė būtinybę stiprinti regioninės ir konkurencijos politikos koncentravimą ir tarpusavio derinimą (6).

| 3.2 | Iki 2000-2006 m. programavimo laikotarpiu šis požiūris leido užtikrinti dviejų sistemų nuoseklumą. Tuo laikotarpiu ES žemėlapiuose nurodyti reikalavimus gauti struktūrinę pagalbą pagal 1 ir 2 tikslus regionai dėl politinių ir ekonominių priežasčių sutapo su regionais, atitinkančiais reikalavimus gauti regioninės valstybės pagalbą taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, tačiau 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu tokia praktika nebetaikoma. |
| --- | --- |

3.2

Iki 2000-2006 m. programavimo laikotarpiu šis požiūris leido užtikrinti dviejų sistemų nuoseklumą. Tuo laikotarpiu ES žemėlapiuose nurodyti reikalavimus gauti struktūrinę pagalbą pagal 1 ir 2 tikslus regionai dėl politinių ir ekonominių priežasčių sutapo su regionais, atitinkančiais reikalavimus gauti regioninės valstybės pagalbą taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, tačiau 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu tokia praktika nebetaikoma.

| 3.3 | Viena vertus, regioninėje politikoje įvyko pokyčiai, kuriuos lėmė poreikis taikyti daugiadisciplinį ar integruotą metodą, apibrėžti skirtingoms geografinėms aplinkybėms būdingas konkrečias problemas ir parengti visapusišką strategiją, nustatančią sistemą, kuria remiantis siekiama konkrečių tikslų ir veiksmų (7). Vėliau Reglamente (EB) 1083/2006 (8) nustatytas naujas struktūrinės paramos teritoriniu lygmeniu modelis, pagal kurį už veiksmų įgyvendinimą atitinkamu teritoriniu lygiu yra atsakingos valstybės narės pagal kiekvienai iš jų būdingą institucinę sistemą ir atitinkamus socialinius ir ekonominius ypatumus ir poreikius. |
| --- | --- |

3.3

Viena vertus, regioninėje politikoje įvyko pokyčiai, kuriuos lėmė poreikis taikyti daugiadisciplinį ar integruotą metodą, apibrėžti skirtingoms geografinėms aplinkybėms būdingas konkrečias problemas ir parengti visapusišką strategiją, nustatančią sistemą, kuria remiantis siekiama konkrečių tikslų ir veiksmų (7). Vėliau Reglamente (EB) 1083/2006 (8) nustatytas naujas struktūrinės paramos teritoriniu lygmeniu modelis, pagal kurį už veiksmų įgyvendinimą atitinkamu teritoriniu lygiu yra atsakingos valstybės narės pagal kiekvienai iš jų būdingą institucinę sistemą ir atitinkamus socialinius ir ekonominius ypatumus ir poreikius.

| 3.4 | Kita vertus, įgyvendinant konkurencijos politiką regionai, atitinkantys leidžiančios nukrypti nuostatos reikalavimus regioninei paramai gauti, buvo ir toliau iš anksto nustatomi septynis metus galiojančiuose žemėlapiuose. Taigi nebuvo jokios lanksčios konkurencijos priemonės regioninei ir sanglaudos politikai paremti ir būtent tai turėjo neigiamo poveikio vidaus rinkos vientisumui ir parodė, kad politika yra nesuderinta, nors ja siekiama to paties sanglaudos tikslo. |
| --- | --- |

3.4

Kita vertus, įgyvendinant konkurencijos politiką regionai, atitinkantys leidžiančios nukrypti nuostatos reikalavimus regioninei paramai gauti, buvo ir toliau iš anksto nustatomi septynis metus galiojančiuose žemėlapiuose. Taigi nebuvo jokios lanksčios konkurencijos priemonės regioninei ir sanglaudos politikai paremti ir būtent tai turėjo neigiamo poveikio vidaus rinkos vientisumui ir parodė, kad politika yra nesuderinta, nors ja siekiama to paties sanglaudos tikslo.

| 3.5 | Komitetas taip pat pabrėžia, kad savo 2008 m. Žaliojoje knygoj dėl teritorinės sanglaudos (9) Komisija pripažino, kad teisė į struktūrinės politikos paramą turi būti nustatoma tik regioniniu lygmeniu, kadangi ji supranta, kad norint užtikrinti geresnį sanglaudos politikos valdymą reikia, kad „politika būtų lankstesnė, pritaikomesnė prie teritorinio masto, labiau atitiktų į vietos gyventojų pageidavimus ir poreikius, labiau derėtų su kitomis politikos sritimis ir visiškai atitiktų subsidiarumo principą.“ |
| --- | --- |

3.5

Komitetas taip pat pabrėžia, kad savo 2008 m. Žaliojoje knygoj dėl teritorinės sanglaudos (9) Komisija pripažino, kad teisė į struktūrinės politikos paramą turi būti nustatoma tik regioniniu lygmeniu, kadangi ji supranta, kad norint užtikrinti geresnį sanglaudos politikos valdymą reikia, kad „politika būtų lankstesnė, pritaikomesnė prie teritorinio masto, labiau atitiktų į vietos gyventojų pageidavimus ir poreikius, labiau derėtų su kitomis politikos sritimis ir visiškai atitiktų subsidiarumo principą.“

| 3.6 | Komisija taip pat padarė išvadą, kad siekiant veiksmingai spręsti Sąjungos ekonomikos augimo problemas globalizuotos pasaulio ekonomikos sąlygomis reikia „įvairiu geografiniu mastu taikomų politinių priemonių“ (10). |
| --- | --- |

3.6

Komisija taip pat padarė išvadą, kad siekiant veiksmingai spręsti Sąjungos ekonomikos augimo problemas globalizuotos pasaulio ekonomikos sąlygomis reikia „įvairiu geografiniu mastu taikomų politinių priemonių“ (10).

| 3.7 | Komisija pripažįsta, kad „Teritoriniam ekonominės veiklos pasiskirstymui įtakos gali turėti konkurencingumo politika – ji padeda užtikrinti, kad regioninė pagalba būtų sutelkta vietovėse, kurių padėtis yra nepalankiausia, ir pagal problemų pobūdį ir mastą nustato teiktinos pagalbos intensyvumą“ (11), tačiau vykdant šią politiką būtina atsižvelgti į pažangą, pasiektą įgyvendinant regioninę politiką, kuri grindžiama ES teminių prioritetų ir geografiniu sutelkimu įvairiu mastu, todėl būtinai reikia persvarstyti metodą, pagal kurį nustatomi regionai, atitinkantys 107 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžiančias nuostatas. |
| --- | --- |

3.7

Komisija pripažįsta, kad „Teritoriniam ekonominės veiklos pasiskirstymui įtakos gali turėti konkurencingumo politika – ji padeda užtikrinti, kad regioninė pagalba būtų sutelkta vietovėse, kurių padėtis yra nepalankiausia, ir pagal problemų pobūdį ir mastą nustato teiktinos pagalbos intensyvumą“ (11), tačiau vykdant šią politiką būtina atsižvelgti į pažangą, pasiektą įgyvendinant regioninę politiką, kuri grindžiama ES teminių prioritetų ir geografiniu sutelkimu įvairiu mastu, todėl būtinai reikia persvarstyti metodą, pagal kurį nustatomi regionai, atitinkantys 107 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžiančias nuostatas.

4.   Dabartinio nepalankioje padėtyje esančių regionų žemėlapių netinkamumo priežastys

| 4.1 | Komitetas pabrėžia, kad pagal Komisijos metodą, skirtą nustatyti Sąjungos teritorijas, kurioms gali būti taikomos 107 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžiančios nuostatos dėl regionų, pirmenybė teikiama rimčiausių problemų turintiems regionams (a punktas), kurie nustatomi atsižvelgiant į BVP / PGS (perkamosios galios standartas) ir palyginant jį su atitinkamu bendru Europos vidurkiu. Tokį metodą reikėtų papildyti kitais kriterijais, kurie leistų įvertinti aukštą nedarbo lygį. Šis kriterijus aiškiai minimas Sutartyje. Komisijos taikomas kriterijus tikrai leidžia nustatyti labai žemą gyvenimo lygį, tačiau nebūtinai atspindi didelį nedarbą. Nedarbo lygis galėtų tinkamai pakoreguoti BVP rodiklį. EESRK norėtų paklausti Komisijos, kodėl nepalankioje padėtyje esantys regionai pagal c punkto nukrypti leidžiančią nuostatą nustatomi tiesiog iš atitinkamos valstybės narės bendro gyventojų skaičiaus atimant 107 straipsnio 3 dalies a punkto nuostatas atitinkančių vietovių gyventojų skaičių. Tokiu atveju reali galimybė teikti pagalbą c punkto nuostatas atitinkančiuose nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose priklauso nuo a punkto nuostatose apibrėžtų nepalankioje padėtyje esančių vietovių aprėpties. Tai lemia didelius valstybių narių skirtumus, kurių neįvertinami lyginamajame vertinime siekiant nustatyti sunkumus, su kuriais susiduria atrinkti regionai. |
| --- | --- |

4.1

Komitetas pabrėžia, kad pagal Komisijos metodą, skirtą nustatyti Sąjungos teritorijas, kurioms gali būti taikomos 107 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžiančios nuostatos dėl regionų, pirmenybė teikiama rimčiausių problemų turintiems regionams (a punktas), kurie nustatomi atsižvelgiant į BVP / PGS (perkamosios galios standartas) ir palyginant jį su atitinkamu bendru Europos vidurkiu. Tokį metodą reikėtų papildyti kitais kriterijais, kurie leistų įvertinti aukštą nedarbo lygį. Šis kriterijus aiškiai minimas Sutartyje. Komisijos taikomas kriterijus tikrai leidžia nustatyti labai žemą gyvenimo lygį, tačiau nebūtinai atspindi didelį nedarbą. Nedarbo lygis galėtų tinkamai pakoreguoti BVP rodiklį. EESRK norėtų paklausti Komisijos, kodėl nepalankioje padėtyje esantys regionai pagal c punkto nukrypti leidžiančią nuostatą nustatomi tiesiog iš atitinkamos valstybės narės bendro gyventojų skaičiaus atimant 107 straipsnio 3 dalies a punkto nuostatas atitinkančių vietovių gyventojų skaičių. Tokiu atveju reali galimybė teikti pagalbą c punkto nuostatas atitinkančiuose nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose priklauso nuo a punkto nuostatose apibrėžtų nepalankioje padėtyje esančių vietovių aprėpties. Tai lemia didelius valstybių narių skirtumus, kurių neįvertinami lyginamajame vertinime siekiant nustatyti sunkumus, su kuriais susiduria atrinkti regionai.

| 4.2 | Taip susidaro iškraipymą lemiančios sąlygos: kai kuriose šalyse reikalavimus gauti paramą atitinka regionai, kurių išsivystymo lygis yra gerokai aukštesnis nei kitų šalių regionų, kuriems negali būti teikiama regioninė pagalba, nes jie priklauso šalims, kurių 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta viršutinė pagalbos riba yra žema. Prekybos iškraipymas, kurį lemia bet kokios formos pagalba, kurią toli gražu būtų sunku pateisinti bendru interesu, būtų akivaizdus ir nepagrįstas. |
| --- | --- |

4.2

Taip susidaro iškraipymą lemiančios sąlygos: kai kuriose šalyse reikalavimus gauti paramą atitinka regionai, kurių išsivystymo lygis yra gerokai aukštesnis nei kitų šalių regionų, kuriems negali būti teikiama regioninė pagalba, nes jie priklauso šalims, kurių 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta viršutinė pagalbos riba yra žema. Prekybos iškraipymas, kurį lemia bet kokios formos pagalba, kurią toli gražu būtų sunku pateisinti bendru interesu, būtų akivaizdus ir nepagrįstas.

| 4.3 | EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad c punkto nuostatas atitinkantys nepalankioje padėtyje esantys regionai ir toliau būtų nustatomi remiantis nacionaliniu išsivystymo lygiu, kadangi tik šalies vidaus rodiklių palyginamas sudaro galimybę valstybėms narėms jų teritorijoje mažinti regioninius skirtumus ir įgyvendinti nacionalinę regioninę politiką, leidžiančią panaikinti vidaus rinkos susiskaidymą. |
| --- | --- |

4.3

EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad c punkto nuostatas atitinkantys nepalankioje padėtyje esantys regionai ir toliau būtų nustatomi remiantis nacionaliniu išsivystymo lygiu, kadangi tik šalies vidaus rodiklių palyginamas sudaro galimybę valstybėms narėms jų teritorijoje mažinti regioninius skirtumus ir įgyvendinti nacionalinę regioninę politiką, leidžiančią panaikinti vidaus rinkos susiskaidymą.

| 4.4 | Globalizuotoje tarptautinėje aplinkoje, laipsniškai ir sparčiai Europoje nykstant vidaus kliūtims, Europos Sąjungoje būtent regionų, o ne nacionaliniu lygmeniu vis labiau pastebimi vidaus skirtumai vietovėse, kuriose socialinės ir ekonominės problemos pranoksta administracines ribas ir yra susijusios su tam tikrais struktūriniais ir sisteminiais, o ne politinio pobūdžio trūkumais. |
| --- | --- |

4.4

Globalizuotoje tarptautinėje aplinkoje, laipsniškai ir sparčiai Europoje nykstant vidaus kliūtims, Europos Sąjungoje būtent regionų, o ne nacionaliniu lygmeniu vis labiau pastebimi vidaus skirtumai vietovėse, kuriose socialinės ir ekonominės problemos pranoksta administracines ribas ir yra susijusios su tam tikrais struktūriniais ir sisteminiais, o ne politinio pobūdžio trūkumais.

| 4.5 | „Silpniausių regionų“ nustatymą sieti su geografiniais žemėlapiais, sudaromais septynerių metų laikotarpiui remiantis 2008-2010 m duomenimis, yra visiškai nelankstus pasenęs programavimo metodas, neatitinkantis sparčiai kintančios ekonominės ir socialinės padėties. |
| --- | --- |

4.5

„Silpniausių regionų“ nustatymą sieti su geografiniais žemėlapiais, sudaromais septynerių metų laikotarpiui remiantis 2008-2010 m duomenimis, yra visiškai nelankstus pasenęs programavimo metodas, neatitinkantis sparčiai kintančios ekonominės ir socialinės padėties.

| 4.6 | Be to, pastangos „subalansuoti“ ekonominės veiklos geografinį paskirstymą investuojant į nepalankiausiose sąlygas esančius regionus gali duoti pernelyg „primestų“, tų vietovių realių galimybių neatitinkančių rezultatų, taip užkirsti kelią 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas atitinkančių vietovių veiksmingoms grupėms ir suteikti galimybę pasinaudoti parama „vietos subsidijų medžiotojams“ regionuose, atitinkančiuose 107 straipsnio 3 dalies a punkto nuostatas. Iš anksto ir nelanksčiai nustatant nepalankiose sąlygose esančius regionus, sukuriama nepalanki terpė konkurencingumui ir inovacijoms, trukdoma plėtoti inovacijų grupes, kurios pagal strategiją „Europa 2020“ yra svarbiausi pažangiosios specializacijos strategijos regionų augimui skatinti veiksniai ir kurias Europos Komisija skatina remti ir plėtoti, o šių grupių „kūrimo parama turi būti sutelkta į santykinio pranašumo sritis (12)“, t. y. ekonomikos sektorius, kuriuose ekonominio efektyvumo požiūriu parama gali būti naudingiausia. |
| --- | --- |

4.6

Be to, pastangos „subalansuoti“ ekonominės veiklos geografinį paskirstymą investuojant į nepalankiausiose sąlygas esančius regionus gali duoti pernelyg „primestų“, tų vietovių realių galimybių neatitinkančių rezultatų, taip užkirsti kelią 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas atitinkančių vietovių veiksmingoms grupėms ir suteikti galimybę pasinaudoti parama „vietos subsidijų medžiotojams“ regionuose, atitinkančiuose 107 straipsnio 3 dalies a punkto nuostatas. Iš anksto ir nelanksčiai nustatant nepalankiose sąlygose esančius regionus, sukuriama nepalanki terpė konkurencingumui ir inovacijoms, trukdoma plėtoti inovacijų grupes, kurios pagal strategiją „Europa 2020“ yra svarbiausi pažangiosios specializacijos strategijos regionų augimui skatinti veiksniai ir kurias Europos Komisija skatina remti ir plėtoti, o šių grupių „kūrimo parama turi būti sutelkta į santykinio pranašumo sritis (12)“, t. y. ekonomikos sektorius, kuriuose ekonominio efektyvumo požiūriu parama gali būti naudingiausia.

| 4.7 | Be to, aiškiai įrodyta (13), kad regioninės plėtros politikos tikslas iš esmės panaikinti dėl produktyvumo spragų atsiradusius regioninius skirtumus; ją įgyvendinant tiesiog perskirstomi finansiniai ištekliais (turtingesnių regionų išteklius skiriant neturtingiausiems), smarkiai ribojamas judumas ir veiksmingiems inovacijų grupių telkimosi procesams. Toks požiūris būtinai turi būti pakeistas vystymosi strategija: jos pagrindas - vieta, kurios regionų ir vietovių ribos nesiejamos su administracinėmis sienomis ir laikui bėgant gali keistis. |
| --- | --- |

4.7

Be to, aiškiai įrodyta (13), kad regioninės plėtros politikos tikslas iš esmės panaikinti dėl produktyvumo spragų atsiradusius regioninius skirtumus; ją įgyvendinant tiesiog perskirstomi finansiniai ištekliais (turtingesnių regionų išteklius skiriant neturtingiausiems), smarkiai ribojamas judumas ir veiksmingiems inovacijų grupių telkimosi procesams. Toks požiūris būtinai turi būti pakeistas vystymosi strategija: jos pagrindas - vieta, kurios regionų ir vietovių ribos nesiejamos su administracinėmis sienomis ir laikui bėgant gali keistis.

5.   Poreikis keisti nepalankioje padėtyje esančių regionų nustatymo metodą. Pasiūlymai

| 5.1 | EESRK mano, kad nepalankioje padėtyje esančių regionų žemėlapių sudarymas turi sudaryti galimybę kiekvienam administraciniam regionui teikti pagalbą visoms vietovėms, kuriose programavimo laikotarpiu pastebėta sunkumų, nustatytų taikant iš anksto apibrėžtus, pripažintus ir bendru sutarimu patvirtintus kriterijus. |
| --- | --- |

5.1

EESRK mano, kad nepalankioje padėtyje esančių regionų žemėlapių sudarymas turi sudaryti galimybę kiekvienam administraciniam regionui teikti pagalbą visoms vietovėms, kuriose programavimo laikotarpiu pastebėta sunkumų, nustatytų taikant iš anksto apibrėžtus, pripažintus ir bendru sutarimu patvirtintus kriterijus.

| 5.2 | EESRK pritaria Fabrizio Barca modeliui, kurį jis rekomendavo siekiant modernizuoti regioninę politiką savo 2009 m. ataskaitoje dėl sanglaudos politikos (14). Šio modelio pagrindas – nustatyti paramos gavėjus atsižvelgiant į prioritetus, poreikius, ekonominio neveiksmingumo problemų teritorinį pobūdį, taip pat socialinės atskirties pavojų, institucines sąlygas, nesilaikant administracinių ribų. |
| --- | --- |

5.2

EESRK pritaria Fabrizio Barca modeliui, kurį jis rekomendavo siekiant modernizuoti regioninę politiką savo 2009 m. ataskaitoje dėl sanglaudos politikos (14). Šio modelio pagrindas – nustatyti paramos gavėjus atsižvelgiant į prioritetus, poreikius, ekonominio neveiksmingumo problemų teritorinį pobūdį, taip pat socialinės atskirties pavojų, institucines sąlygas, nesilaikant administracinių ribų.

| 5.3 | EESRK siūlo Komisijai tokio paties požiūrio laikytis ir konkurencijos politikoje, t. y. nustatant „ekonominius regionus“, atitinkančius 107 straipsnio 3 dalies c punktą, taikyti naują metodą, kuriame neatsižvelgiama į geografines arba administracines ribas, tačiau kuris leidžia atsižvelgti realią padėtį, kurioje kartais atsiduria įvairūs regionai. |
| --- | --- |

5.3

EESRK siūlo Komisijai tokio paties požiūrio laikytis ir konkurencijos politikoje, t. y. nustatant „ekonominius regionus“, atitinkančius 107 straipsnio 3 dalies c punktą, taikyti naują metodą, kuriame neatsižvelgiama į geografines arba administracines ribas, tačiau kuris leidžia atsižvelgti realią padėtį, kurioje kartais atsiduria įvairūs regionai.

| 5.4 | Komitetas mano, kad taikant telkimą pagal temas šis metodas gali padėti įgyvendinti regioninės plėtros tikslus ir kartu užtikrinti, kad bus laikomasi konkurencijos ir rinkos vientisumo principų šiuo tikslu nustatant regioninės valstybės pagalbos priemonei skirtų išteklių kiekybines ribas, iš anksto nustatytas kiekvienai NUTS II (Bendras teritorinių statistinių vienetų klasifikatorius) valstybei narei ir regionui, kaip, pavyzdžiui, padaryta nacionalinės de minimis viršutinės ribos žuvininkystės ir žemės ūkio sektoriuose atveju. |
| --- | --- |

5.4

Komitetas mano, kad taikant telkimą pagal temas šis metodas gali padėti įgyvendinti regioninės plėtros tikslus ir kartu užtikrinti, kad bus laikomasi konkurencijos ir rinkos vientisumo principų šiuo tikslu nustatant regioninės valstybės pagalbos priemonei skirtų išteklių kiekybines ribas, iš anksto nustatytas kiekvienai NUTS II (Bendras teritorinių statistinių vienetų klasifikatorius) valstybei narei ir regionui, kaip, pavyzdžiui, padaryta nacionalinės de minimis viršutinės ribos žuvininkystės ir žemės ūkio sektoriuose atveju.

| 5.5 | EESRK siūlo nustatant viršutinę ribą taip pat būtų nustatomi krizinės padėties įvertinimo kriterijai, kurie leistų įsitikinti, kad pagalba įmonėms tikrai dera su silpniausių regionų vystymosi tikslais ir kad teritorijos, kurioms kai kuriais atvejais turi būti taikomos regioninės pagalbos priemonės, yra nustatomos remiantis išsamiais ir įvairiais kriterijais ir laikantis Komisijos iš anksto patvirtintų de minimis ribų. |
| --- | --- |

5.5

EESRK siūlo nustatant viršutinę ribą taip pat būtų nustatomi krizinės padėties įvertinimo kriterijai, kurie leistų įsitikinti, kad pagalba įmonėms tikrai dera su silpniausių regionų vystymosi tikslais ir kad teritorijos, kurioms kai kuriais atvejais turi būti taikomos regioninės pagalbos priemonės, yra nustatomos remiantis išsamiais ir įvairiais kriterijais ir laikantis Komisijos iš anksto patvirtintų de minimis ribų.

| 5.6 | EESRK mano, kad sunkumus patiriančių regionų nustatymo metodas, kuriuo atsižvelgiama į realias vietos socialines ir ekonomines sąlygas, yra teisingesnis ir tinkamesnis. NUTS-III regionų lygmeniu, sunkumų turintys regionai būtų tie, kuriuose nedarbo lygis aukštesnis už nacionalinį vidurkį ir viršutinė šių regionų įmonėms teiktinos pagalbos riba būtų nustatoma pagal gyventojų skaičių šiuose NUTS-III regionuose taikant dauginimo koeficientą suderintą su Europos Komisija. |
| --- | --- |

5.6

EESRK mano, kad sunkumus patiriančių regionų nustatymo metodas, kuriuo atsižvelgiama į realias vietos socialines ir ekonomines sąlygas, yra teisingesnis ir tinkamesnis. NUTS-III regionų lygmeniu, sunkumų turintys regionai būtų tie, kuriuose nedarbo lygis aukštesnis už nacionalinį vidurkį ir viršutinė šių regionų įmonėms teiktinos pagalbos riba būtų nustatoma pagal gyventojų skaičių šiuose NUTS-III regionuose taikant dauginimo koeficientą suderintą su Europos Komisija.

| 5.7 | EESRK pabrėžia, kad toks metodas leis Komisijai veiksmingiau apsaugoti konkurenciją, nei šiuo metu galiojanti sistema, kadangi pagal šį metodą, laikantis gairėse nustatytų suderinamumo reikalavimų, yra nustatoma viršutinė pagalbos, kurią valstybė gali skirti tam tikrai teritorijai, riba. Tai leidžia išvengti, kad didesnius išteklius turinčios šalys savo įmonėms teiktų neproporcingai didelę – palyginti su kitomis šalimis – pagalbą. Tuo tarpu pagal šiuo metu galiojančias taisykles valstybės narės gali vienoje pagalbos reikalavimus atitinkančioje teritorijoje sutelkti valstybės pagalbą, dėl kurios bendros sumos gali būti iškreipta konkurencija. |
| --- | --- |

5.7

EESRK pabrėžia, kad toks metodas leis Komisijai veiksmingiau apsaugoti konkurenciją, nei šiuo metu galiojanti sistema, kadangi pagal šį metodą, laikantis gairėse nustatytų suderinamumo reikalavimų, yra nustatoma viršutinė pagalbos, kurią valstybė gali skirti tam tikrai teritorijai, riba. Tai leidžia išvengti, kad didesnius išteklius turinčios šalys savo įmonėms teiktų neproporcingai didelę – palyginti su kitomis šalimis – pagalbą. Tuo tarpu pagal šiuo metu galiojančias taisykles valstybės narės gali vienoje pagalbos reikalavimus atitinkančioje teritorijoje sutelkti valstybės pagalbą, dėl kurios bendros sumos gali būti iškreipta konkurencija.

6.   Būtina toliau teikti paramą ir didžiosioms įmonėms pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą

| 6.1 | EESRK primena, kad nuo pat pradžių regionine valstybės pagalba buvo remiamos didžiosios įmonės, kurių strateginis vaidmuo plėtojant regionų ekonomiką buvo tinkamai įvertintas Komisijos 1998 m. komunikate dėl regioninės ir konkurencijos politikos (15), kuriame buvo pabrėžta būtinybė derinti šių dviejų sričių politiką siekiant pritraukti didžiųjų įmonių investicijas ir pripažino, kad jos ypatingai svarbios regionų vystymuisi dėl savo „grandininio“ poveikio ir atveriamos prieigos prie pasaulio rinkų. |
| --- | --- |

6.1

EESRK primena, kad nuo pat pradžių regionine valstybės pagalba buvo remiamos didžiosios įmonės, kurių strateginis vaidmuo plėtojant regionų ekonomiką buvo tinkamai įvertintas Komisijos 1998 m. komunikate dėl regioninės ir konkurencijos politikos (15), kuriame buvo pabrėžta būtinybė derinti šių dviejų sričių politiką siekiant pritraukti didžiųjų įmonių investicijas ir pripažino, kad jos ypatingai svarbios regionų vystymuisi dėl savo „grandininio“ poveikio ir atveriamos prieigos prie pasaulio rinkų.

| 6.2 | Remdamasis pirmiau pateiktomis pastabomis, Komitetas pabrėžia, kad būtina ir toliau palikti galimybę teikti regioninę pagalbą didelėms įmonėms, esnačioms regionuose, atitinkančiuose SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas, laikantis šiuo metu galiojančių gairių. |
| --- | --- |

6.2

Remdamasis pirmiau pateiktomis pastabomis, Komitetas pabrėžia, kad būtina ir toliau palikti galimybę teikti regioninę pagalbą didelėms įmonėms, esnačioms regionuose, atitinkančiuose SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas, laikantis šiuo metu galiojančių gairių.

| 6.3 | EESRK atkreipia Europos Komisijos dėmesį, kad jei nebus teikiama regioninė pagalba didelėms įmonėms 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas atitinkančiuose regionuose, gali ki1ti rimta grėsmė 107 straipsnio 3 dalies a punkto regionų viešųjų išteklių balansui, visų pirma tose šalyse, kurioms ne tik taikomas didžiausias labai didelės apimties pagalbos intensyvumas, bet ir skiriami labai dideli ES ištekliai ir kuriose darbo sąnaudos yra gerokai mažesnės: tai neišvengiamai iškreiptų konkurenciją. |
| --- | --- |

6.3

EESRK atkreipia Europos Komisijos dėmesį, kad jei nebus teikiama regioninė pagalba didelėms įmonėms 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas atitinkančiuose regionuose, gali ki1ti rimta grėsmė 107 straipsnio 3 dalies a punkto regionų viešųjų išteklių balansui, visų pirma tose šalyse, kurioms ne tik taikomas didžiausias labai didelės apimties pagalbos intensyvumas, bet ir skiriami labai dideli ES ištekliai ir kuriose darbo sąnaudos yra gerokai mažesnės: tai neišvengiamai iškreiptų konkurenciją.

| 6.4 | Finansų rinkų liberalizavimas ir bendrosios rinkos išplėtimas šiuo metu sudaro sąlygas įmonėms vykdyti mažesnių mokesčių strategijas ir ieškoti palankesnių reglamentavimo sąlygų, t. y. ieškoti vietovių, kuriose mokesčių sistema yra joms palankiausia (16). Kol bus suderinti mokesčiai, t. y. sumažinta žalinga mokesčių konkurencija, EESRK nuomone, Komisija šiuo metu turėtų pirmenybę teikti tokioms pagalbos formoms ir tokioms pagalbos programoms (pavyzdžiui, ilgalaikėms mokesčių lengvatoms, kurioms gauti nustatyta pakankamai „įpareigojančių“ sąlygų), kurios labiau nei pagalbos mažinimas pagerintų iškreiptą padėtį rinkoje. Naujojo programavimo laikotarpio reglamentavimo sistemoje reikėtų nustatyti griežtesnes įmonių perkėlimo taisykles ir numatyti atitinkamas priemones, kurios užtikrintų tinkamą koordinavimą, tais atvejais, kai tai pačiai įmonei skiriamos ir ES lėšos sanglaudai skatinti, ir valstybės pagalba. |
| --- | --- |

6.4

Finansų rinkų liberalizavimas ir bendrosios rinkos išplėtimas šiuo metu sudaro sąlygas įmonėms vykdyti mažesnių mokesčių strategijas ir ieškoti palankesnių reglamentavimo sąlygų, t. y. ieškoti vietovių, kuriose mokesčių sistema yra joms palankiausia (16). Kol bus suderinti mokesčiai, t. y. sumažinta žalinga mokesčių konkurencija, EESRK nuomone, Komisija šiuo metu turėtų pirmenybę teikti tokioms pagalbos formoms ir tokioms pagalbos programoms (pavyzdžiui, ilgalaikėms mokesčių lengvatoms, kurioms gauti nustatyta pakankamai „įpareigojančių“ sąlygų), kurios labiau nei pagalbos mažinimas pagerintų iškreiptą padėtį rinkoje. Naujojo programavimo laikotarpio reglamentavimo sistemoje reikėtų nustatyti griežtesnes įmonių perkėlimo taisykles ir numatyti atitinkamas priemones, kurios užtikrintų tinkamą koordinavimą, tais atvejais, kai tai pačiai įmonei skiriamos ir ES lėšos sanglaudai skatinti, ir valstybės pagalba.

| 6.5 | EESRK primygtinai ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti JAV, vieno svarbiausių ES konkurento, sukurtą reguliavimo sistemą, kurios tikslas paremti sunkumų turinčių teritorijų ekonomikos vystymąsi (Jungtinių Amerikos Valstijų Federalinių teisės aktų kodeksas – Code of Federal Regulations 13 antraštinė dalis „Kreditai ir parama įmonėms“ – Business Credit and Assistance). Taikant šį teritorijų, kurioms reikalinga valstybės pagalba, nustatymo mechanizmą nustatomi ekonominio vystymosi regionai (angl. economic development districts) ir ekonomiškai mažiau išsivyščiusios teritorijos (angl. economic distressed areas), taip pat atrenkami jų vystymui skirti projektai, tačiau šiame procese yra svarbu ne laikytis geografinių ir administracinių ribų, o atsižvelgti į bendrus federaliniu lygmeniu nustatytus veiklos prioritetus ir tikslus, bei kriterijus, kuriuos vėliau kiekviena valstija sukonkretina ir priderina prie jos ekonominės struktūros. |
| --- | --- |

6.5

EESRK primygtinai ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti JAV, vieno svarbiausių ES konkurento, sukurtą reguliavimo sistemą, kurios tikslas paremti sunkumų turinčių teritorijų ekonomikos vystymąsi (Jungtinių Amerikos Valstijų Federalinių teisės aktų kodeksas – Code of Federal Regulations 13 antraštinė dalis „Kreditai ir parama įmonėms“ – Business Credit and Assistance). Taikant šį teritorijų, kurioms reikalinga valstybės pagalba, nustatymo mechanizmą nustatomi ekonominio vystymosi regionai (angl. economic development districts) ir ekonomiškai mažiau išsivyščiusios teritorijos (angl. economic distressed areas), taip pat atrenkami jų vystymui skirti projektai, tačiau šiame procese yra svarbu ne laikytis geografinių ir administracinių ribų, o atsižvelgti į bendrus federaliniu lygmeniu nustatytus veiklos prioritetus ir tikslus, bei kriterijus, kuriuos vėliau kiekviena valstija sukonkretina ir priderina prie jos ekonominės struktūros.

7.   Suinteresuotųjų šalių nuomonė

| 7.1 | 2013 m. sausio 29 d. įvyko viešas klausymas dėl valstybės pagalbos Europos regionų vystymuisi, kuriame savo nuomonę pateikė kai kurių Europos regionų (pvz., Andalūzijos (Ispanija), Bavarijos (Vokietija) ir Emilijos-Romanijos (Italija)), vietos lygmens ir nacionalinių įmonių asociacijų ir Europos Parlamento atstovai, taip pat Regionų komiteto pranešėjui talkinęs ekspertas, kuris pristatė 2013 m. vasario 1 d. ES patariamojo organo parengtą nuomonę (17), kurioje Komisijai pateikiami klausimai ir pasiūlymai, iš esmės patvirtinantys būtinybę atnaujinti regioninės valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

7.1

2013 m. sausio 29 d. įvyko viešas klausymas dėl valstybės pagalbos Europos regionų vystymuisi, kuriame savo nuomonę pateikė kai kurių Europos regionų (pvz., Andalūzijos (Ispanija), Bavarijos (Vokietija) ir Emilijos-Romanijos (Italija)), vietos lygmens ir nacionalinių įmonių asociacijų ir Europos Parlamento atstovai, taip pat Regionų komiteto pranešėjui talkinęs ekspertas, kuris pristatė 2013 m. vasario 1 d. ES patariamojo organo parengtą nuomonę (17), kurioje Komisijai pateikiami klausimai ir pasiūlymai, iš esmės patvirtinantys būtinybę atnaujinti regioninės valstybės pagalbos taisykles.

| 7.2 | Nepaisant požiūrių skirtumo, tiek regionų, tiek įmonių atstovai pabrėžė, kad Komisijos pasiūlyme nepateikta pakankamai priimtinų sprendimų, kurie leistų patenkinti gausius prašymus atnaujinti ir patobulinti regioninės valstybės pagalbos sistemą, ypač dabartiniu sudėtingos krizės laikotarpiu. Europos Parlamento atstovas pritarė minėtoje nuomonėje pateiktam pasiūlymui, kuris, jo nuomone, yra tinkamesnis ir labiau atspindi būtinybę siekti teritorinės pusiausvyros. Pateikti įdomūs pasiūlymai papildyti vienintelį BVP kriterijų, pagal kurį skaičiuojamas atotrūkis nuo ES vidurkio ir teisė į regioninę pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, ir įvesti, pavyzdžiui, regiono nedarbo lygio kriterijų. EESRK visiškai pritarė šiems pasiūlymams. |
| --- | --- |

7.2

Nepaisant požiūrių skirtumo, tiek regionų, tiek įmonių atstovai pabrėžė, kad Komisijos pasiūlyme nepateikta pakankamai priimtinų sprendimų, kurie leistų patenkinti gausius prašymus atnaujinti ir patobulinti regioninės valstybės pagalbos sistemą, ypač dabartiniu sudėtingos krizės laikotarpiu. Europos Parlamento atstovas pritarė minėtoje nuomonėje pateiktam pasiūlymui, kuris, jo nuomone, yra tinkamesnis ir labiau atspindi būtinybę siekti teritorinės pusiausvyros. Pateikti įdomūs pasiūlymai papildyti vienintelį BVP kriterijų, pagal kurį skaičiuojamas atotrūkis nuo ES vidurkio ir teisė į regioninę pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą, ir įvesti, pavyzdžiui, regiono nedarbo lygio kriterijų. EESRK visiškai pritarė šiems pasiūlymams.

| 7.3 | Vietos ir nacionalinių įmonių atstovų nuomone, būtina lanksti priemonė: vertinant teisę į regioninę valstybės pagalbą turi būti atsižvelgta į investicijų kokybę, numatomą poveikį ekonomikai ir konkurencijai, o ne į įmonės dydį. Be to, pripažinta, kad siekiant geriau įvertinti valstybės pagalbos įmonėms, kurios yra didesnės nei MVĮ, poveikį konkurencijai, reikėtų peržiūrėti įmonės dydžio kriterijus, nustatytus 2003 m. Komisijos rekomendacijoje (18), kadangi tarp „ne MVĮ“ įmonių yra daug bendrovių, kurios nėra didelės tarptautinės bendrovės ir yra gerokai už jas mažesnės, todėl negali būti vertinamos vienodai. |
| --- | --- |

7.3

Vietos ir nacionalinių įmonių atstovų nuomone, būtina lanksti priemonė: vertinant teisę į regioninę valstybės pagalbą turi būti atsižvelgta į investicijų kokybę, numatomą poveikį ekonomikai ir konkurencijai, o ne į įmonės dydį. Be to, pripažinta, kad siekiant geriau įvertinti valstybės pagalbos įmonėms, kurios yra didesnės nei MVĮ, poveikį konkurencijai, reikėtų peržiūrėti įmonės dydžio kriterijus, nustatytus 2003 m. Komisijos rekomendacijoje (18), kadangi tarp „ne MVĮ“ įmonių yra daug bendrovių, kurios nėra didelės tarptautinės bendrovės ir yra gerokai už jas mažesnės, todėl negali būti vertinamos vienodai.

8.   Būtina išsaugoti paramos didelėms įmonėms intensyvumą SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte minimiems regionams.

| 8.1 | Komitetas ragina Komisiją geriau pagalvoti apie savo ketinimą mažinti pagalbos intensyvumą didelėms įmonėms nuo 40 proc. iki 35 proc. ir 25 proc. Komisijos argumentai dėl pagalbos mažinimo nepagrįsti. Iš tiesų, jeigu pagalba bus sumažinta, kaip siūloma, bus sužlugdytos dabartinės „a punkto“ regionuose sukurtos programos užsienio investicijoms pritraukti. |
| --- | --- |

8.1

Komitetas ragina Komisiją geriau pagalvoti apie savo ketinimą mažinti pagalbos intensyvumą didelėms įmonėms nuo 40 proc. iki 35 proc. ir 25 proc. Komisijos argumentai dėl pagalbos mažinimo nepagrįsti. Iš tiesų, jeigu pagalba bus sumažinta, kaip siūloma, bus sužlugdytos dabartinės „a punkto“ regionuose sukurtos programos užsienio investicijoms pritraukti.

| 8.2 | Komitetas taip pat rimtai susirūpinęs dėl Komisijos ketinimo apriboti pagalbos intensyvumą iki papildomų išlaidų sumos ir sugriežtinti įrodymo, kad paskatos daro poveikį didelėms įmonėms, procesą. |
| --- | --- |

8.2

Komitetas taip pat rimtai susirūpinęs dėl Komisijos ketinimo apriboti pagalbos intensyvumą iki papildomų išlaidų sumos ir sugriežtinti įrodymo, kad paskatos daro poveikį didelėms įmonėms, procesą.

| 8.3 | Pirmiau apibūdintos priemonės iš tikrųjų trukdys a punkto nuostatas atitinkančioms tipo vietovėms pritraukti užsienio investicijas ir kurti naujas darbo vietas bei papildomą vertę ir sukurs nepalankią konkurencinę padėtį lyginant su kitais už Europos ribų esančiais regionais, kurių investicijų programos daugeliu atvejų yra daug dosnesnės. |
| --- | --- |

8.3

Pirmiau apibūdintos priemonės iš tikrųjų trukdys a punkto nuostatas atitinkančioms tipo vietovėms pritraukti užsienio investicijas ir kurti naujas darbo vietas bei papildomą vertę ir sukurs nepalankią konkurencinę padėtį lyginant su kitais už Europos ribų esančiais regionais, kurių investicijų programos daugeliu atvejų yra daug dosnesnės.

2013 m. kovo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 11, 2013 01 15, p. 49.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_regional_aid_guidelines/explanatory_note_it.pdf.

2

(3)  2009/C 223/02, p. 54.

3

(4)  2012 m. vasario 23 d. Comp/DG/2012/012588.

4

(5)  OL C 90, 1998 3 26, p. 3.

5

(6)  Komisijos komunikatas valstybėms narėms dėl regioninės ir konkurencijos politikos ryšio. Koncentravimo stiprinimas ir tarpusavio derinimas, 98/C 90/03, 1 punktas.

6

(7)  Komisijos komunikatas dėl sanglaudos politikos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti: Bendrijos strateginės gairės 2007–2013 m., COM(2005) 299, 2005 m. liepos 5 d., 5 pastraipa.

7

(8)  2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, 12 straipsnis.

8

(9)  COM(2008) 616 final, 2008 m. spalio mėn., 1 punktas.

9

(10)  Žr. ten pat 2.3 punktą.

10

(11)  Žr. ten pat 3.1 punktą.

11

(12)  2010 m. spalio mėn. COM(2010) 553 final, „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“, 3.1 punktas.

12

(13)  Žr. 10 išnašą.

13

(14)  Sanglaudos politikos reformos darbotvarkė „Vietos lygmens požiūris siekiant spręsti Europos Sąjungos uždavinius ir patenkinti lūkesčius“, Fabrizio Barca pranešimas už regioninę politiką atsakingos Komisijos narės Danutos Hübner užsakymu, 2009 m. balandžio mėn.

14

(15)  Žr. 5 išnašą.

15

(16)  Mario Monti ataskaita Europos Komisijos pirmininkui José Manuel Barroso „Nauja strategija bendrajai rinkai: tarnaujant Europos ekonomikai ir visuomenei“, 2010 m. gegužės 9 d.

16

(17)  http://www.toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=COTER-V/034&id=21792.

17

(18)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžties. Visas dokumento tekstas OL L 124, 2003 5 20.

18

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/27

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl darbo vietų kūrimo skatinant gamybinę praktiką ir visą gyvenimą trunkantį profesinį mokymą. Įmonių vaidmuo ES švietimo srityje (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 161/05

Pranešėja Vladimíra DRBALOVÁ

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. liepos 12 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Darbo vietų kūrimo skatinant gamybinę praktiką ir visą gyvenimą trunkantį profesinį mokymą. Įmonių vaidmuo ES švietimo srityje.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 26 d. priėmė savo nuomonę.

-(i)ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 83 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas atkreipia dėmesį į aktyvius darbdavių ir verslininkų veiksmus, kurių tikslas – visoje Europoje sutelkti pajėgas siekiant paremti gebėjimų ugdymą ir juos pritaikyti prie darbo rinkos poreikių, kad būtų atgaivintas ekonomikos augimas, kuriamos darbo vietos ir ypač pagerinta jaunimo padėtis darbo rinkoje. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas atkreipia dėmesį į aktyvius darbdavių ir verslininkų veiksmus, kurių tikslas – visoje Europoje sutelkti pajėgas siekiant paremti gebėjimų ugdymą ir juos pritaikyti prie darbo rinkos poreikių, kad būtų atgaivintas ekonomikos augimas, kuriamos darbo vietos ir ypač pagerinta jaunimo padėtis darbo rinkoje.

| 1.2 | Švietimas ir mokymas yra brangi veikla, kuri turi labai daug naudos gavėjų. Visoje Europoje veikia daug skirtingų šios srities išlaidų pasidalijimo sistemų. Atsižvelgiant į kiekvienos valstybės praktiką ir padėtį, į šias sistemas reikėtų įtraukti ir darbdavius. |
| --- | --- |

1.2

Švietimas ir mokymas yra brangi veikla, kuri turi labai daug naudos gavėjų. Visoje Europoje veikia daug skirtingų šios srities išlaidų pasidalijimo sistemų. Atsižvelgiant į kiekvienos valstybės praktiką ir padėtį, į šias sistemas reikėtų įtraukti ir darbdavius.

| 1.3 | Komitetas ragina darbdavius ir verslininkus remti visų suinteresuotųjų subjektų partnerystės ir bendradarbiavimo principą įgyvendinant švietimo sistemų bei profesinio mokymo sistemų reformas ir plėtojant mokymosi visą gyvenimą strategijas. Šioje srityje Komitetas pripažįsta socialinio dialogo vaidmenį ir iki šiol pasiektus socialinių partnerių bendradarbiavimo visais lygmenimis rezultatus. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas ragina darbdavius ir verslininkus remti visų suinteresuotųjų subjektų partnerystės ir bendradarbiavimo principą įgyvendinant švietimo sistemų bei profesinio mokymo sistemų reformas ir plėtojant mokymosi visą gyvenimą strategijas. Šioje srityje Komitetas pripažįsta socialinio dialogo vaidmenį ir iki šiol pasiektus socialinių partnerių bendradarbiavimo visais lygmenimis rezultatus.

| 1.4 | Siekdamas išsaugoti ir sustiprinti pramonės padėtį Europoje, Komitetas ragina darbdavius ir verslininkus gerinti pramonės, techninių disciplinų ir mokslinės bei techninės kompetencijos (1) įvaizdį, tirti, prognozuoti ir skelbti skirtingų sektorių poreikius ir tokiu būdu aktyviai padėti užtikrinti geresnę gebėjimų ir darbo rinkos poreikių atitiktį. |
| --- | --- |

1.4

Siekdamas išsaugoti ir sustiprinti pramonės padėtį Europoje, Komitetas ragina darbdavius ir verslininkus gerinti pramonės, techninių disciplinų ir mokslinės bei techninės kompetencijos (1) įvaizdį, tirti, prognozuoti ir skelbti skirtingų sektorių poreikius ir tokiu būdu aktyviai padėti užtikrinti geresnę gebėjimų ir darbo rinkos poreikių atitiktį.

| 1.5 | Darbdaviai ir verslo organizacijos taip pat turėtų atsižvelgti į ypatingus labai mažų ir mažų įmonių, turinčių didelį potencialą kurti darbo vietas, poreikius, ir padėti joms rengti kartografines ataskaitas, kurios išsamiai parodytų, kaip veikia šios lankstesnės ir dinamiškesnės įmonės. |
| --- | --- |

1.5

Darbdaviai ir verslo organizacijos taip pat turėtų atsižvelgti į ypatingus labai mažų ir mažų įmonių, turinčių didelį potencialą kurti darbo vietas, poreikius, ir padėti joms rengti kartografines ataskaitas, kurios išsamiai parodytų, kaip veikia šios lankstesnės ir dinamiškesnės įmonės.

| 1.6 | Komitetas rekomenduoja įmonėms kartu su kitais darbo rinkos dalyviais glaudžiai bendradarbiauti su mokyklomis ir švietimo įstaigomis ir aktyviai dalyvauti rengiant mokymo ir studijų programas profesinio rengimo pagal laukiamus rezultatus. Toks bendradarbiavimas taip pat turėtų būti vykdomas rengiant mokytojus ir gamybinio mokymo meistrus dirbti profesinio mokymo ir rengimo srityje. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas rekomenduoja įmonėms kartu su kitais darbo rinkos dalyviais glaudžiai bendradarbiauti su mokyklomis ir švietimo įstaigomis ir aktyviai dalyvauti rengiant mokymo ir studijų programas profesinio rengimo pagal laukiamus rezultatus. Toks bendradarbiavimas taip pat turėtų būti vykdomas rengiant mokytojus ir gamybinio mokymo meistrus dirbti profesinio mokymo ir rengimo srityje.

| 1.7 | Komitetas mano, kad veiksmingesnis įmonių ir valstybinių bei privačių įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas padės užtikrinti, kad įmonėse vykdoma gamybinė praktika labiau atitiktų aktyvios užimtumo politikos principus, ir todėl daugiau darbuotojų pradėtų dalyvauti visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas mano, kad veiksmingesnis įmonių ir valstybinių bei privačių įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas padės užtikrinti, kad įmonėse vykdoma gamybinė praktika labiau atitiktų aktyvios užimtumo politikos principus, ir todėl daugiau darbuotojų pradėtų dalyvauti visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose.

| 1.8 | Įgyvendinant siūlomą gamybinės praktikos aljansą, darbdaviai ir verslininkai turėtų įsipareigoti remti kokybiškas stažuotes, gerinti gamybinės praktikos įvaizdį ir didinti jo patrauklumą Europoje. Jie turėtų prisiimti atsakomybę sukurti pakankamai vietų praktikantams ir stažuotojams pagal pakaitinio mokymosi sistemą, kuri mokslą mokyklose susieja su darbo patirtimi įmonėse, taip pat sudaryti sąlygas kitiems praktinės patirties ir įgūdžių įgijimo būdams. Tačiau, siekiant šio tikslo, reikėtų kiekvienos valstybės lygmeniu sukurti įmonėms tinkamas sąlygas ir nustatyti skatinamąsias priemones. |
| --- | --- |

1.8

Įgyvendinant siūlomą gamybinės praktikos aljansą, darbdaviai ir verslininkai turėtų įsipareigoti remti kokybiškas stažuotes, gerinti gamybinės praktikos įvaizdį ir didinti jo patrauklumą Europoje. Jie turėtų prisiimti atsakomybę sukurti pakankamai vietų praktikantams ir stažuotojams pagal pakaitinio mokymosi sistemą, kuri mokslą mokyklose susieja su darbo patirtimi įmonėse, taip pat sudaryti sąlygas kitiems praktinės patirties ir įgūdžių įgijimo būdams. Tačiau, siekiant šio tikslo, reikėtų kiekvienos valstybės lygmeniu sukurti įmonėms tinkamas sąlygas ir nustatyti skatinamąsias priemones.

| 1.9 | Komitetas atkreipia dėmesį į darbdavių vaidmenį socialinėje partnerystėje, skirtoje kurti ir įgyvendinti europines priemones, pavyzdžiui, EKS (2), ESCO (3), ECVET (4), Europasas ir kitas priemones nacionaliniu lygmeniu. Komitetas pakartotinai pabrėžia, kad būtina šias priemones pritaikyti prie labai mažų įmonių, mažų įmonių ir amatų sektoriaus sąlygų. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas atkreipia dėmesį į darbdavių vaidmenį socialinėje partnerystėje, skirtoje kurti ir įgyvendinti europines priemones, pavyzdžiui, EKS (2), ESCO (3), ECVET (4), Europasas ir kitas priemones nacionaliniu lygmeniu. Komitetas pakartotinai pabrėžia, kad būtina šias priemones pritaikyti prie labai mažų įmonių, mažų įmonių ir amatų sektoriaus sąlygų.

| 1.10 | Komitetas taip pat ragina darbdavius ir verslininkus geriau panaudoti moterų potencialą ir skatinti jas studijuoti mokslines disciplinas, kad pagerėtų jų įsidarbinimo galimybės ir būtų sukurtos palankesnės sąlygos joms keisti statusą darbo rinkoje. |
| --- | --- |

1.10

Komitetas taip pat ragina darbdavius ir verslininkus geriau panaudoti moterų potencialą ir skatinti jas studijuoti mokslines disciplinas, kad pagerėtų jų įsidarbinimo galimybės ir būtų sukurtos palankesnės sąlygos joms keisti statusą darbo rinkoje.

| 1.11 | Komitetas skatina darbdavius ir įmones veiksmingiau naudotis Europos struktūriniais fondais, pavyzdžiui, ERPF, EŽŪFKP ir ypač naujos kartos ESF (5), taip pat programa „Erasmus visiems“. Be to, jis ragina skirti daugiau lėšų programoms COSME ir HORIZON. |
| --- | --- |

1.11

Komitetas skatina darbdavius ir įmones veiksmingiau naudotis Europos struktūriniais fondais, pavyzdžiui, ERPF, EŽŪFKP ir ypač naujos kartos ESF (5), taip pat programa „Erasmus visiems“. Be to, jis ragina skirti daugiau lėšų programoms COSME ir HORIZON.

2.   Įžanga

| 2.1 | Ši nuomonė rengiama iš karto po Komiteto priimtų nuomonių dėl strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų (6), taip pat po nuomonių, kuriose nagrinėjami gebėjimų ugdymo, švietimo ir mokymo vaidmens klausimai (7). |
| --- | --- |

2.1

Ši nuomonė rengiama iš karto po Komiteto priimtų nuomonių dėl strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų (6), taip pat po nuomonių, kuriose nagrinėjami gebėjimų ugdymo, švietimo ir mokymo vaidmens klausimai (7).

| 2.2 | Šioje nuomonėje pritariama Europos Komisijos (8) raginimui kurti glaudžius patikimos partnerystės ryšius tarp visų suinteresuotųjų subjektų ir atsižvelgiama į pilietinės visuomenės vaidmenį ir socialinių partnerių nepriklausomumą (9), todėl ši nuomonė papildo kitas nagrinėjamoje srityje priimtas Komiteto nuomones (10). |
| --- | --- |

2.2

Šioje nuomonėje pritariama Europos Komisijos (8) raginimui kurti glaudžius patikimos partnerystės ryšius tarp visų suinteresuotųjų subjektų ir atsižvelgiama į pilietinės visuomenės vaidmenį ir socialinių partnerių nepriklausomumą (9), todėl ši nuomonė papildo kitas nagrinėjamoje srityje priimtas Komiteto nuomones (10).

| 2.3 | Šia EESRK nuomone siekiama atkreipti dėmesį į aktyvius darbdavių ir verslininkų veiksmus įgyvendinant ES lygmeniu priimtas priemones užimtumo, švietimo ir jaunimo galimybių srityse. Todėl vykdoma politika ir priimtos priemonės tam tikra prasme bus lyginamos su realia padėtimi ir įmonių poreikiais bei verslo praktika. Europos įmonės atlieka lemiamą vaidmenį siekiant įveikti darbo rinkos krizę (11). |
| --- | --- |

2.3

Šia EESRK nuomone siekiama atkreipti dėmesį į aktyvius darbdavių ir verslininkų veiksmus įgyvendinant ES lygmeniu priimtas priemones užimtumo, švietimo ir jaunimo galimybių srityse. Todėl vykdoma politika ir priimtos priemonės tam tikra prasme bus lyginamos su realia padėtimi ir įmonių poreikiais bei verslo praktika. Europos įmonės atlieka lemiamą vaidmenį siekiant įveikti darbo rinkos krizę (11).

| 2.4 | Europa turi išnaudoti visus ekonomikos augimo veiksnius; vienas jų – kvalifikuota darbo jėga, kuri savo struktūra ir dydžiu turi atitikti šiandieninės darbo rinkos poreikius. Dėl šios priežasties vis daugiau dėmesio reikia skirti ir praktiniams darbo įgūdžiams (rezultatams), profesiniam mokymui, gamybinei praktikai ir techninėms disciplinoms. |
| --- | --- |

2.4

Europa turi išnaudoti visus ekonomikos augimo veiksnius; vienas jų – kvalifikuota darbo jėga, kuri savo struktūra ir dydžiu turi atitikti šiandieninės darbo rinkos poreikius. Dėl šios priežasties vis daugiau dėmesio reikia skirti ir praktiniams darbo įgūdžiams (rezultatams), profesiniam mokymui, gamybinei praktikai ir techninėms disciplinoms.

| 2.5 | Pastaraisiais metais EESRK vykdė aktyvesnę veiklą siekdamas paremti veiksmingesnę švietimo sistemų ir darbo rinkos poreikių pusiausvyrą (12), kad padidėtų darbuotojų galimybės įsidarbinti, įmonės galėtų samdyti geresnę kvalifikaciją turinčius darbuotojus ir sumažėtų sunkumų pereinant iš mokyklos į profesinį gyvenimą. Komitetas pateikė įvairių rekomendacijų darbdaviams ir verslininkams, būtent:






  — | vykdant trišales derybas su vyriausybe ir plėtojant socialinį dialogą dalyvauti darbo rinkos reformose ir švietimo sistemų modernizavimo procese, |
| --- | --- | --- |

2.5

Pastaraisiais metais EESRK vykdė aktyvesnę veiklą siekdamas paremti veiksmingesnę švietimo sistemų ir darbo rinkos poreikių pusiausvyrą (12), kad padidėtų darbuotojų galimybės įsidarbinti, įmonės galėtų samdyti geresnę kvalifikaciją turinčius darbuotojus ir sumažėtų sunkumų pereinant iš mokyklos į profesinį gyvenimą. Komitetas pateikė įvairių rekomendacijų darbdaviams ir verslininkams, būtent:

—

vykdant trišales derybas su vyriausybe ir plėtojant socialinį dialogą dalyvauti darbo rinkos reformose ir švietimo sistemų modernizavimo procese,

| — | dalyvauti rengiant būsimų darbo rinkos poreikių prognozes, |
| --- | --- |

—

dalyvauti rengiant būsimų darbo rinkos poreikių prognozes,

| — | padėti rengti veiksmingas mokymosi visą gyvenimą strategijas, |
| --- | --- |

—

padėti rengti veiksmingas mokymosi visą gyvenimą strategijas,

| — | su kitais darbo rinkos dalyviais inicijuoti ir stiprinti įmonių ir mokyklų bei švietimo įstaigų bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

su kitais darbo rinkos dalyviais inicijuoti ir stiprinti įmonių ir mokyklų bei švietimo įstaigų bendradarbiavimą,

| — | sudaryti sąlygas neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimui, |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimui,

| — | bendradarbiauti su darbo rinkoje veikiančiomis įstaigomis, būtent valstybinėmis ir privačiomis įdarbinimo tarnybomis, ir aktyviai dalyvauti jaunimui ir darbo ieškantiems asmenims skirtose profesinio orientavimo sistemose, |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su darbo rinkoje veikiančiomis įstaigomis, būtent valstybinėmis ir privačiomis įdarbinimo tarnybomis, ir aktyviai dalyvauti jaunimui ir darbo ieškantiems asmenims skirtose profesinio orientavimo sistemose,

| — | gerinti pramonės sektorių įvaizdį, pasiūlyti daugiau vietų gamybinę praktiką atliekantiems mokiniams ir sukurti daugiau praktinio mokymo ir stažuočių galimybių, |
| --- | --- |

—

gerinti pramonės sektorių įvaizdį, pasiūlyti daugiau vietų gamybinę praktiką atliekantiems mokiniams ir sukurti daugiau praktinio mokymo ir stažuočių galimybių,

| — | organizuoti stažuotes įmonėse profesijos mokytojams ir gamybinės praktikos meistrams, |
| --- | --- |

—

organizuoti stažuotes įmonėse profesijos mokytojams ir gamybinės praktikos meistrams,

| — | bendradarbiauti su šeimomis ir individualiais asmenimis ir padėti jiems suderinti savo siekius su realiais įmonių poreikiais, |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su šeimomis ir individualiais asmenimis ir padėti jiems suderinti savo siekius su realiais įmonių poreikiais,

| — | kurti struktūras ir sąlygas, leidžiančias darbuotojams perduoti savo žinias ir praktinę patirtį praktikantams bei stažuotojams arba laikinai tapti mokytojais profesinio mokymo ir rengimo įstaigose, |
| --- | --- |

—

kurti struktūras ir sąlygas, leidžiančias darbuotojams perduoti savo žinias ir praktinę patirtį praktikantams bei stažuotojams arba laikinai tapti mokytojais profesinio mokymo ir rengimo įstaigose,

| — | skatinti darbuotojų, mokinių ir gamybinio mokymo meistrų judumą tarp skirtingų švietimo ir profesinio mokymo sistemų ir tarp skirtingų šalių (naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip EKS, ECVET, EQAVET, Europasas ir kt.), |
| --- | --- |

—

skatinti darbuotojų, mokinių ir gamybinio mokymo meistrų judumą tarp skirtingų švietimo ir profesinio mokymo sistemų ir tarp skirtingų šalių (naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip EKS, ECVET, EQAVET, Europasas ir kt.),

| — | dalyvauti iniciatyvose, kuriomis siekiama įvesti nacionalines kvalifikacijų sąrangas (NKS) ir nacionalinius profesijų klasifikatorius (NPK), |
| --- | --- |

—

dalyvauti iniciatyvose, kuriomis siekiama įvesti nacionalines kvalifikacijų sąrangas (NKS) ir nacionalinius profesijų klasifikatorius (NPK),

| — | naudotis ES finansavimu remiant švietimą ir mokinių judumą Europoje, |
| --- | --- |

—

naudotis ES finansavimu remiant švietimą ir mokinių judumą Europoje,

| — | skatinti savanorišką darbą profesinio mokymo ir rengimo srityje, |
| --- | --- |

—

skatinti savanorišką darbą profesinio mokymo ir rengimo srityje,

| — | veiksmingai naudoti struktūrinių fondų, ypač ESF, lėšas. |
| --- | --- |

—

veiksmingai naudoti struktūrinių fondų, ypač ESF, lėšas.

3.   ES lygmeniu vykdomos iniciatyvos

| 3.1 | Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje pabrėžiama, kad reikia investuoti į švietimo ir profesinio mokymo sistemas, iš anksto numatyti, kokių įgūdžių reikės ir gerinti mokymosi visą gyvenimą galimybes, taip pat siūloma šioje srityje kurti kompleksines strategijas. |
| --- | --- |

3.1

Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje pabrėžiama, kad reikia investuoti į švietimo ir profesinio mokymo sistemas, iš anksto numatyti, kokių įgūdžių reikės ir gerinti mokymosi visą gyvenimą galimybes, taip pat siūloma šioje srityje kurti kompleksines strategijas.

| 3.2 | Iniciatyvoje „Judus jaunimas“ (13) akcentuojamas kokybiškas švietimas, sėkminga integracija į darbo rinką ir judumo didinimas. Joje siūloma didinti profesinio mokymo ir rengimo patrauklumą, pasiūlos įvairovę ir dėstymo bei profesinio rengimo kokybę, sudaryti daugiau galimybių kokybiškai stažuotis ir skatinti įmones būti geromis priimančiomis organizacijomis. |
| --- | --- |

3.2

Iniciatyvoje „Judus jaunimas“ (13) akcentuojamas kokybiškas švietimas, sėkminga integracija į darbo rinką ir judumo didinimas. Joje siūloma didinti profesinio mokymo ir rengimo patrauklumą, pasiūlos įvairovę ir dėstymo bei profesinio rengimo kokybę, sudaryti daugiau galimybių kokybiškai stažuotis ir skatinti įmones būti geromis priimančiomis organizacijomis.

| 3.3 | Komunikato „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ tikslas (14) – kurti darbo vietas, ypač tuose sektoriuose, kurie turi didelį augimo potencialą, atkurti darbo rinkos dinamiką, plėtoti mokymosi visą gyvenimą programas, užtikrinti darbo saugumą ir kurti galimybes jaunimui. |
| --- | --- |

3.3

Komunikato „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ tikslas (14) – kurti darbo vietas, ypač tuose sektoriuose, kurie turi didelį augimo potencialą, atkurti darbo rinkos dinamiką, plėtoti mokymosi visą gyvenimą programas, užtikrinti darbo saugumą ir kurti galimybes jaunimui.

| 3.4 | Atsižvelgiant į šiuo metu didėjantį nedarbo lygį ir silpną ekonomikos augimą, būtina skubiai pradėti naudotis naujomis mokymosi galimybėmis, taip pat ir nepriklausančiomis formaliojo švietimo sistemai. Todėl Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (15) yra ES lygmens indėlis reformoms paspartinti. |
| --- | --- |

3.4

Atsižvelgiant į šiuo metu didėjantį nedarbo lygį ir silpną ekonomikos augimą, būtina skubiai pradėti naudotis naujomis mokymosi galimybėmis, taip pat ir nepriklausančiomis formaliojo švietimo sistemai. Todėl Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (15) yra ES lygmens indėlis reformoms paspartinti.

| 3.5 | Europos Komisijos komunikate „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų“ (16) išdėstyti įvairūs konkretūs pasiūlymai ir naujoviškos priemonės profesinio mokymo ir rengimo, gamybinės praktikos, paramos švietimui, verslumui ir judumui srityse. Europos profesinio mokymo ir rengimo sistemos turi būti vienos geriausių pasaulyje tiek standartų, tiek ir realių rezultatų požiūriu (17). |
| --- | --- |

3.5

Europos Komisijos komunikate „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų“ (16) išdėstyti įvairūs konkretūs pasiūlymai ir naujoviškos priemonės profesinio mokymo ir rengimo, gamybinės praktikos, paramos švietimui, verslumui ir judumui srityse. Europos profesinio mokymo ir rengimo sistemos turi būti vienos geriausių pasaulyje tiek standartų, tiek ir realių rezultatų požiūriu (17).

| 3.6 | Komisijos komunikatas „Jaunimo užimtumo didinimas“ (18) yra pagrįstas iki šiol pateiktais pasiūlymais, pavyzdžiui, dėl stažuočių kokybės sistemos (19) ir iniciatyva „Jaunimo garantijos“. Jame siūloma sukurti Europos gamybinės praktikos aljansą (20). |
| --- | --- |

3.6

Komisijos komunikatas „Jaunimo užimtumo didinimas“ (18) yra pagrįstas iki šiol pateiktais pasiūlymais, pavyzdžiui, dėl stažuočių kokybės sistemos (19) ir iniciatyva „Jaunimo garantijos“. Jame siūloma sukurti Europos gamybinės praktikos aljansą (20).

| 3.7 | Veiksmų plane „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje“ nagrinėjamas verslininkų mokymo ir ugdymo klausimas ir nurodoma visoje Europoje įgyvendinama verslumo gebėjimų ugdymo iniciatyva (21), kuria siekiama plėtoti verslumo žinias, įgūdžius ir gebėjimus. |
| --- | --- |

3.7

Veiksmų plane „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje“ nagrinėjamas verslininkų mokymo ir ugdymo klausimas ir nurodoma visoje Europoje įgyvendinama verslumo gebėjimų ugdymo iniciatyva (21), kuria siekiama plėtoti verslumo žinias, įgūdžius ir gebėjimus.

4.   Darbdavių ir verslininkų vaidmuo

| 4.1 | Norint sustiprinti Europos pramonės ir susijusių paslaugų poziciją, reikia visuose sektoriuose keisti atitinkamų kvalifikacijų ir įgūdžių struktūrą remiantis aiškiai apibrėžtais rezultatais. |
| --- | --- |

4.1

Norint sustiprinti Europos pramonės ir susijusių paslaugų poziciją, reikia visuose sektoriuose keisti atitinkamų kvalifikacijų ir įgūdžių struktūrą remiantis aiškiai apibrėžtais rezultatais.

| 4.2 | Vykdant skirtingų sektorių restruktūrizavimą, kuris yra būdingas dinamiškai ekonomikai, darbo vietos ne tik prarandamos, bet ir kuriamos. Vis dėlto, sukurtų naujų darbo vietų yra daug mažiau negu prarastų darbo vietų (22). Tai reiškia, kad darbdaviai, bendradarbiaudami su vyriausybėmis ir vykdydami socialinį dialogą, turi sugebėti iš anksto numatyti ir valdyti pokyčius taip, kad būtų sumažinti socialiniai padariniai ir padidintas teigiamas restruktūrizacijos poveikis. Tai taip pat reiškia, kad reikia nemažai investuoti į mokymą ir perkvalifikavimą. |
| --- | --- |

4.2

Vykdant skirtingų sektorių restruktūrizavimą, kuris yra būdingas dinamiškai ekonomikai, darbo vietos ne tik prarandamos, bet ir kuriamos. Vis dėlto, sukurtų naujų darbo vietų yra daug mažiau negu prarastų darbo vietų (22). Tai reiškia, kad darbdaviai, bendradarbiaudami su vyriausybėmis ir vykdydami socialinį dialogą, turi sugebėti iš anksto numatyti ir valdyti pokyčius taip, kad būtų sumažinti socialiniai padariniai ir padidintas teigiamas restruktūrizacijos poveikis. Tai taip pat reiškia, kad reikia nemažai investuoti į mokymą ir perkvalifikavimą.

| 4.3 | Dėl šios priežasties būtina iš anksto numatyti būsimus darbo rinkos poreikius. Nors specializuoti tarptautiniai tyrimai rodo, kad tiksliai prognozuoti ilgalaikius darbo rinkos poreikius labai sunku, nes pasaulinė raida yra labai dinamiška, darbdavių organizacijos ir įmonės, vykdydamos socialinį dialogą, turėtų atlikti atskirų sektorių tyrimą trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, atskleisti regioninius skirtumus ir reaguoti į besikeičiančius įmonių kvalifikuotos darbo jėgos poreikius. Tokie tyrimai ir prognozės turi apimti visus ūkio subjektus, įskaitant kooperatyvus ir amatų sektorių. |
| --- | --- |

4.3

Dėl šios priežasties būtina iš anksto numatyti būsimus darbo rinkos poreikius. Nors specializuoti tarptautiniai tyrimai rodo, kad tiksliai prognozuoti ilgalaikius darbo rinkos poreikius labai sunku, nes pasaulinė raida yra labai dinamiška, darbdavių organizacijos ir įmonės, vykdydamos socialinį dialogą, turėtų atlikti atskirų sektorių tyrimą trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, atskleisti regioninius skirtumus ir reaguoti į besikeičiančius įmonių kvalifikuotos darbo jėgos poreikius. Tokie tyrimai ir prognozės turi apimti visus ūkio subjektus, įskaitant kooperatyvus ir amatų sektorių.

| 4.3.1 | Optimalu būtų nustatyti strateginius tikslus ir parengti veiksmų planus. Tokiuose veiksmų planuose paprastai numatoma sustiprinti atitinkamo sektoriaus rinkodarą, siūlyti mokymo koncepcijas ir nustatyti reikalavimus, prisiimti bendrą atsakomybę ir ekonominiu požiūriu įtraukti valstybę bei kitus suinteresuotuosius subjektus į mokymą ir diplomuotų specialistų rengimą, plėtoti įmonių, mokymo įstaigų ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą siekiant susieti teoriją su praktika, organizuoti studentų praktinį mokymą įmonėse ir kurti įmonės judumo kultūrą. |
| --- | --- |

4.3.1

Optimalu būtų nustatyti strateginius tikslus ir parengti veiksmų planus. Tokiuose veiksmų planuose paprastai numatoma sustiprinti atitinkamo sektoriaus rinkodarą, siūlyti mokymo koncepcijas ir nustatyti reikalavimus, prisiimti bendrą atsakomybę ir ekonominiu požiūriu įtraukti valstybę bei kitus suinteresuotuosius subjektus į mokymą ir diplomuotų specialistų rengimą, plėtoti įmonių, mokymo įstaigų ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą siekiant susieti teoriją su praktika, organizuoti studentų praktinį mokymą įmonėse ir kurti įmonės judumo kultūrą.

| 4.3.1.1 | Kuriant mokymo koncepciją galima numatyti įvertinti konkrečiam sektoriui reikalingų įvairių disciplinų diplomuotų specialistų parengimo kokybę, nurodyti konkrečias profesijas, kuriose darbuotojų trūkumą būtų galima užpildyti perkvalifikavimo būdu, vykdyti sektorių bendradarbiavimą su kitomis pramonės šakomis, parengti bendradarbiaujančių pradinių ir vidurinių mokyklų sąrašą, pavesti profesinio orientavimo specialistams atlikti paskutinių kursų studentų apklausas pateikiant klausimynus apie motyvaciją ir idėjas, susijusias su jų profesine karjera. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Kuriant mokymo koncepciją galima numatyti įvertinti konkrečiam sektoriui reikalingų įvairių disciplinų diplomuotų specialistų parengimo kokybę, nurodyti konkrečias profesijas, kuriose darbuotojų trūkumą būtų galima užpildyti perkvalifikavimo būdu, vykdyti sektorių bendradarbiavimą su kitomis pramonės šakomis, parengti bendradarbiaujančių pradinių ir vidurinių mokyklų sąrašą, pavesti profesinio orientavimo specialistams atlikti paskutinių kursų studentų apklausas pateikiant klausimynus apie motyvaciją ir idėjas, susijusias su jų profesine karjera.

| 4.3.1.2 | Svarbu organizuoti studentų praktinį mokymą įmonėse, šiuo tikslu, be kita ko, parengti programų, tinkamai pritaikyti darbo aplinką, kad jie galėtų dalyvauti įmonių veikloje, ir nustatyti taisykles, pagal kurias būtų vertinamas studentų praktinio mokymo veiksmingumas. Įmonės turėtų remti studentų ir praktikantų judumą ir organizuoti jų mainus. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Svarbu organizuoti studentų praktinį mokymą įmonėse, šiuo tikslu, be kita ko, parengti programų, tinkamai pritaikyti darbo aplinką, kad jie galėtų dalyvauti įmonių veikloje, ir nustatyti taisykles, pagal kurias būtų vertinamas studentų praktinio mokymo veiksmingumas. Įmonės turėtų remti studentų ir praktikantų judumą ir organizuoti jų mainus.

| 4.3.1.3 | Švietimas ir mokymas yra brangi veikla, kuri turi labai daug naudos gavėjų (23). Valdžios institucijos prisiima didelę bendro finansavimo atsakomybę už suaugusiesiems teikiamą pagalbą, kad jie galėtų įgyti pagrindinius įgūdžius, gebėjimus ir kvalifikaciją, kurie yra būtini norint patekti arba sugrįžti į darbo rinką. Darbdaviai turėtų perimti didžiausią finansinę atsakomybę už konkrečiam darbui reikalingų gebėjimų ugdymą. Individualiems asmenims taip pat tektų pareiga didinti savo įsidarbinimo galimybes ir tobulinti savo asmeninius įgūdžius bei gebėjimus. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Švietimas ir mokymas yra brangi veikla, kuri turi labai daug naudos gavėjų (23). Valdžios institucijos prisiima didelę bendro finansavimo atsakomybę už suaugusiesiems teikiamą pagalbą, kad jie galėtų įgyti pagrindinius įgūdžius, gebėjimus ir kvalifikaciją, kurie yra būtini norint patekti arba sugrįžti į darbo rinką. Darbdaviai turėtų perimti didžiausią finansinę atsakomybę už konkrečiam darbui reikalingų gebėjimų ugdymą. Individualiems asmenims taip pat tektų pareiga didinti savo įsidarbinimo galimybes ir tobulinti savo asmeninius įgūdžius bei gebėjimus.

| 4.3.1.4 | Daugelyje valstybių narių valstybė dalyvauja įgyvendinant mokymo ir perkvalifikavimo programas, įskaitant ir jos finansinį įnašą. Ši valstybės pareiga yra gyvybiškai svarbi ir jos indėlį būtų galima pagerinti užtikrinant finansavimą iš Europos fondų arba numatant galimybes naudoti ir susieti vykdomus projektus. Tačiau valstybinis finansavimas jokiu būdu negali pakeisti visų suinteresuotųjų subjektų, ypač darbdavių, atsakomybės. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Daugelyje valstybių narių valstybė dalyvauja įgyvendinant mokymo ir perkvalifikavimo programas, įskaitant ir jos finansinį įnašą. Ši valstybės pareiga yra gyvybiškai svarbi ir jos indėlį būtų galima pagerinti užtikrinant finansavimą iš Europos fondų arba numatant galimybes naudoti ir susieti vykdomus projektus. Tačiau valstybinis finansavimas jokiu būdu negali pakeisti visų suinteresuotųjų subjektų, ypač darbdavių, atsakomybės.

| 4.4 | Vykdant socialinį dialogą reikėtų veiksmingiau įtraukti darbdavius į nacionalinės švietimo politikos rengimo ir įgyvendinimo procesą siekiant gerinti ikimokyklinio ugdymo prieinamumą ir modernizuoti bei reabilituoti vidurinį ir tretinį profesinį mokymą ir rengimą. |
| --- | --- |

4.4

Vykdant socialinį dialogą reikėtų veiksmingiau įtraukti darbdavius į nacionalinės švietimo politikos rengimo ir įgyvendinimo procesą siekiant gerinti ikimokyklinio ugdymo prieinamumą ir modernizuoti bei reabilituoti vidurinį ir tretinį profesinį mokymą ir rengimą.

| 4.4.1 | Kokybiškas ir visiems prieinamas ikimokyklinis vaikų ugdymas yra asmens pirminio mokymo dalis. Darbdaviai gali bendradarbiauti su ikimokyklinio vaikų lavinimo įstaigomis ir sudaryti palankesnes sąlygas ugdyti talentus, pavyzdžiui, teikti techninių žaislų iš pačių įvairiausių sričių, bendradarbiauti su besispecializuojančiomis institucijomis ir tėvais. |
| --- | --- |

4.4.1

Kokybiškas ir visiems prieinamas ikimokyklinis vaikų ugdymas yra asmens pirminio mokymo dalis. Darbdaviai gali bendradarbiauti su ikimokyklinio vaikų lavinimo įstaigomis ir sudaryti palankesnes sąlygas ugdyti talentus, pavyzdžiui, teikti techninių žaislų iš pačių įvairiausių sričių, bendradarbiauti su besispecializuojančiomis institucijomis ir tėvais.

| 4.4.2 | Jau nuo pradinės mokyklos į mokymo programą turėtų įeiti susipažinimas su pačių įvairiausių profesijų, įskaitant ir techninių profesijų, pagrindiniais praktiniais gebėjimais, atsižvelgiant į įvairių pramonės šakų ir paslaugų perspektyvas bei į esamus žinių ir gebėjimų poreikius. Jeigu nebus daroma pažanga mokant gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos disciplinų ir ugdant praktinius įgūdžius, bus sunku gerinti profesinį mokymą ir rengimą bei gamybinę praktiką. Tai galėtų būti vienas iš būdų sudaryti palankias sąlygas jaunimo integracijai į šiandieninę darbo rinką. |
| --- | --- |

4.4.2

Jau nuo pradinės mokyklos į mokymo programą turėtų įeiti susipažinimas su pačių įvairiausių profesijų, įskaitant ir techninių profesijų, pagrindiniais praktiniais gebėjimais, atsižvelgiant į įvairių pramonės šakų ir paslaugų perspektyvas bei į esamus žinių ir gebėjimų poreikius. Jeigu nebus daroma pažanga mokant gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos disciplinų ir ugdant praktinius įgūdžius, bus sunku gerinti profesinį mokymą ir rengimą bei gamybinę praktiką. Tai galėtų būti vienas iš būdų sudaryti palankias sąlygas jaunimo integracijai į šiandieninę darbo rinką.

| 4.4.3 | Naujausias Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) (24) tyrimas parodė, kad keletas Europos Sąjungos šalių jau priėmė priemonių profesinio mokymo ir rengimo patrauklumui gerinti; vis dėlto tyrimas atskleidė ir tai, kad buvo dedama nepakankamai pastangų kai kuriose esminėse srityse, visų pirma sklandesnio perėjimo iš profesinio mokymo ir rengimo įstaigų į aukštojo mokslo sistemą, mokymo programų peržiūros ir modernizavimo, profesinio mokymo ir rengimo įstaigų infrastruktūros gerinimo, palankesnių prieigos sąlygų specialių poreikių turinčioms grupėms sudarymo, struktūrinių permainų įgyvendinimo, įvairių lygmenų bendradarbiavimo gerinimo, mokymo sistemos tobulinimo ir, ypač, aktyvesnio darbdavių ir socialinių partnerių dalyvavimo. |
| --- | --- |

4.4.3

Naujausias Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) (24) tyrimas parodė, kad keletas Europos Sąjungos šalių jau priėmė priemonių profesinio mokymo ir rengimo patrauklumui gerinti; vis dėlto tyrimas atskleidė ir tai, kad buvo dedama nepakankamai pastangų kai kuriose esminėse srityse, visų pirma sklandesnio perėjimo iš profesinio mokymo ir rengimo įstaigų į aukštojo mokslo sistemą, mokymo programų peržiūros ir modernizavimo, profesinio mokymo ir rengimo įstaigų infrastruktūros gerinimo, palankesnių prieigos sąlygų specialių poreikių turinčioms grupėms sudarymo, struktūrinių permainų įgyvendinimo, įvairių lygmenų bendradarbiavimo gerinimo, mokymo sistemos tobulinimo ir, ypač, aktyvesnio darbdavių ir socialinių partnerių dalyvavimo.

| 4.4.4 | Ir toliau nevisiškai išnaudojamas Europos aukštojo mokslo įstaigų potencialas atlikti savo visuomeninį vaidmenį ir prisidėti prie Europos gerovės (25). Žinių ekonomikai reikia žmonių, turinčių teisingą gebėjimų derinį: skirtingose srityse pritaikomų gebėjimų, skaitmeninių įgūdžių, reikalingų skaitmeninėje eroje, kūrybiškumo, lankstumo ir gero pasirinktos srities išmanymo. Todėl būtina, kad tinkamai atrinktos mokyklos ir įmonės bendradarbiautų ir aukštojo mokslo srityje. Darbdaviai negali laukti, kol diplomuotų specialistų mokyklos jiems parengs pagal užsakymą. Jie turėtų pagal savo kompetencijos sritį bendradarbiauti rengiant mokymo programas ir gerinti mokyklų įrangos lygį. Kartu taip pat reikėtų gerbti mokyklų autonomiją, kadangi jos atlieka daug kitokių svarbių užduočių visos visuomenės labui. |
| --- | --- |

4.4.4

Ir toliau nevisiškai išnaudojamas Europos aukštojo mokslo įstaigų potencialas atlikti savo visuomeninį vaidmenį ir prisidėti prie Europos gerovės (25). Žinių ekonomikai reikia žmonių, turinčių teisingą gebėjimų derinį: skirtingose srityse pritaikomų gebėjimų, skaitmeninių įgūdžių, reikalingų skaitmeninėje eroje, kūrybiškumo, lankstumo ir gero pasirinktos srities išmanymo. Todėl būtina, kad tinkamai atrinktos mokyklos ir įmonės bendradarbiautų ir aukštojo mokslo srityje. Darbdaviai negali laukti, kol diplomuotų specialistų mokyklos jiems parengs pagal užsakymą. Jie turėtų pagal savo kompetencijos sritį bendradarbiauti rengiant mokymo programas ir gerinti mokyklų įrangos lygį. Kartu taip pat reikėtų gerbti mokyklų autonomiją, kadangi jos atlieka daug kitokių svarbių užduočių visos visuomenės labui.

| 4.5 | Kompetencijos stygius mokslinėse bei techninėse disciplinose kada nors taps viena pagrindinių ekonomikos augimo kliūčių. Darbo jėga senėja; kai kuriose šių sričių profesijose vyksta kartų kaita, kai patyrę darbuotojai palieka įmonę ir išeina į pensiją. Prireiks ne vienerių metų, kol mokyklų sistemos prisitaikys prie darbo rinkos ir galės pasiūlyti kvalifikuotų technikos sričių specialistų, kurių dabar labai trūksta. |
| --- | --- |

4.5

Kompetencijos stygius mokslinėse bei techninėse disciplinose kada nors taps viena pagrindinių ekonomikos augimo kliūčių. Darbo jėga senėja; kai kuriose šių sričių profesijose vyksta kartų kaita, kai patyrę darbuotojai palieka įmonę ir išeina į pensiją. Prireiks ne vienerių metų, kol mokyklų sistemos prisitaikys prie darbo rinkos ir galės pasiūlyti kvalifikuotų technikos sričių specialistų, kurių dabar labai trūksta.

| 4.5.1 | Todėl darbdaviai turi paneigti mitą, kad gebėjimai mokslo srityje neturi ateities. Jie turi įrodyti, kad yra priešingai, kad šių disciplinų vystymas mokyklose visais lygmenimis išplečia ateities galimybes ir suteikia lankstumo renkantis profesinę karjerą. Darbdaviai turi geriau informuoti jaunimą apie gebėjimus, kurių reikės įmonėms ateityje, ir prisidėti prie pedagogų mokymosi visą gyvenimą proceso (26). |
| --- | --- |

4.5.1

Todėl darbdaviai turi paneigti mitą, kad gebėjimai mokslo srityje neturi ateities. Jie turi įrodyti, kad yra priešingai, kad šių disciplinų vystymas mokyklose visais lygmenimis išplečia ateities galimybes ir suteikia lankstumo renkantis profesinę karjerą. Darbdaviai turi geriau informuoti jaunimą apie gebėjimus, kurių reikės įmonėms ateityje, ir prisidėti prie pedagogų mokymosi visą gyvenimą proceso (26).

| 4.5.2 | Negalima kaltinti vien tik švietimo sistemų. Darbdaviai privalo laiku numatyti būsimas tendencijas, reaguoti į pasaulinius ir technologinius iššūkius, modernizuoti gamybos vietas ir sudaryti darbo galimybių diplomuotiems specialistams, kad jie galėtų įgyti pasaulinio lygio gebėjimų. |
| --- | --- |

4.5.2

Negalima kaltinti vien tik švietimo sistemų. Darbdaviai privalo laiku numatyti būsimas tendencijas, reaguoti į pasaulinius ir technologinius iššūkius, modernizuoti gamybos vietas ir sudaryti darbo galimybių diplomuotiems specialistams, kad jie galėtų įgyti pasaulinio lygio gebėjimų.

| 4.5.3 | Darbdaviai taip pat turėtų stengtis paneigti mitą, kad moterys negali dirbti tam tikrose srityse, ir geriau panaudoti moterų potencialą, pavyzdžiui, skatindami profesinių gabumų vystymą, mentorių skyrimą, rėmimą, profesinį mokymą ir geros praktikos pavyzdžių skleidimą. Vis dėlto dar labai skiriasi moterų ir vyrų įgyjamas išsilavinimas. Moterų vis dar nepakanka mokslo disciplinose. |
| --- | --- |

4.5.3

Darbdaviai taip pat turėtų stengtis paneigti mitą, kad moterys negali dirbti tam tikrose srityse, ir geriau panaudoti moterų potencialą, pavyzdžiui, skatindami profesinių gabumų vystymą, mentorių skyrimą, rėmimą, profesinį mokymą ir geros praktikos pavyzdžių skleidimą. Vis dėlto dar labai skiriasi moterų ir vyrų įgyjamas išsilavinimas. Moterų vis dar nepakanka mokslo disciplinose.

| 4.5.4 | Mažėjant profesinių mokyklų, mažėja ir profesinio mokymo specialistų. Todėl reikia siekti, kad būtų pakankamai gerų mokytojų ir gamybinio mokymo meistrų. Jie turėtų žinoti, kokie pokyčiai vyksta darbo rinkoje ir perduoti savo mokiniams technines žinias. Reikėtų skatinti organizuoti stažuotes įmonėse bei mokymąsi visą gyvenimą mokytojams ir gamybinio mokymo meistrams. Todėl darbdaviai turėtų leisti suinteresuotiems ir tinkamiems darbuotojams tapti gamybinio mokymo meistrais savo įmonėje ir mokyti praktikantus bei stažuotojus, taip pat šiems darbuotojams suteikti atitinkamą pedagoginį ir psichologinį išsilavinimą. |
| --- | --- |

4.5.4

Mažėjant profesinių mokyklų, mažėja ir profesinio mokymo specialistų. Todėl reikia siekti, kad būtų pakankamai gerų mokytojų ir gamybinio mokymo meistrų. Jie turėtų žinoti, kokie pokyčiai vyksta darbo rinkoje ir perduoti savo mokiniams technines žinias. Reikėtų skatinti organizuoti stažuotes įmonėse bei mokymąsi visą gyvenimą mokytojams ir gamybinio mokymo meistrams. Todėl darbdaviai turėtų leisti suinteresuotiems ir tinkamiems darbuotojams tapti gamybinio mokymo meistrais savo įmonėje ir mokyti praktikantus bei stažuotojus, taip pat šiems darbuotojams suteikti atitinkamą pedagoginį ir psichologinį išsilavinimą.

| 4.6 | Vykstant socialinei partnerystei visų pirma reikia įtraukti darbdavius į nacionalinių mokymosi visą gyvenimą strategijų rengimo ir neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimo sistemos kūrimo procesą. Reikėtų remti ir pripažinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytą kvalifikaciją ir įgūdžius siekiant gerinti jaunuolių gebėjimus ir didinti jų vaidmenį darbo rinkoje (27)
   (28). Šios mokymosi visą gyvenimą strategijos kartu su kaimo plėtros strategijomis taip pat turėtų užtikrinti galimybes tęsti mokslus bei persikvalifikuoti to siekiantiems kaimo žmonėms. |
| --- | --- |

4.6

Vykstant socialinei partnerystei visų pirma reikia įtraukti darbdavius į nacionalinių mokymosi visą gyvenimą strategijų rengimo ir neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimo sistemos kūrimo procesą. Reikėtų remti ir pripažinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytą kvalifikaciją ir įgūdžius siekiant gerinti jaunuolių gebėjimus ir didinti jų vaidmenį darbo rinkoje (27)
   (28). Šios mokymosi visą gyvenimą strategijos kartu su kaimo plėtros strategijomis taip pat turėtų užtikrinti galimybes tęsti mokslus bei persikvalifikuoti to siekiantiems kaimo žmonėms.

| 4.6.1 | Darbdaviai turi teisę iš švietimo sistemos tikėtis diplomuotų specialistų, norinčių mokytis toliau, kad įgytų daugiau plačiai taikomų gebėjimų, kad jų rengimas darbo vietai nebūtų nei pernelyg ilgas, nei pernelyg brangus ir kad kartu būtų galima jį nuolat pildyti tęstinio mokymo forma. |
| --- | --- |

4.6.1

Darbdaviai turi teisę iš švietimo sistemos tikėtis diplomuotų specialistų, norinčių mokytis toliau, kad įgytų daugiau plačiai taikomų gebėjimų, kad jų rengimas darbo vietai nebūtų nei pernelyg ilgas, nei pernelyg brangus ir kad kartu būtų galima jį nuolat pildyti tęstinio mokymo forma.

| 4.6.2 | Darbdaviai turi prisiimti dalį atsakomybės už specialų jų įmonei būdingą profesinį mokymą ar mokymą, susijusį su ribotos trukmės gebėjimų paklausa tam tikrose siaurai apibrėžiamose profesinėse srityse. |
| --- | --- |

4.6.2

Darbdaviai turi prisiimti dalį atsakomybės už specialų jų įmonei būdingą profesinį mokymą ar mokymą, susijusį su ribotos trukmės gebėjimų paklausa tam tikrose siaurai apibrėžiamose profesinėse srityse.

| 4.6.3 | Be to, labai mažoms įmonėms, mažoms įmonėms ir amatų sektoriui labiau reikia dinamiškos ir lanksčios švietimo sistemos, kuri atitiktų tiek naujų, tiek ir labiau patyrusių darbuotojų realius poreikius tęsti mokymąsi ar tobulintis (mokymasis visą gyvenimą), kai darbuotojai to nori ar jiems to reikia. |
| --- | --- |

4.6.3

Be to, labai mažoms įmonėms, mažoms įmonėms ir amatų sektoriui labiau reikia dinamiškos ir lanksčios švietimo sistemos, kuri atitiktų tiek naujų, tiek ir labiau patyrusių darbuotojų realius poreikius tęsti mokymąsi ar tobulintis (mokymasis visą gyvenimą), kai darbuotojai to nori ar jiems to reikia.

| 4.6.4 | Mokymosi visą gyvenimą galimybėmis pasinaudoja nedaugelis, nes, be kita ko, nėra nuoseklumo tarp mokymo įmonėje ir aktyvios užimtumo politikos principų ir dabartiniai persikvalifikavimo metodai neatitinka darbdavių poreikių. Vėlesniuose mokymosi etapuose išryškėjantys trūkumai riboja galimybes prisitaikyti prie spartaus technologijų pokyčių ritmo, dėl kurio keičiasi įmonių techninė įranga ir susiję lyginamieji ekonominiai pranašumai. |
| --- | --- |

4.6.4

Mokymosi visą gyvenimą galimybėmis pasinaudoja nedaugelis, nes, be kita ko, nėra nuoseklumo tarp mokymo įmonėje ir aktyvios užimtumo politikos principų ir dabartiniai persikvalifikavimo metodai neatitinka darbdavių poreikių. Vėlesniuose mokymosi etapuose išryškėjantys trūkumai riboja galimybes prisitaikyti prie spartaus technologijų pokyčių ritmo, dėl kurio keičiasi įmonių techninė įranga ir susiję lyginamieji ekonominiai pranašumai.

| 4.6.5 | Todėl būtinas nuolatinis darbdavių ir įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas. Įdarbinimo tarnybų pajėgumai, infrastruktūra ir metodika yra labai svarbūs skatinant tęstinio mokymo paklausą ir daro poveikį tęstinio mokymo pasiūlai. |
| --- | --- |

4.6.5

Todėl būtinas nuolatinis darbdavių ir įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas. Įdarbinimo tarnybų pajėgumai, infrastruktūra ir metodika yra labai svarbūs skatinant tęstinio mokymo paklausą ir daro poveikį tęstinio mokymo pasiūlai.

| 4.7 | Atsižvelgiant į galimybes ir nacionalinę praktiką, darbdaviai gali įvairiais būdais daryti didesnę įtaką švietimo sistemos veiksmingumui siekiant padidinti augimą ir užimtumą bei priderinti švietimo sistemą prie darbo rinkos poreikių. |
| --- | --- |

4.7

Atsižvelgiant į galimybes ir nacionalinę praktiką, darbdaviai gali įvairiais būdais daryti didesnę įtaką švietimo sistemos veiksmingumui siekiant padidinti augimą ir užimtumą bei priderinti švietimo sistemą prie darbo rinkos poreikių.

| 4.7.1 | Vykstant socialinei partnerystei darbdaviai arba bendradarbiauja su valstybinėmis ar privačiomis regiono ar vietos mokyklomis rengdami bendrus mokyklų ir įmonių forumus, sudarydami regionines ar sektorių tarybas ar sutartis užimtumui ir gebėjimams remti, arba susivienija ir bendromis pastangomis steigia ir valdo mokymo ar gamybinės praktikos įstaigas arba kuria savo pačių mokyklas ar gamybinės praktikos centrus. |
| --- | --- |

4.7.1

Vykstant socialinei partnerystei darbdaviai arba bendradarbiauja su valstybinėmis ar privačiomis regiono ar vietos mokyklomis rengdami bendrus mokyklų ir įmonių forumus, sudarydami regionines ar sektorių tarybas ar sutartis užimtumui ir gebėjimams remti, arba susivienija ir bendromis pastangomis steigia ir valdo mokymo ar gamybinės praktikos įstaigas arba kuria savo pačių mokyklas ar gamybinės praktikos centrus.

| 4.7.2 | Tai pasakytina apie visus ekonominės veiklos vykdytojus, įskaitant labai mažas įmones, mažas įmones ir amatininkus. Taigi, šias iniciatyvas reikėtų vystyti kuo veiksmingesniu lygmeniu, kad jų poveikis būtų kuo didesnis, ir jas įgyvendinti bendradarbiaujant su nacionalinėmis ir vietos valdžios institucijomis, kadangi būtina atsižvelgti į visuomenės interesą, dalyvauti aktyvioje užimtumo politikoje ir stengtis išlaikyti kokybiškas ir ilgalaikes darbo vietas. |
| --- | --- |

4.7.2

Tai pasakytina apie visus ekonominės veiklos vykdytojus, įskaitant labai mažas įmones, mažas įmones ir amatininkus. Taigi, šias iniciatyvas reikėtų vystyti kuo veiksmingesniu lygmeniu, kad jų poveikis būtų kuo didesnis, ir jas įgyvendinti bendradarbiaujant su nacionalinėmis ir vietos valdžios institucijomis, kadangi būtina atsižvelgti į visuomenės interesą, dalyvauti aktyvioje užimtumo politikoje ir stengtis išlaikyti kokybiškas ir ilgalaikes darbo vietas.

| 4.8 | Stažuotės įmonėse yra labai svarbi mokymo proceso dalis. |
| --- | --- |

4.8

Stažuotės įmonėse yra labai svarbi mokymo proceso dalis.

| 4.8.1 | Darbdaviai stažuotes vertina kaip procesą, kurio tikslas – suteikti jaunimui praktinės patirties ir darbo įgūdžių. Įmonės suinteresuotos sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką ir ne piktnaudžiauti stažuotojais, o jiems suteikti darbą, atitinkantį praktinio mokymo tikslą, ir sudaryti atitinkamas darbo sąlygas. |
| --- | --- |

4.8.1

Darbdaviai stažuotes vertina kaip procesą, kurio tikslas – suteikti jaunimui praktinės patirties ir darbo įgūdžių. Įmonės suinteresuotos sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką ir ne piktnaudžiauti stažuotojais, o jiems suteikti darbą, atitinkantį praktinio mokymo tikslą, ir sudaryti atitinkamas darbo sąlygas.

| 4.8.2 | Todėl EESRK pritaria Jaunimo užimtumo veiksmų plano parengiamiesiems darbams, vykdomiems įgyvendinant bendrą Europos socialinių partnerių programą (29), kurioje, be kitų bendrai apibrėžtų prioritetų, numatyta spręsti ir stažuočių, patirties darbo vietoje bei gamybinės praktikos klausimus. |
| --- | --- |

4.8.2

Todėl EESRK pritaria Jaunimo užimtumo veiksmų plano parengiamiesiems darbams, vykdomiems įgyvendinant bendrą Europos socialinių partnerių programą (29), kurioje, be kitų bendrai apibrėžtų prioritetų, numatyta spręsti ir stažuočių, patirties darbo vietoje bei gamybinės praktikos klausimus.

| 4.9 | Žinios ir patirtis, įgytos neformaliuoju mokymusi ir savišvietos būdu dirbant savanorišką darbą, gali padidinti darbuotojų kūrybiškumą ir gebėjimus dirbti novatoriškai, pagerinti jų įsidarbinimo galimybes ir sudaryti palankesnes sąlygas jiems pereiti į darbo rinką. Įmonės, įgyvendindamos socialinės atsakomybės strategijas, remia savo darbuotojų savanorišką veiklą. Vis dėlto darbdaviams sunku sistemingai remti savanorišką darbą, nes nenustatytas teisinis pagrindas, nėra tokiu būdu įgytų gebėjimų vertinimo ir pripažinimo priemonių, o svarbiausia – iškyla daug finansinių ir mokesčių kliūčių (30). |
| --- | --- |

4.9

Žinios ir patirtis, įgytos neformaliuoju mokymusi ir savišvietos būdu dirbant savanorišką darbą, gali padidinti darbuotojų kūrybiškumą ir gebėjimus dirbti novatoriškai, pagerinti jų įsidarbinimo galimybes ir sudaryti palankesnes sąlygas jiems pereiti į darbo rinką. Įmonės, įgyvendindamos socialinės atsakomybės strategijas, remia savo darbuotojų savanorišką veiklą. Vis dėlto darbdaviams sunku sistemingai remti savanorišką darbą, nes nenustatytas teisinis pagrindas, nėra tokiu būdu įgytų gebėjimų vertinimo ir pripažinimo priemonių, o svarbiausia – iškyla daug finansinių ir mokesčių kliūčių (30).

5.   Darbdavių indėlis nacionaliniu mastu įgyvendinant Europos priemones

| 5.1 | Vykstant socialinei partnerystei darbdaviai dalyvauja rengiant ir diegiant bendrus Europos principus (neformaliojo mokymosi ir savišvietos identifikavimo, pripažinimo ir konsultacijų klausimais) ir susijusias priemones (EKS, ECVET, EQAVET, Europasas) (31). Šiais principais ir priemonėmis siekiama padėti skatinti darbuotojų, mokinių ir gamybinio mokymo meistrų judumą tarp skirtingų švietimo ir profesinio mokymo sistemų ir tarp skirtingų šalių. |
| --- | --- |

5.1

Vykstant socialinei partnerystei darbdaviai dalyvauja rengiant ir diegiant bendrus Europos principus (neformaliojo mokymosi ir savišvietos identifikavimo, pripažinimo ir konsultacijų klausimais) ir susijusias priemones (EKS, ECVET, EQAVET, Europasas) (31). Šiais principais ir priemonėmis siekiama padėti skatinti darbuotojų, mokinių ir gamybinio mokymo meistrų judumą tarp skirtingų švietimo ir profesinio mokymo sistemų ir tarp skirtingų šalių.

| 5.2 | ES valstybės narės patvirtino Europos kvalifikacijų sandarą (EKS)
   (32), kuri apibrėžia aštuonis kvalifikacijų lygmenis pagal bendras žinias, gebėjimus ir įgūdžius. Kiekviena valstybė narė turi suklasifikuoti visas nacionalines kvalifikacijas į vieną iš šių lygmenų.






  — | Pavyzdžiui, darbdavių atstovai, dirbdami sektorių tarybose kartu su kitais veiklos vykdytojais, gali parengti kvalifikacijų aprašus, atitinkančius jų sektorių darbo vietas. Šios nacionalinės kvalifikacijų sandaros (klasifikacijos) ar standartai sudaro mokymo pagrindą ir yra kvalifikacijų pripažinimo kriterijus. Jos taip pat yra vidurinių mokyklų nacionalinių mokymo programų ir kitų švietimo įstaigų mokymo programų rengimo pagrindas. Todėl po to galima sukurti nacionalinius profesijų klasifikatorius, kurie padeda stebėti ir nustatyti kiekvienos profesijos darbo rinkoje paklausą ir kurie tokiu būdu tampa pagrindiniu informacijos šaltiniu žmogiškųjų išteklių ir profesinio mokymo visais lygmenimis srityse. |
| --- | --- | --- |

5.2

ES valstybės narės patvirtino Europos kvalifikacijų sandarą (EKS)
   (32), kuri apibrėžia aštuonis kvalifikacijų lygmenis pagal bendras žinias, gebėjimus ir įgūdžius. Kiekviena valstybė narė turi suklasifikuoti visas nacionalines kvalifikacijas į vieną iš šių lygmenų.

—

Pavyzdžiui, darbdavių atstovai, dirbdami sektorių tarybose kartu su kitais veiklos vykdytojais, gali parengti kvalifikacijų aprašus, atitinkančius jų sektorių darbo vietas. Šios nacionalinės kvalifikacijų sandaros (klasifikacijos) ar standartai sudaro mokymo pagrindą ir yra kvalifikacijų pripažinimo kriterijus. Jos taip pat yra vidurinių mokyklų nacionalinių mokymo programų ir kitų švietimo įstaigų mokymo programų rengimo pagrindas. Todėl po to galima sukurti nacionalinius profesijų klasifikatorius, kurie padeda stebėti ir nustatyti kiekvienos profesijos darbo rinkoje paklausą ir kurie tokiu būdu tampa pagrindiniu informacijos šaltiniu žmogiškųjų išteklių ir profesinio mokymo visais lygmenimis srityse.

| 5.3 | Viena Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje numatytų priemonių – iki 2012 m. pabaigos baigti kurti Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų sistemą. Tai būtų bendra platforma užimtumo ir profesinio mokymo bei rengimo klausimams spręsti. Šis projektas turėtų pakeisti ar papildyti esamus nacionalinius ir tarptautinius sektorių klasifikatorius ir tapti priemone, padėsiančia kurti dinamišką užimtumo rinką, kuriai būtų būdingas sklandus perėjimas visų pirma iš vienos darbo vietos į kitą arba iš mokymo įstaigos į pirmą darbo vietą. |
| --- | --- |

5.3

Viena Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje numatytų priemonių – iki 2012 m. pabaigos baigti kurti Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų sistemą. Tai būtų bendra platforma užimtumo ir profesinio mokymo bei rengimo klausimams spręsti. Šis projektas turėtų pakeisti ar papildyti esamus nacionalinius ir tarptautinius sektorių klasifikatorius ir tapti priemone, padėsiančia kurti dinamišką užimtumo rinką, kuriai būtų būdingas sklandus perėjimas visų pirma iš vienos darbo vietos į kitą arba iš mokymo įstaigos į pirmą darbo vietą.

| 5.3.1 | Vis dėlto šia sistema nesuinteresuotos labai mažos ir mažos įmonės, nes pagal jos standartus visi asmenys, turintys konkretų darbą ir tokią pačią kvalifikaciją atlieka tas pačias užduotis, neatsižvelgiant į tai, kokioje įmonėje jie dirba. Tačiau šiuo metu taip sparčiai besikeičiančioje darbo rinkoje tokie veiksniai, kaip įvairios technologijos, klientų reikalavimai, darbo metodai ir kompetentingų darbuotojų pasiūla lemia tai, kad vykdydami jiems pavestas užduotis darbuotojai turi būti lankstūs ir pasirengę savo darbo metodus derinti prie nuolatinių permainų technologijų ir IRT srityse, kuriose įmonės dirba. |
| --- | --- |

5.3.1

Vis dėlto šia sistema nesuinteresuotos labai mažos ir mažos įmonės, nes pagal jos standartus visi asmenys, turintys konkretų darbą ir tokią pačią kvalifikaciją atlieka tas pačias užduotis, neatsižvelgiant į tai, kokioje įmonėje jie dirba. Tačiau šiuo metu taip sparčiai besikeičiančioje darbo rinkoje tokie veiksniai, kaip įvairios technologijos, klientų reikalavimai, darbo metodai ir kompetentingų darbuotojų pasiūla lemia tai, kad vykdydami jiems pavestas užduotis darbuotojai turi būti lankstūs ir pasirengę savo darbo metodus derinti prie nuolatinių permainų technologijų ir IRT srityse, kuriose įmonės dirba.

| 5.3.2 | Svarbiausia, kad darbdaviai ir verslo organizacijos atsižvelgtų į ypatingus labai mažų ir mažų įmonių poreikius ir padėtų joms rengti savo kartografines ataskaitas, kurios išsamiai parodytų, kaip veikia šios lankstesnės ir dinamiškesnės įmonės. Šios kartografinės ataskaitos turi užtikrinti, kad „rezultatai“ bus išreiškiami užduočių, o ne tipinių funkcijų forma. Tada galima vystyti mokymą ir kvalifikacijas atsižvelgiant į šias kartografines užduočių ataskaitas ir tokiu būdu sudaryti aiškias gaires auditui nuo darbo vietos iki galutinės kvalifikacijos. |
| --- | --- |

5.3.2

Svarbiausia, kad darbdaviai ir verslo organizacijos atsižvelgtų į ypatingus labai mažų ir mažų įmonių poreikius ir padėtų joms rengti savo kartografines ataskaitas, kurios išsamiai parodytų, kaip veikia šios lankstesnės ir dinamiškesnės įmonės. Šios kartografinės ataskaitos turi užtikrinti, kad „rezultatai“ bus išreiškiami užduočių, o ne tipinių funkcijų forma. Tada galima vystyti mokymą ir kvalifikacijas atsižvelgiant į šias kartografines užduočių ataskaitas ir tokiu būdu sudaryti aiškias gaires auditui nuo darbo vietos iki galutinės kvalifikacijos.

| 5.4 | Darbdaviai, įmonės ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai turėtų naudotis visais nacionalinių biudžetų ir ES struktūrinių fondų finansuojamais ES projektais, visų pirma ESF ir „Erasmus visiems“. Įgyvendindamos aktyvią užimtumo politiką valstybės narės šiuo metu imasi keleto projektų, kuriais siekiama palaikyti užimtumą, atnaujinti ir gerinti darbuotojų gebėjimus ir sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui patekti į darbo rinką (33). Priėmus naują daugiametę finansinę programą taip pat bus galima įgyvendinti naujas programas švietimui, judumui ir inovacijoms remti, pavyzdžiui, „Erasmus visiems“, COSME ir Horizontas 2020. |
| --- | --- |

5.4

Darbdaviai, įmonės ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai turėtų naudotis visais nacionalinių biudžetų ir ES struktūrinių fondų finansuojamais ES projektais, visų pirma ESF ir „Erasmus visiems“. Įgyvendindamos aktyvią užimtumo politiką valstybės narės šiuo metu imasi keleto projektų, kuriais siekiama palaikyti užimtumą, atnaujinti ir gerinti darbuotojų gebėjimus ir sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui patekti į darbo rinką (33). Priėmus naują daugiametę finansinę programą taip pat bus galima įgyvendinti naujas programas švietimui, judumui ir inovacijoms remti, pavyzdžiui, „Erasmus visiems“, COSME ir Horizontas 2020.

6.   Pakaitinio mokymosi sistemų perspektyvos ir iššūkiai Europoje

| 6.1 | Šiuo metu Europa visiškai teisingai visas viltis deda į pakaitinio mokymosi sistemų rėmimą ir vystymą. Akivaizdu, kad valstybės narės, jau seniai taikančios šias sistemas, pasiekia gerų rezultatų ir kad jose jaunimo nedarbas yra daug mažesnis už Europos Sąjungos vidurkį (34). |
| --- | --- |

6.1

Šiuo metu Europa visiškai teisingai visas viltis deda į pakaitinio mokymosi sistemų rėmimą ir vystymą. Akivaizdu, kad valstybės narės, jau seniai taikančios šias sistemas, pasiekia gerų rezultatų ir kad jose jaunimo nedarbas yra daug mažesnis už Europos Sąjungos vidurkį (34).

| 6.2 | Nuomonėje dėl „užimtumo paketo“ EESRK aiškiai pasakė, kad vienas iš būdų sumažinti atotrūkį tarp darbo rinkos poreikių, švietimo ir jaunimo lūkesčių – remti šių labai aukštos kokybės mokymo sistemų vystymą. |
| --- | --- |

6.2

Nuomonėje dėl „užimtumo paketo“ EESRK aiškiai pasakė, kad vienas iš būdų sumažinti atotrūkį tarp darbo rinkos poreikių, švietimo ir jaunimo lūkesčių – remti šių labai aukštos kokybės mokymo sistemų vystymą.

| 6.3 | Europos Komisijos tyrime dėl gamybinio mokymo padėties ES (35) visų pirma atkreipiamas dėmesys į tam tikrus iššūkius, kuriuos turi įveikti šios mokymo sistemos. Pavyzdžiui, pažymima, kad greitas perėjimas iš mokyklos į darbo rinką yra laikinas privalumas, nes ilgalaikio darbo perspektyvų yra daug mažiau. Taip pat svarstomas įgytų gebėjimų ir kvalifikacijos „perkeliamumo“ į kitą įmonę (tame pačiame ar kitame sektoriuje) galimybių klausimas. |
| --- | --- |

6.3

Europos Komisijos tyrime dėl gamybinio mokymo padėties ES (35) visų pirma atkreipiamas dėmesys į tam tikrus iššūkius, kuriuos turi įveikti šios mokymo sistemos. Pavyzdžiui, pažymima, kad greitas perėjimas iš mokyklos į darbo rinką yra laikinas privalumas, nes ilgalaikio darbo perspektyvų yra daug mažiau. Taip pat svarstomas įgytų gebėjimų ir kvalifikacijos „perkeliamumo“ į kitą įmonę (tame pačiame ar kitame sektoriuje) galimybių klausimas.

| 6.4 | Šiame tyrime taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad 2008 m. dėl pasaulinės ekonomikos krizės padaugėjo profesinio mokymo ir rengimo mokyklose besimokančių studentų, bet daugelyje valstybių narių dėl nestabilios verslo padėties sumažėjo siūlomų vietų gamybiniam mokymuisi ir stažuotėms atlikti. Ši padėtis gali paskatinti visus veiklos vykdytojus susitelkti ir kartu steigti naujas vietas praktikantams įmonėse arba ieškoti kitų valstybės remiamų sprendimų. |
| --- | --- |

6.4

Šiame tyrime taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad 2008 m. dėl pasaulinės ekonomikos krizės padaugėjo profesinio mokymo ir rengimo mokyklose besimokančių studentų, bet daugelyje valstybių narių dėl nestabilios verslo padėties sumažėjo siūlomų vietų gamybiniam mokymuisi ir stažuotėms atlikti. Ši padėtis gali paskatinti visus veiklos vykdytojus susitelkti ir kartu steigti naujas vietas praktikantams įmonėse arba ieškoti kitų valstybės remiamų sprendimų.

| 6.5 | BUSINESSEUROPE (36) tyrimas dėl konkrečios praktikos šioje srityje parodė, kad kiekvienoje valstybėje narėje taikomas skirtingas požiūris rengiant priemones, skirtas susieti mokymąsi mokykloje su praktika įmonėse. Tyrime pateikta daug rekomendacijų, taip pat ir skirtų patiems darbdaviams, visų pirma:






  — | dalyvauti administruojant pakaitinio mokymosi sistemą ir padėti rengti programas bei jas laikui bėgant adaptuoti. Tai labai svarbu siekiant užtikrinti jų derėjimą su darbo rinkos poreikiais ir kartu patenkinti būtinybę mažinti biurokratiją įmonėms; |
| --- | --- | --- |

6.5

BUSINESSEUROPE (36) tyrimas dėl konkrečios praktikos šioje srityje parodė, kad kiekvienoje valstybėje narėje taikomas skirtingas požiūris rengiant priemones, skirtas susieti mokymąsi mokykloje su praktika įmonėse. Tyrime pateikta daug rekomendacijų, taip pat ir skirtų patiems darbdaviams, visų pirma:

—

dalyvauti administruojant pakaitinio mokymosi sistemą ir padėti rengti programas bei jas laikui bėgant adaptuoti. Tai labai svarbu siekiant užtikrinti jų derėjimą su darbo rinkos poreikiais ir kartu patenkinti būtinybę mažinti biurokratiją įmonėms;

| — | informuoti įmones ir raginti jas dalyvauti pakaitinio mokymosi sistemose, joms patarti ir skatinti įmones bendradarbiauti. |
| --- | --- |

—

informuoti įmones ir raginti jas dalyvauti pakaitinio mokymosi sistemose, joms patarti ir skatinti įmones bendradarbiauti.

| 6.6 | Todėl darbdaviai teigiamai vertina Komisijos raginimą kurti aljansą siekiant paremti kokybiško gamybinio mokymosi galimybes, gerinti gamybinio mokymosi įvaizdį ir didinti jo patrauklumą Europoje. Jie taip pat pasirengę prisiimti dalį atsakomybės ir kurti gamybinio mokymosi vietas pagal pakaitinio mokymosi sistemas, susiejančias mokymąsi mokykloje ir praktiką įmonėse (37). |
| --- | --- |

6.6

Todėl darbdaviai teigiamai vertina Komisijos raginimą kurti aljansą siekiant paremti kokybiško gamybinio mokymosi galimybes, gerinti gamybinio mokymosi įvaizdį ir didinti jo patrauklumą Europoje. Jie taip pat pasirengę prisiimti dalį atsakomybės ir kurti gamybinio mokymosi vietas pagal pakaitinio mokymosi sistemas, susiejančias mokymąsi mokykloje ir praktiką įmonėse (37).

| 6.7 | Parama gamybiniam mokymuisi ne tik suteikia galimybę darbdaviams įvertinti galimus kandidatus planuojant įdarbinti naujus žmones, bet ir duoda platesnių ekonominių ilgalaikių privalumų. Kartu tai yra socialinės atsakomybės išraiška. |
| --- | --- |

6.7

Parama gamybiniam mokymuisi ne tik suteikia galimybę darbdaviams įvertinti galimus kandidatus planuojant įdarbinti naujus žmones, bet ir duoda platesnių ekonominių ilgalaikių privalumų. Kartu tai yra socialinės atsakomybės išraiška.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Tai gamtos mokslai, technologija, inžinerija ir matematika.

1

(2)  Europos kvalifikacijų sandara.

2

(3)  Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų sistema.

3

(4)  Europos profesinio mokymo kreditų sistema. Ji padeda patikrinti, pripažinti ir kaupti profesines žinias ir įgūdžius.

4

(5)  T. y. Europos regioninės plėtros fondu, Europos Žemės ūkio ir kaimo plėtros fondu ir Europos socialiniu fondu.

5

(6)  Be kita ko, žr. COM(2010) 682 final (2010 11 23), COM(2010) 477 final (2010 9 15), COM(2010) 614 final/3 (2010 11 18) ir kt.

6

(7)  Žr. OL C 68, 2012 3 6, p. 1–10, OL C 318, 2011 10 29, p. 142–149, OL C 68, 2012 3 6, p. 11–14,OL C 132, 2011 5 3, p. 55.

7

(8)  Žr. COM(2012) 727 final.

8

(9)  Šiuo klausimu žr. 2010 m. bendrąjį susitarimą dėl įtraukiųjų darbo rinkų ir 2002 m. „Visą gyvenimą trunkančio mokymosi siekiant ugdyti įgūdžius ir kelti kvalifikaciją veiksmų programą“.

9

(10)  Žr. OL C 143, 2012 5 22, p. 94–101, OL C 318, 2011 10 29, p. 69–75

10

(11)  Žr. OL C 11, 2013 2 15, p. 65–70.

11

(12)  EESRK suorganizavo keletą renginių, kurie remiasi geros praktikos pavyzdžiais mokyklų ir įmonių bendradarbiavimo, profesinio mokymo ir verslo praktikos suderinimo, paramos jauniesiems verslininkams srityse: 2012 m. vasario 6 d. Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde, Danija – „Perėjimas iš mokyklos į profesinį gyvenimą“; 2012 m. birželio 5 d. Gvardos politechnikos mokykla, Portugalija – „Naujojo tūkstantmečio forumas“; 2012 m. rugpjūčio 29 d. Versalio ekonomikos ir socialinių reikalų taryba, Prancūzija – konferencija „Europos jaunimas: prarasta karta ar karta, turinti vilties?“, taip pat forumai, skirti jauniesiems verslininkams ir moterims verslininkėms remti.

12

(13)  Žr. COM(2010) 477 final, 2011 9 15.

13

(14)  Žr. COM(2012) 173 final, 2012 4 18.

14

(15)  Žr. COM(2012) 485 final, 2012 m. rugsėjo 5 d. Rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo.

15

(16)  Žr. COM(2012) 669 final „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų“.

16

(17)  SWD(2012) 375 final „Profesinis mokymas ir rengimas siekiant geresnių įgūdžių, didesnio augimo ir daugiau darbo vietų“.

17

(18)  COM(2012) 727 „Jaunimo užimtumo didinimas“, įskaitant dokumentą SWD(2012) 406 dėl stažuočių kokybės sistemos.

18

(19)  Vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 5 dalimi, antrasis Europos socialinių partnerių konsultacijų etapas prasidėjo 2012 m. gruodžio 5 d.

19

(20)  2012 m. gruodžio 10–11 d. Berlyne susitiko švietimo ministrai ir, siekdami paremti aljansą, priėmė memorandumą, kuriame pasiūlė 10 konkrečių priemonių, skirtų profesinio mokymo ir rengimo patrauklumui ir kokybei gerinti ir pakaitinio mokymosi sistemoms vystyti.

20

(21)  COM(2012) 795 final „Veiksmų planas „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje“, 2013 m. sausio 9 d.

21

(22)  Restruktūrizacijos Europoje stebėseną vykdančio Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) duomenimis, nuo 2012 m. liepos mėn. iki rugsėjo mėn. nustatyti 274 restruktūrizacijos procesai, per kuriuos buvo prarasta 105 076 darbo vietos ir sukurta 30 520 naujų darbo vietų.

22

Eurofound

(23)  Žr. http://adult-learning-investment.eu/docs/BackgroundReport.pdf (anglų k.).

23

(24)  2012 m. spalio 9–10 d. praktinis seminaras „Ką Briuselis sako apie pirminio profesinio mokymo ir rengimo patrauklumą?“, SKOPE tyrimas, Oksfordo universitetas, žr. www.cedefop.org.

24

(25)  Žr. 2011 m. rugsėjo 20 d. komunikatą COM(2011) 567 final „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“.

25

(26)  Žr. BUSINESSEUROPE leidinį Plugging the skills gap: the clock is ticking" („Kaip užpildyti specialistų stygių: laikrodis pradeda tiksėti“), 2011 m.

26

Plugging the skills gap: the clock is ticking"

(27)  Cedefop: Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo gairės.

27

(28)  Žr. OL C 181, 2012 6 21, p. 154: „EESRK ragina praktiškai ir aiškiai apibrėžti mokymosi visą gyvenimą sąvoką ir numatyti tikslingesnę politiką siekiant gerinti švietimo prieinamumą visoms besimokančiųjų grupėms“.

28

(29)  Žr. bendrą daugiametę Europos socialinių partnerių darbo programą 2012–2014 m., kurioje numatyta parengti veiksmų planą jaunimo užimtumui didinti.

29

(30)  Žr. COM(2011) 568 final, 2011 9 20, „ES politika ir savanoriška veikla“.

30

(31)  EKS (Europos kvalifikacijų sandara), ECVET (Europos profesinio mokymo kreditų sistemą), EQAVET (Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema), Europasas (darbo vietų kūrimui ir geografiniam judumui remti skirtų dokumentų rinkinys).

31

(32)  Neseniai (2012 m.) paskelbta ataskaita dėl Bolonijos proceso įgyvendinimo rodo, kad tik nedaugelis ES valstybių narių jau baigė rengti nacionalines kvalifikacijas pagal Europos kvalifikacijų sandarą.

32

(33)  Galima paminėti Čekijos Respublikos pavyzdį įgyvendinant projektus „Išsilavinimas – tai šansas“, „Mokytis vardan augimo“ arba „Stažuotės įmonėse“.

33

(34)  Galima paminėti vieną geros praktikos pavyzdį – 2012 m. gruodžio 3 d. Nuolatinės Austrijos atstovybės ES ir Austrijos ekonomikos rūmų bendrai surengtą seminarą Briuselyje „Pakaitinio mokymosi sistemos: pasiteisinę modeliai“. Tai darbdavių indėlis į Europos ir nacionalines diskusijas dėl jaunimo užimtumo perspektyvų Europoje.

34

(35)  Žr. 2012 m. sausio mėn. Komisijos tyrimą dėl siūlomų gamybinio mokymosi vietų ES valstybėse narėse, IKEI Research & Consultancy, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=6633&type=2&furtherPubs=no.

35

IKEI Research & Consultancy

(36)  Žr. BUSINESSEUROPE publikaciją dėl galimybių kūrimo jaunimui: kaip padidinti gamybinio mokymosi patrauklumą ir pagerinti įvaizdį, 2012 m. kovo mėn.

36

(37)  Pasaulio mastu šis įsipareigojimas gali sudaryti bendrą projektą IOE - BIAC „Pasaulinis gamybinio mokymosi aljansas“.

37

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/35

---

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonė dėl darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmens ir dalyvavimo. Tinkami krizės įveikimo sprendimai (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 161/06

Pranešėjas Wolfgang GREIF

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. liepos 12 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmens ir dalyvavimo. Tinkami krizės įveikimo sprendimai

(Nuomonė savo iniciatyva).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 26 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 85 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 8 susilaikius.

1.   Santrauka

| 1.1 | Finansų krizė jau pasiekė ir įmones. Norint ją įveikti taip, kad būtų atsižvelgta į visų suinteresuotųjų subjektų grupių – investuotojų, darbdavių, darbuotojų, regionų – interesus (taikant įvairius suinteresuotuosius subjektus įtraukiantį požiūrį), būtinos bendros pastangos ir bendri tikslai (pavyzdžiui, ilgalaikio įmonės vystymosi), pasitikėjimu grįstas socialinis dialogas ir pozityvus požiūris. EESRK norėtų paskatinti ieškoti naujų būdų sprendžiant nurodytus klausimus, kartu apsvarstant galimybes, susijusias su ES įmonių valdymo sistema. |
| --- | --- |

1.1

Finansų krizė jau pasiekė ir įmones. Norint ją įveikti taip, kad būtų atsižvelgta į visų suinteresuotųjų subjektų grupių – investuotojų, darbdavių, darbuotojų, regionų – interesus (taikant įvairius suinteresuotuosius subjektus įtraukiantį požiūrį), būtinos bendros pastangos ir bendri tikslai (pavyzdžiui, ilgalaikio įmonės vystymosi), pasitikėjimu grįstas socialinis dialogas ir pozityvus požiūris. EESRK norėtų paskatinti ieškoti naujų būdų sprendžiant nurodytus klausimus, kartu apsvarstant galimybes, susijusias su ES įmonių valdymo sistema.

| 1.2 | EESRK įsitikinęs, kad „geras“, o tuo pačiu ir „tvarus“ įmonių valdymas turi būti kuriamas pasitelkiant vidaus rinkoje išbandytas ir patikrintas teisines struktūras ir darbuotojų dalyvavimo praktiką, pagrįstą darbuotojų informavimu, konsultavimusi su jais ir, atitinkamais atvejais, jų dalyvavimu priimant sprendimus. |
| --- | --- |

1.2

EESRK įsitikinęs, kad „geras“, o tuo pačiu ir „tvarus“ įmonių valdymas turi būti kuriamas pasitelkiant vidaus rinkoje išbandytas ir patikrintas teisines struktūras ir darbuotojų dalyvavimo praktiką, pagrįstą darbuotojų informavimu, konsultavimusi su jais ir, atitinkamais atvejais, jų dalyvavimu priimant sprendimus.

| 1.3 | Tvarumas turi būti grindžiamas ekonominio veiksmingumo derinimu su socialiniais ir ekologiniais tikslais. Reikia, kad įmonė būtų suvokiama kaip institucija, kurioje įvairūs suinteresuotieji subjektai bendradarbiauja ir kurioje visi dalyviai bendrai siekia ilgalaikės verslo perspektyvos, ekonominio konkurencingumo ir socialinės pusiausvyros ir orientuoja savo veiklą į tai. EESRK šiuo tikslu pradeda dialogą apie tvarios įmonės valdymo koncepciją. Be kitų aspektų, tai apima ir būtinybę gerbti darbuotojų nuomonę priimant sprendimus įmonėje. |
| --- | --- |

1.3

Tvarumas turi būti grindžiamas ekonominio veiksmingumo derinimu su socialiniais ir ekologiniais tikslais. Reikia, kad įmonė būtų suvokiama kaip institucija, kurioje įvairūs suinteresuotieji subjektai bendradarbiauja ir kurioje visi dalyviai bendrai siekia ilgalaikės verslo perspektyvos, ekonominio konkurencingumo ir socialinės pusiausvyros ir orientuoja savo veiklą į tai. EESRK šiuo tikslu pradeda dialogą apie tvarios įmonės valdymo koncepciją. Be kitų aspektų, tai apima ir būtinybę gerbti darbuotojų nuomonę priimant sprendimus įmonėje.

| 1.4 | Taikant šią koncepciją galima sėkmingai valdyti įmones, jei valdymas grindžiamas sąžiningų santykių tarp darbuotojų, valdybos ir įmonės savininkų principu, taip visiems suinteresuotiesiems subjektams užtikrinant galimybę tikslingai ir laikantis į problemų sprendimą orientuoto požiūrio bei nebandant pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus, kartu spręsti su permainomis įmonėje susijusius klausimus. Jau dabar egzistuoja nemažai instrumentų, užtikrinančių privalomą darbuotojų atstovų dalyvavimą nacionaliniu ir Europos lygmeniu, kuriais derėtų veiksmingai naudotis. Įrodyta, kad taikant tokį požiūrį, galima geriau numatyti ir įveikti restruktūrizavimo pasekmes įmonėje, ypač krizės laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.4

Taikant šią koncepciją galima sėkmingai valdyti įmones, jei valdymas grindžiamas sąžiningų santykių tarp darbuotojų, valdybos ir įmonės savininkų principu, taip visiems suinteresuotiesiems subjektams užtikrinant galimybę tikslingai ir laikantis į problemų sprendimą orientuoto požiūrio bei nebandant pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus, kartu spręsti su permainomis įmonėje susijusius klausimus. Jau dabar egzistuoja nemažai instrumentų, užtikrinančių privalomą darbuotojų atstovų dalyvavimą nacionaliniu ir Europos lygmeniu, kuriais derėtų veiksmingai naudotis. Įrodyta, kad taikant tokį požiūrį, galima geriau numatyti ir įveikti restruktūrizavimo pasekmes įmonėje, ypač krizės laikotarpiu.

| 1.5 | EESRK nuomone, tam, kad praktikoje būtų įdiegtas ir įtvirtintas šis principas, Europos politikos formuotojai, atsižvelgdami į savo įgaliojimus kuriant vidaus rinką ir nesikišdami į nacionalines kompetencijos sritis, turėtų sukurti atitinkamų paskatų ir tobulinti tam reikalingą Europos teisinę bazę. Atsižvelgdamas į tai, EESRK siūlo europinę pagrindinę teisę į darbuotojų dalyvavimą įgyvendinti nacionalinėje teisėje ir geriau ją suformuluoti Europos teisėje. |
| --- | --- |

1.5

EESRK nuomone, tam, kad praktikoje būtų įdiegtas ir įtvirtintas šis principas, Europos politikos formuotojai, atsižvelgdami į savo įgaliojimus kuriant vidaus rinką ir nesikišdami į nacionalines kompetencijos sritis, turėtų sukurti atitinkamų paskatų ir tobulinti tam reikalingą Europos teisinę bazę. Atsižvelgdamas į tai, EESRK siūlo europinę pagrindinę teisę į darbuotojų dalyvavimą įgyvendinti nacionalinėje teisėje ir geriau ją suformuluoti Europos teisėje.

| 1.6 | Taigi darbuotojų galimybės dalyvauti priimant sprendimus apie strateginius įmonės ketinimus turėtų tapti neatsiejama Europos bendrovių teisės dalimi. Artimiausioje ateityje Europos Komisija ketina šią teisę toliau plėtoti. Be to, remiantis jau taikomais standartais, ES teisės aktuose reikėtų apjungti ir apibendrinti darbuotojų dalyvavimą reglamentuojančias nuostatas ir visų pirma suderinti informavimo, konsultavimosi ir dalyvavimo sąvokas. |
| --- | --- |

1.6

Taigi darbuotojų galimybės dalyvauti priimant sprendimus apie strateginius įmonės ketinimus turėtų tapti neatsiejama Europos bendrovių teisės dalimi. Artimiausioje ateityje Europos Komisija ketina šią teisę toliau plėtoti. Be to, remiantis jau taikomais standartais, ES teisės aktuose reikėtų apjungti ir apibendrinti darbuotojų dalyvavimą reglamentuojančias nuostatas ir visų pirma suderinti informavimo, konsultavimosi ir dalyvavimo sąvokas.

| 1.7 | Preliminariai naują šių diskusijų etapą žymi 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija. Didžioji dauguma ragina nustatyti teisinę sistemą ir būtiniausius standartus vykdant restruktūrizaciją, kad būtų galima sumažinti socialines ir ekonomines išlaidas ir skatinti pasirengimą pokyčiams. Tam bus reikalingi įsipareigojimai strateginiam planui parengti ir prevenciniams veiksmams imtis ugdymo ir mokymo srityje, taip pat priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas ir darbo jėgą vykstant restruktūrizacijai, ir nuostatos, skatinančios restruktūrizacijos atveju įmones imtis bendrų prevencinių veiksmų su regioninėmis įstaigomis (visų pirma, valdžios institucijomis ir darbo biržomis) ir vietinėmis tiekimo grandinėmis. |
| --- | --- |

1.7

Preliminariai naują šių diskusijų etapą žymi 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija. Didžioji dauguma ragina nustatyti teisinę sistemą ir būtiniausius standartus vykdant restruktūrizaciją, kad būtų galima sumažinti socialines ir ekonomines išlaidas ir skatinti pasirengimą pokyčiams. Tam bus reikalingi įsipareigojimai strateginiam planui parengti ir prevenciniams veiksmams imtis ugdymo ir mokymo srityje, taip pat priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas ir darbo jėgą vykstant restruktūrizacijai, ir nuostatos, skatinančios restruktūrizacijos atveju įmones imtis bendrų prevencinių veiksmų su regioninėmis įstaigomis (visų pirma, valdžios institucijomis ir darbo biržomis) ir vietinėmis tiekimo grandinėmis.

2.   Įžanga

| 2.1 | Pateiktoje nuomonėje EESRK siekia parodyti, kaip įmonės ir investuotojai kartu su savo darbuotojais gali priimti darnius ir tvarius sprendimus, skirtus finansų ir ekonomikos krizei įveikti ir klimato kaitos problemai spręsti. Nuomonėje taip pat nurodoma, kokių visuomeninių ir teisinių sąlygų šiems subjektams reikia ir kokiose srityse šiuo tikslu gali prireikti patobulinti Europos teisinę sistemą, atsižvelgiant į padėties ir taisyklių įvairovę nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

2.1

Pateiktoje nuomonėje EESRK siekia parodyti, kaip įmonės ir investuotojai kartu su savo darbuotojais gali priimti darnius ir tvarius sprendimus, skirtus finansų ir ekonomikos krizei įveikti ir klimato kaitos problemai spręsti. Nuomonėje taip pat nurodoma, kokių visuomeninių ir teisinių sąlygų šiems subjektams reikia ir kokiose srityse šiuo tikslu gali prireikti patobulinti Europos teisinę sistemą, atsižvelgiant į padėties ir taisyklių įvairovę nacionaliniu lygmeniu.

| 2.2 | Į ilgalaikį vystymą orientuotas įmonės valdymas remiasi teisiškai užtikrintu ir pasitikėjimu grindžiamu įmonės valdybos ir darbuotojų dialogu. EESRK nuomone, politinis susitarimas šiuo klausimu tarp vyriausybių, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės yra giliai įtvirtintas Europos integracijos istorijoje. Privalomas darbuotojų dalyvavimas ekonominėje veikloje – tai įtvirtinta ir daugelyje Europos direktyvų – yra neatsiejamas visuomeniškai atsakingos ekonominės veiklos elementas. Europos įmonėse ir bendrovėse veikia tūkstančiai suinteresuotųjų subjektų, o beveik 1 000 Europos įmonių tarybų veikloje dalyvauja apie 17 000 suinteresuotųjų subjektų – tai rodo, kad šis dalyvavimu pagrįstas įmonių valdymo principas yra taikomas praktikoje. |
| --- | --- |

2.2

Į ilgalaikį vystymą orientuotas įmonės valdymas remiasi teisiškai užtikrintu ir pasitikėjimu grindžiamu įmonės valdybos ir darbuotojų dialogu. EESRK nuomone, politinis susitarimas šiuo klausimu tarp vyriausybių, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės yra giliai įtvirtintas Europos integracijos istorijoje. Privalomas darbuotojų dalyvavimas ekonominėje veikloje – tai įtvirtinta ir daugelyje Europos direktyvų – yra neatsiejamas visuomeniškai atsakingos ekonominės veiklos elementas. Europos įmonėse ir bendrovėse veikia tūkstančiai suinteresuotųjų subjektų, o beveik 1 000 Europos įmonių tarybų veikloje dalyvauja apie 17 000 suinteresuotųjų subjektų – tai rodo, kad šis dalyvavimu pagrįstas įmonių valdymo principas yra taikomas praktikoje.

| 2.3 | Šį politinį susitarimą atspindi įvairūs skirtingais istorijos laikotarpiais priimti Europos teisės šaltiniai. Pagal ES teisės aktus, darbuotojų informavimas ir konsultavimasis su jais privalomas ne tik nacionaliniu lygmeniu, įskaitant ir MVĮ sektorių (1) – bet ir tarpvalstybiniu lygmeniu (2), kur darbuotojai taip pat naudojasi galimybe dalyvauti priimant sprendimus įmonėje – tai įprastas dalykas Europos bendrovėse (EB) ir kooperacinėse bendrovėse (3). Darbuotojų informavimas ir konsultavimasis su jais privalomas ir pagal daugelį kitų ES direktyvų (4), įskaitant ir darbo saugos ir sveikatos apsaugos sritį bei pagal Europos įmonių teisę. ES Pagrindinių teisių chartijos 27 straipsnyje įtvirtinta asmens pagrindinė teisė gauti informaciją ir teisė į konsultavimąsi yra teisiškai privaloma Bendrijos pirminės teisės dalis. Todėl akivaizdu, kad privalomas darbuotojų dalyvavimas ekonominėje veikloje priskirtinas prie pagrindinių Europos demokratijos teisinės bazės elementų. |
| --- | --- |

2.3

Šį politinį susitarimą atspindi įvairūs skirtingais istorijos laikotarpiais priimti Europos teisės šaltiniai. Pagal ES teisės aktus, darbuotojų informavimas ir konsultavimasis su jais privalomas ne tik nacionaliniu lygmeniu, įskaitant ir MVĮ sektorių (1) – bet ir tarpvalstybiniu lygmeniu (2), kur darbuotojai taip pat naudojasi galimybe dalyvauti priimant sprendimus įmonėje – tai įprastas dalykas Europos bendrovėse (EB) ir kooperacinėse bendrovėse (3). Darbuotojų informavimas ir konsultavimasis su jais privalomas ir pagal daugelį kitų ES direktyvų (4), įskaitant ir darbo saugos ir sveikatos apsaugos sritį bei pagal Europos įmonių teisę. ES Pagrindinių teisių chartijos 27 straipsnyje įtvirtinta asmens pagrindinė teisė gauti informaciją ir teisė į konsultavimąsi yra teisiškai privaloma Bendrijos pirminės teisės dalis. Todėl akivaizdu, kad privalomas darbuotojų dalyvavimas ekonominėje veikloje priskirtinas prie pagrindinių Europos demokratijos teisinės bazės elementų.

| 2.4 | Ne tik ekonominės naudos labui, bet ir visų pirma siekiant užtikrinti visuomeninę sanglaudą Europoje, reikia sustiprinti šį esamą ir ekonominėje kasdienybėje veiksmingą išteklių, kad būtų galima įveikti dabartinę krizę. Nes įmonės, dirbančios ne tik savo investuotojų naudai, tačiau turinčios prisidėti ir prie visuomenės gerovės kūrimo, šiuo metu veikia mažiau užtikrintomis sąlygomis nei anksčiau:






  — | Atsižvelgiant į poreikį konkuruoti pasaulinėje rinkoje, pridėtinės vertės kūrimo grandinės tapo labiau transnacionalinėmis. Dėl šios priežasties įmonių valdymas tapo sudėtingesnis. Restruktūrizavimo arba įmonių perkėlimo atvejais su tuo susijusiems asmenims, ypač darbuotojams, tampa vis sunkiau suvokti, kas vyksta. |
| --- | --- | --- |

2.4

Ne tik ekonominės naudos labui, bet ir visų pirma siekiant užtikrinti visuomeninę sanglaudą Europoje, reikia sustiprinti šį esamą ir ekonominėje kasdienybėje veiksmingą išteklių, kad būtų galima įveikti dabartinę krizę. Nes įmonės, dirbančios ne tik savo investuotojų naudai, tačiau turinčios prisidėti ir prie visuomenės gerovės kūrimo, šiuo metu veikia mažiau užtikrintomis sąlygomis nei anksčiau:

—

Atsižvelgiant į poreikį konkuruoti pasaulinėje rinkoje, pridėtinės vertės kūrimo grandinės tapo labiau transnacionalinėmis. Dėl šios priežasties įmonių valdymas tapo sudėtingesnis. Restruktūrizavimo arba įmonių perkėlimo atvejais su tuo susijusiems asmenims, ypač darbuotojams, tampa vis sunkiau suvokti, kas vyksta.

| — | Įmones finansuojantys finansiniai investuotojai pirmiausia siekia trumpalaikio pelno ir riboja įmonės ilgalaikio vystymosi perspektyvą. Tai nepaprastai apsunkina pasitikėjimu grindžiamus santykius įmonėje su jos darbuotojais. |
| --- | --- |

—

Įmones finansuojantys finansiniai investuotojai pirmiausia siekia trumpalaikio pelno ir riboja įmonės ilgalaikio vystymosi perspektyvą. Tai nepaprastai apsunkina pasitikėjimu grindžiamus santykius įmonėje su jos darbuotojais.

| — | Norint pasiekti plataus užmojo klimato tikslų reikalingos inovacijos ir visiškai nauji produktai ir paslaugos. Daugeliu atvejų tai reikalauja radikalių struktūrinių pokyčių, kurie sukuria didelę įtampą juos patiriantiems darbuotojams ir įmonėms ir kelia jiems naujus darbo iššūkius. |
| --- | --- |

—

Norint pasiekti plataus užmojo klimato tikslų reikalingos inovacijos ir visiškai nauji produktai ir paslaugos. Daugeliu atvejų tai reikalauja radikalių struktūrinių pokyčių, kurie sukuria didelę įtampą juos patiriantiems darbuotojams ir įmonėms ir kelia jiems naujus darbo iššūkius.

| — | Remiantis Europos įmonių ir finansų rinkų teise, įmonės šiandien vis labiau nevaržomai juda Europoje kirsdamos vidines jos sienas. Todėl nacionalinės darbuotojų dalyvavimo valdyboje teisės ir pasitikėjimu paremtas bendradarbiavimas gali būti ignoruojami, jei jie savo ruožtu neįgaus tarpvalstybinio pobūdžio. |
| --- | --- |

—

Remiantis Europos įmonių ir finansų rinkų teise, įmonės šiandien vis labiau nevaržomai juda Europoje kirsdamos vidines jos sienas. Todėl nacionalinės darbuotojų dalyvavimo valdyboje teisės ir pasitikėjimu paremtas bendradarbiavimas gali būti ignoruojami, jei jie savo ruožtu neįgaus tarpvalstybinio pobūdžio.

| 2.5 | Visi šie faktai tik pabrėžia, kad reikia užkirstų kelią įmonių vertybių nepaisymui siekiant trumpalaikių tikslų. Todėl būtina nurodyti būdus, kaip Europos politika galėtų pakeisti vyraujančią vienpusišką tendenciją įtvirtinti tik akcininkams naudingą skaidrumą įmonėse ir suformuoti platesnį supratimą apie „įmonę kaip tvarią bendrovę“, kuris sudarytų sąlygas ilgalaikiam įmonės vystymuisi (5). |
| --- | --- |

2.5

Visi šie faktai tik pabrėžia, kad reikia užkirstų kelią įmonių vertybių nepaisymui siekiant trumpalaikių tikslų. Todėl būtina nurodyti būdus, kaip Europos politika galėtų pakeisti vyraujančią vienpusišką tendenciją įtvirtinti tik akcininkams naudingą skaidrumą įmonėse ir suformuoti platesnį supratimą apie „įmonę kaip tvarią bendrovę“, kuris sudarytų sąlygas ilgalaikiam įmonės vystymuisi (5).

| 2.6 | Krizių valdymas, ilgalaikė perspektyva, geras įmonių valdymas, gebėjimas diegti naujoves ir pasitikėjimu grindžiamas darbdavių ir darbuotojų bendradarbiavimas, paremtas privalomo dalyvavimo priimant sprendimus teisėmis, yra vienos ir tos pačios Europos ateičiai skirtos koncepcijos elementai. EESRK rekomenduoja įdiegti ir sutvirtinti „tvarios bendrovės“ koncepciją, kaip naują Europos politikos modelį. Taip būtų sudarytos sąlygos nauų teisės aktų priėmimui bei ekonominių ir politinių priemonių kūrimui, kad būtų sustiprinta praktinę veiklą vykdančių subjektų motyvacija ir nustatytos tvaraus įmonių valdymo gairės. Būtina susitarti dėl įvairių „tvarios bendrovės“ elementų. Konkretus jų įgyvendinimas turi atitikti padėtį įmonėje. Įgyvendinant praktikoje, kiekvienoje šalyje ši padėtis bus skirtinga. |
| --- | --- |

2.6

Krizių valdymas, ilgalaikė perspektyva, geras įmonių valdymas, gebėjimas diegti naujoves ir pasitikėjimu grindžiamas darbdavių ir darbuotojų bendradarbiavimas, paremtas privalomo dalyvavimo priimant sprendimus teisėmis, yra vienos ir tos pačios Europos ateičiai skirtos koncepcijos elementai. EESRK rekomenduoja įdiegti ir sutvirtinti „tvarios bendrovės“ koncepciją, kaip naują Europos politikos modelį. Taip būtų sudarytos sąlygos nauų teisės aktų priėmimui bei ekonominių ir politinių priemonių kūrimui, kad būtų sustiprinta praktinę veiklą vykdančių subjektų motyvacija ir nustatytos tvaraus įmonių valdymo gairės. Būtina susitarti dėl įvairių „tvarios bendrovės“ elementų. Konkretus jų įgyvendinimas turi atitikti padėtį įmonėje. Įgyvendinant praktikoje, kiekvienoje šalyje ši padėtis bus skirtinga.

3.   „Tvarios bendrovės“ modelis

| 3.1 | Taikant „tvarios bendrovės“ (6) (angl. sustainable company) modelį, yra įmanoma Europos politikos reikalavimus paversti integruotu įmonės valdymo metodu, kuriame ekonominio veiksmingumo tikslai nuoseklioje koncepcijoje derinami su socialiniais ir ekonominiais tikslais. Tvari bendrovė grindžiama idėja, kad įmonės yra „socialinės organizacijos“, kuriose būtina gerbti darbuotojų nuomonę. Tokiu būdu įmonėje priimamus sprendimus gali numatyti abi šalys, taip pat ir klientai. Tokios įmonės yra atsparesnės įsikišimui iš išorės, kai siekiama vien trumpalaikio pelno. |
| --- | --- |

3.1

Taikant „tvarios bendrovės“ (6) (angl. sustainable company) modelį, yra įmanoma Europos politikos reikalavimus paversti integruotu įmonės valdymo metodu, kuriame ekonominio veiksmingumo tikslai nuoseklioje koncepcijoje derinami su socialiniais ir ekonominiais tikslais. Tvari bendrovė grindžiama idėja, kad įmonės yra „socialinės organizacijos“, kuriose būtina gerbti darbuotojų nuomonę. Tokiu būdu įmonėje priimamus sprendimus gali numatyti abi šalys, taip pat ir klientai. Tokios įmonės yra atsparesnės įsikišimui iš išorės, kai siekiama vien trumpalaikio pelno.

| 3.2 | Tvarią bendrovę apibūdina šie pagrindiniai elementai (7):






  1) | Koncepcija remiasi įvairius suinteresuotuosius subjektus įtraukiančiu požiūriu: įmonės savininkai dirba kartu su kitais svarbiais subjektais, pavyzdžiui, darbuotojais, arba regionų, kuriuose įmonė vykdo veiklą, subjektais. |
| --- | --- | --- |

3.2

Tvarią bendrovę apibūdina šie pagrindiniai elementai (7):

1)

Koncepcija remiasi įvairius suinteresuotuosius subjektus įtraukiančiu požiūriu: įmonės savininkai dirba kartu su kitais svarbiais subjektais, pavyzdžiui, darbuotojais, arba regionų, kuriuose įmonė vykdo veiklą, subjektais.

| 2) | Darbuotojai ir valdyba bendromis pastangomis apibrėžia įmonės tikslus ir jų įgyvendinimo būdus, nebandydami pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus. Šiame darbe jie gali naudotis įvairiomis egzistuojančiomis darbuotojų dalyvavimo formomis, kurios pasiteisino praktikoje. |
| --- | --- |

2)

Darbuotojai ir valdyba bendromis pastangomis apibrėžia įmonės tikslus ir jų įgyvendinimo būdus, nebandydami pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus. Šiame darbe jie gali naudotis įvairiomis egzistuojančiomis darbuotojų dalyvavimo formomis, kurios pasiteisino praktikoje.

| 3) | Įmonės valdymas yra orientuotas į ilgalaikę perspektyvą. Įmonės tikslų apibūdinimas yra suderintas su tvarumo tikslais. |
| --- | --- |

3)

Įmonės valdymas yra orientuotas į ilgalaikę perspektyvą. Įmonės tikslų apibūdinimas yra suderintas su tvarumo tikslais.

| 4) | Siekdami tvaraus bendrovės valdymo vadovai turi turėti visapusišką informaciją apie įmonę. Atskaitomybės sistemos reikalavimai privalo apimti įvairius tvaraus įmonės valdymo aspektus (8). |
| --- | --- |

4)

Siekdami tvaraus bendrovės valdymo vadovai turi turėti visapusišką informaciją apie įmonę. Atskaitomybės sistemos reikalavimai privalo apimti įvairius tvaraus įmonės valdymo aspektus (8).

| 5) | Vadybininkų ir vadovų atlyginimas turi būti susietas su pastangomis sėkmingai įgyvendinti tvarumo tikslus. Tai apima ir socialines priemones, pavyzdžiui, susijusias su darbo saugos ir sveikatos apsaugos sritimis, profesiniu ir tęstiniu mokymu arba lygiomis galimybėmis. |
| --- | --- |

5)

Vadybininkų ir vadovų atlyginimas turi būti susietas su pastangomis sėkmingai įgyvendinti tvarumo tikslus. Tai apima ir socialines priemones, pavyzdžiui, susijusias su darbo saugos ir sveikatos apsaugos sritimis, profesiniu ir tęstiniu mokymu arba lygiomis galimybėmis.

| 6) | Tvariai bendrovei reikalingi tokie investuotojai, kuriuos labiau domina į ilgalaikį pelną orientuoti tikslai. |
| --- | --- |

6)

Tvariai bendrovei reikalingi tokie investuotojai, kuriuos labiau domina į ilgalaikį pelną orientuoti tikslai.

| 3.3 | Tvari bendrovė sėkmingai veikti gali tik taikydama tam tikrą valdymo metodą: „sąžiningų santykių“ principą. Visiems suinteresuotiesiems subjektams (vadovams, darbuotojų atstovams, investuotojams ir susijusiems regionams) sudaroma galimybė tikslingai ir laikantis į problemų sprendimą orientuoto požiūrio ir nebandant pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus, kartu spręsti su permainomis įmonėje susijusius klausimus. Taikant tokį požiūrį, galima geriau numatyti ir įveikti restruktūrizavimo padarinius, ypač krizės laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.3

Tvari bendrovė sėkmingai veikti gali tik taikydama tam tikrą valdymo metodą: „sąžiningų santykių“ principą. Visiems suinteresuotiesiems subjektams (vadovams, darbuotojų atstovams, investuotojams ir susijusiems regionams) sudaroma galimybė tikslingai ir laikantis į problemų sprendimą orientuoto požiūrio ir nebandant pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus, kartu spręsti su permainomis įmonėje susijusius klausimus. Taikant tokį požiūrį, galima geriau numatyti ir įveikti restruktūrizavimo padarinius, ypač krizės laikotarpiu.

| 3.4 | Įmonių pardavimo ir perėmimų atvejais ši „sąžiningų santykių“ koncepcija remiasi privalomais suinteresuotųjų šalių susitarimais dėl ilgalaikės verslo perspektyvos, taip pat socialiniu matmeniu, kad būtų kiek įmanoma išsaugota įmonės darbo aplinka ir darbo vietos. Ypač tarpvalstybinio įmonių arba įmonių dalių pirkimo ir pardavimo atvejais ir vykdant restruktūrizaciją, reikia remtis šiais pagrindiniais punktais:






  — | parengti aiškią ilgalaikę įmonės valdymo ir pramoninę strategiją; |
| --- | --- | --- |

3.4

Įmonių pardavimo ir perėmimų atvejais ši „sąžiningų santykių“ koncepcija remiasi privalomais suinteresuotųjų šalių susitarimais dėl ilgalaikės verslo perspektyvos, taip pat socialiniu matmeniu, kad būtų kiek įmanoma išsaugota įmonės darbo aplinka ir darbo vietos. Ypač tarpvalstybinio įmonių arba įmonių dalių pirkimo ir pardavimo atvejais ir vykdant restruktūrizaciją, reikia remtis šiais pagrindiniais punktais:

—

parengti aiškią ilgalaikę įmonės valdymo ir pramoninę strategiją;

| — | užtikrinti konkrečias garantijas dėl investicijų, įmonės darbo aplinkos ir darbo vietų išsaugojimo; |
| --- | --- |

—

užtikrinti konkrečias garantijas dėl investicijų, įmonės darbo aplinkos ir darbo vietų išsaugojimo;

| — | restruktūrizavimo atveju apsvarstyti visas atleidimo iš darbo alternatyvas; |
| --- | --- |

—

restruktūrizavimo atveju apsvarstyti visas atleidimo iš darbo alternatyvas;

| — | užtikrinti jau pasiektų socialinių laimėjimų ir kolektyvinių sutarčių išsaugojimą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti jau pasiektų socialinių laimėjimų ir kolektyvinių sutarčių išsaugojimą;

| — | užtikrinti galimybę patikrinti, ar susitarimai ir įsipareigojimai iš tikrųjų įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

užtikrinti galimybę patikrinti, ar susitarimai ir įsipareigojimai iš tikrųjų įgyvendinti.

| 3.5 | Tvarios bendrovės kūrimas yra neatsiejamas nuo privalomo darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir, atitinkamais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu. Su tuo susijusi patirtis parodė, kad šalims, turinčioms tvirtas darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus teises ir veiksmingus socialinių partnerių santykius, pavyko geriau įveikti pastarąją krizę nei kitoms šalims. Kad būtų galima jomis sėkmingai naudotis siekiant ilgalaikio įmonės vystymosi, reikia, kad Europos politikos formuotojai, atsižvelgdami į savo įgaliojimus kuriant vidaus rinką, įmonių valdymo srityje sukurtų atitinkamas paskatas ir numatytų teisines prievoles. |
| --- | --- |

3.5

Tvarios bendrovės kūrimas yra neatsiejamas nuo privalomo darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir, atitinkamais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu. Su tuo susijusi patirtis parodė, kad šalims, turinčioms tvirtas darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus teises ir veiksmingus socialinių partnerių santykius, pavyko geriau įveikti pastarąją krizę nei kitoms šalims. Kad būtų galima jomis sėkmingai naudotis siekiant ilgalaikio įmonės vystymosi, reikia, kad Europos politikos formuotojai, atsižvelgdami į savo įgaliojimus kuriant vidaus rinką, įmonių valdymo srityje sukurtų atitinkamas paskatas ir numatytų teisines prievoles.

4.   Reikalingi veiksmai Europos lygmeniu – politinės rekomendacijos

4.1   Teisinės sistemos tobulinimas vadovaujantis tvaraus įmonių valdymo koncepcija

| 4.1.1 | Europoje turi apsimokėti dirbti, investuoti ir vykdyti verslą. Tvarios bendrovės koncepcija yra tam tinkamas sprendimas. Įgyvendinant šią koncepciją ekonominių, socialinių ir ekologinių tikslų siekiama tuo pačiu ilgalaikiu pagrindu. Tokia įmonė valdoma laikantis „sąžiningų santykių“ principo, pagal kurį pokyčiai laikomi visų jėgų reikalaujančiais ir vertingais uždaviniais, o socialinių pasiekimų ir darbuotojų teisių svarba nekelia jokių abejonių. |
| --- | --- |

4.1.1

Europoje turi apsimokėti dirbti, investuoti ir vykdyti verslą. Tvarios bendrovės koncepcija yra tam tinkamas sprendimas. Įgyvendinant šią koncepciją ekonominių, socialinių ir ekologinių tikslų siekiama tuo pačiu ilgalaikiu pagrindu. Tokia įmonė valdoma laikantis „sąžiningų santykių“ principo, pagal kurį pokyčiai laikomi visų jėgų reikalaujančiais ir vertingais uždaviniais, o socialinių pasiekimų ir darbuotojų teisių svarba nekelia jokių abejonių.

| 4.1.2 | EESRK yra įsitikinęs, kad Europos politikos formuotojai toliau turi stiprinti svarbiausių versle dalyvaujančių grupių bendravimo pagrindą, ir palankiai vertintų naujas Europos Komisijos iniciatyvas, kurių tikslas būtų, atsižvelgiant į Europoje jau užtikrintus darbuotojų dalyvavimo standartus, pritaikyti darbuotojų ir jų atstovų dalyvavimo priimant sprendimus teises prie esamų sąlygų vidaus rinkoje ir jas stiprinti. Tai apima ir teisėkūros iniciatyvas, reikalingas norint patobulinti praktinio naujai apibrėžtos koncepcijos įgyvendinimo pagrindines sąlygas. |
| --- | --- |

4.1.2

EESRK yra įsitikinęs, kad Europos politikos formuotojai toliau turi stiprinti svarbiausių versle dalyvaujančių grupių bendravimo pagrindą, ir palankiai vertintų naujas Europos Komisijos iniciatyvas, kurių tikslas būtų, atsižvelgiant į Europoje jau užtikrintus darbuotojų dalyvavimo standartus, pritaikyti darbuotojų ir jų atstovų dalyvavimo priimant sprendimus teises prie esamų sąlygų vidaus rinkoje ir jas stiprinti. Tai apima ir teisėkūros iniciatyvas, reikalingas norint patobulinti praktinio naujai apibrėžtos koncepcijos įgyvendinimo pagrindines sąlygas.

| 4.1.3 | Įmonės, kurioje sąžiningų santykių principas yra įprastas dalykas, gali ypač gerai numatyti ir įveikti struktūrinių pokyčių pasekmes. Todėl ekonomiškai taip pat prasminga stiprinti darbuotojų vaidmenį rengiantis pokyčiams ir juos įveikiant. Šiuo tikslu reikia patobulinti Europos teisės sistemą. Vadovaujantis strategijos „Europa 2020“ tvarumo strategija, tokiomis priemonėmis būtų stiprinamas svarbiausių versle dalyvaujančių grupių bendravimas ir tai labai prisidėtų prie demokratijos Europoje stiprinimo ir Europos ekonomikos konkurencingumo sėkmės. |
| --- | --- |

4.1.3

Įmonės, kurioje sąžiningų santykių principas yra įprastas dalykas, gali ypač gerai numatyti ir įveikti struktūrinių pokyčių pasekmes. Todėl ekonomiškai taip pat prasminga stiprinti darbuotojų vaidmenį rengiantis pokyčiams ir juos įveikiant. Šiuo tikslu reikia patobulinti Europos teisės sistemą. Vadovaujantis strategijos „Europa 2020“ tvarumo strategija, tokiomis priemonėmis būtų stiprinamas svarbiausių versle dalyvaujančių grupių bendravimas ir tai labai prisidėtų prie demokratijos Europoje stiprinimo ir Europos ekonomikos konkurencingumo sėkmės.

4.2   Europos darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus teisių apibendrinimas ir įgyvendinimas

| 4.2.1 | Siekiant gerinti įsisteigimo laisvę ir įmonių judumą vidaus rinkoje, nuolat tobulinama Europos įmonių teisė. Europos lygmeniu sukuriama vis daugiau įmonių valdymo taisyklių. EESRK mano, kad būtina raginti Europos politikus Europoje galiojančiuose įstatymuose visiems svarbiems verslo dalyviams – įmonėms, investuotojams ir darbuotojams – užtikrinti tas pačias veiklos galimybes nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu (9). Negalima, kad Europos Komisijos pažadėtas Europos direktyvų dėl privalomo darbuotojų dalyvavimo būklės įvertinimas taptų pretekstu nesiimti esminių politinių iniciatyvų. Šiuo atžvilgiu EESRK pritaria Europos Parlamentui, kad reikalingos naujos politinės pastangos, kurių tikslas stiprinti darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus darbo vietoje ir įmonėje galimybes tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

4.2.1

Siekiant gerinti įsisteigimo laisvę ir įmonių judumą vidaus rinkoje, nuolat tobulinama Europos įmonių teisė. Europos lygmeniu sukuriama vis daugiau įmonių valdymo taisyklių. EESRK mano, kad būtina raginti Europos politikus Europoje galiojančiuose įstatymuose visiems svarbiems verslo dalyviams – įmonėms, investuotojams ir darbuotojams – užtikrinti tas pačias veiklos galimybes nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu (9). Negalima, kad Europos Komisijos pažadėtas Europos direktyvų dėl privalomo darbuotojų dalyvavimo būklės įvertinimas taptų pretekstu nesiimti esminių politinių iniciatyvų. Šiuo atžvilgiu EESRK pritaria Europos Parlamentui, kad reikalingos naujos politinės pastangos, kurių tikslas stiprinti darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus darbo vietoje ir įmonėje galimybes tarpvalstybiniu mastu.

| 4.2.2 | Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, jog svarbu nacionaliniuose teisės aktuose įgyvendinti ir ES teisėje geriau suformuluoti europinę pagrindinę teisę į darbuotojų dalyvavimą, visų pirma ES teisės aktuose apibendrinti taisykles dėl privalomo darbuotojų dalyvavimo remiantis jau pasiekta pažanga (10).






  — | Europos Parlamentas neseniai užsakė tyrimą, kuriame rekomenduojama ES Informavimo ir konsultavimo pagrindų direktyvą (2002/14/EB) papildyti tokiu darbuotojų atstovų dalyvavimu įmonių valdyboje. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, jog svarbu nacionaliniuose teisės aktuose įgyvendinti ir ES teisėje geriau suformuluoti europinę pagrindinę teisę į darbuotojų dalyvavimą, visų pirma ES teisės aktuose apibendrinti taisykles dėl privalomo darbuotojų dalyvavimo remiantis jau pasiekta pažanga (10).

—

Europos Parlamentas neseniai užsakė tyrimą, kuriame rekomenduojama ES Informavimo ir konsultavimo pagrindų direktyvą (2002/14/EB) papildyti tokiu darbuotojų atstovų dalyvavimu įmonių valdyboje.

| — | Šiuo metu galiojančios direktyvos dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių perdavimo atvejais (11), dėl informavimo ir konsultavimosi normų (12), dėl Europos darbo tarybų įsteigimo (13) ir dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus Europos bendrovėse ir Europos kooperacinėse bendrovėse (14) buvo priimtos skirtingu metu. EESRK ragina rimtai apsvarstyti, kokiu mastu galima būtų, šių aktų pagrindu parengus vieną suvestinę Europos pagrindų direktyvą, geriau suderinti bent jau informavimo ir konsultavimosi, bei, tam tikrais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus, sąvokų apibrėžtis. |
| --- | --- |

—

Šiuo metu galiojančios direktyvos dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių perdavimo atvejais (11), dėl informavimo ir konsultavimosi normų (12), dėl Europos darbo tarybų įsteigimo (13) ir dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus Europos bendrovėse ir Europos kooperacinėse bendrovėse (14) buvo priimtos skirtingu metu. EESRK ragina rimtai apsvarstyti, kokiu mastu galima būtų, šių aktų pagrindu parengus vieną suvestinę Europos pagrindų direktyvą, geriau suderinti bent jau informavimo ir konsultavimosi, bei, tam tikrais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus, sąvokų apibrėžtis.

| 4.2.3 | Tokios priemonės padėtų patobulinti Europos teisės sistemą. Europoje taptų paprasčiau investuoti, gaminti ir dirbti. Todėl EESRK labai palankiai vertina šiuos pasiūlymus ir tikisi, kad Europos institucijos nedelsdamos imsis aktyvių veiksmų įgyvendinti šiuos pasiūlymus.






  — | Tokiu būdu esamos privalomos darbuotojų dalyvavimo teisės būtų bendrai taikomos ir būsimuose teisės aktuose, ir jas būtų būtina įgyvendinti nacionalinėje teisėje (15). Tai užtikrintų didesnį teisinį tikrumą įmonėms. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Tokios priemonės padėtų patobulinti Europos teisės sistemą. Europoje taptų paprasčiau investuoti, gaminti ir dirbti. Todėl EESRK labai palankiai vertina šiuos pasiūlymus ir tikisi, kad Europos institucijos nedelsdamos imsis aktyvių veiksmų įgyvendinti šiuos pasiūlymus.

—

Tokiu būdu esamos privalomos darbuotojų dalyvavimo teisės būtų bendrai taikomos ir būsimuose teisės aktuose, ir jas būtų būtina įgyvendinti nacionalinėje teisėje (15). Tai užtikrintų didesnį teisinį tikrumą įmonėms.

| — | Taip būtų pasiekta ir esminių pokyčių siekiant didesnio derėjimo su Bendrijos teisės aktais. Darbuotojų dalyvavimo principas atsispindi daugelyje ES direktyvų. Jos buvo priimtos skirtingu laiku ir jose darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir, tam tikrais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus, sąvokų apibrėžtys skiriasi. |
| --- | --- |

—

Taip būtų pasiekta ir esminių pokyčių siekiant didesnio derėjimo su Bendrijos teisės aktais. Darbuotojų dalyvavimo principas atsispindi daugelyje ES direktyvų. Jos buvo priimtos skirtingu laiku ir jose darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir, tam tikrais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus, sąvokų apibrėžtys skiriasi.

| 4.2.4 | EESRK pasisako už tai, kad, atsižvelgiant į skirtingą susijusių klausimų pobūdį, būtų suvienodintos įvairių ES teisės aktuų nuostatos, reglamentuojančios darbuotojų dalyvavimą. Priimant sprendimą dėl šių teisių turinio, reikia vadovautis šiais teisės aktais: persvarstyta Direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos (visų pirma dėl informavimo ir konsultavimosi sąvokų bei struktūrinių pokyčių) ir Pagrindų direktyva 2002/14/EB dėl darbuotojų dalyvavimo Europos bendrovėje (dėl darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus). |
| --- | --- |

4.2.4

EESRK pasisako už tai, kad, atsižvelgiant į skirtingą susijusių klausimų pobūdį, būtų suvienodintos įvairių ES teisės aktuų nuostatos, reglamentuojančios darbuotojų dalyvavimą. Priimant sprendimą dėl šių teisių turinio, reikia vadovautis šiais teisės aktais: persvarstyta Direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos (visų pirma dėl informavimo ir konsultavimosi sąvokų bei struktūrinių pokyčių) ir Pagrindų direktyva 2002/14/EB dėl darbuotojų dalyvavimo Europos bendrovėje (dėl darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus).

| 4.2.5 | EESRK nuomone, visų šių priemonių atveju, Europos teisės aktai turi užtikrinti ir stiprinti esamas nacionalines darbuotojų dalyvavimo teises ir egzistuojančias Europos nuostatas. Tai visų pirma taikoma darbuotojų dalyvavimui valdyboje priimant sprendimus. Tačiau turint omeny padėties ir taisyklių įvairovę nacionaliniu lygmeniu, nepatartina ir būtų žalinga reikalauti taikyti vieną europinį darbuotojų dalyvavimo modelį.






  — | Būtina užtikrinti, kad dėl Europos teisės, kuri reglamentuoja registruotosios įmonės buveinės perkėlimą į kitą valstybę arba įmonių susijungimus bei nustato Europos bendrovių formas, nebūtų pradėta vengti dalyvauti priimant sprendimus valdybos lygmeniu. |
| --- | --- | --- |

4.2.5

EESRK nuomone, visų šių priemonių atveju, Europos teisės aktai turi užtikrinti ir stiprinti esamas nacionalines darbuotojų dalyvavimo teises ir egzistuojančias Europos nuostatas. Tai visų pirma taikoma darbuotojų dalyvavimui valdyboje priimant sprendimus. Tačiau turint omeny padėties ir taisyklių įvairovę nacionaliniu lygmeniu, nepatartina ir būtų žalinga reikalauti taikyti vieną europinį darbuotojų dalyvavimo modelį.

—

Būtina užtikrinti, kad dėl Europos teisės, kuri reglamentuoja registruotosios įmonės buveinės perkėlimą į kitą valstybę arba įmonių susijungimus bei nustato Europos bendrovių formas, nebūtų pradėta vengti dalyvauti priimant sprendimus valdybos lygmeniu.

| — | Yra akivaizdžių priežasčių bendrai pradėti taikyti privalomą darbuotojų dalyvavimą, kaip standartinį Europos įmonės teisės elementą, tačiau reikėtų gerbti nacionalinės bendrovių teisės įvairovę. |
| --- | --- |

—

Yra akivaizdžių priežasčių bendrai pradėti taikyti privalomą darbuotojų dalyvavimą, kaip standartinį Europos įmonės teisės elementą, tačiau reikėtų gerbti nacionalinės bendrovių teisės įvairovę.

4.3   Būtiniausių restruktūrizavimo standartų sukūrimas

| 4.3.1 | Atsižvelgiant į vis intensyviau vykdomą restruktūrizavimą (16) ir vis agresyvesnę įmonių finansavimo aplinką, EESRK mano, kad nacionaliniu ir Europos lygmeniu reikia novatoriškų būdų, kurie, viena vertus, būtų Europos atvirumo ir patrauklumo investuotojams išraiška, ir, kita vertus, kaip pabrėžiama Komiteto nuomonėje dėl žaliosios knygos „Restruktūrizacijos ir pokyčių numatymas“, padėtų parengti įmones ir darbuotojus laukiantiems naujiems iššūkiams užtikrinant kuo mažesnes neigiamas socialines pokyčių pasekmes ir kuo geresnes sėkmingo restruktūrizavimo perspektyvas (17). |
| --- | --- |

4.3.1

Atsižvelgiant į vis intensyviau vykdomą restruktūrizavimą (16) ir vis agresyvesnę įmonių finansavimo aplinką, EESRK mano, kad nacionaliniu ir Europos lygmeniu reikia novatoriškų būdų, kurie, viena vertus, būtų Europos atvirumo ir patrauklumo investuotojams išraiška, ir, kita vertus, kaip pabrėžiama Komiteto nuomonėje dėl žaliosios knygos „Restruktūrizacijos ir pokyčių numatymas“, padėtų parengti įmones ir darbuotojus laukiantiems naujiems iššūkiams užtikrinant kuo mažesnes neigiamas socialines pokyčių pasekmes ir kuo geresnes sėkmingo restruktūrizavimo perspektyvas (17).

| 4.3.2 | Finansų krizė parodė, jog reikalingas naujas požiūris, kad įmonėse prioritetas būtų teikiamas ilgalaikiam vertės kūrimui, o ne pelno siekiui trumpuoju laikotarpiu. Kad politinis atsakas į restruktūrizavimo keliamus iššūkius būtų veiksmingas, reikalingas kompleksinis metodas įtraukiant daugiau politikos sričių (pavyzdžiui, švietimą, inovacijas ir pramonės politiką). Žinoma, reikia atsižvelgti ir į darbuotojų interesus, kai jiems poveikį daro įmonės priimami sprendimai. Tvarios įmonės koncepcija yra grindžiama ilgalaike perspektyva ir tai yra atsakas, kurį galima įgyvendinti praktikoje, į Europos politikų ir įmonių raginimą remti kuriamą „tvarų augimą“. |
| --- | --- |

4.3.2

Finansų krizė parodė, jog reikalingas naujas požiūris, kad įmonėse prioritetas būtų teikiamas ilgalaikiam vertės kūrimui, o ne pelno siekiui trumpuoju laikotarpiu. Kad politinis atsakas į restruktūrizavimo keliamus iššūkius būtų veiksmingas, reikalingas kompleksinis metodas įtraukiant daugiau politikos sričių (pavyzdžiui, švietimą, inovacijas ir pramonės politiką). Žinoma, reikia atsižvelgti ir į darbuotojų interesus, kai jiems poveikį daro įmonės priimami sprendimai. Tvarios įmonės koncepcija yra grindžiama ilgalaike perspektyva ir tai yra atsakas, kurį galima įgyvendinti praktikoje, į Europos politikų ir įmonių raginimą remti kuriamą „tvarų augimą“.

| 4.3.3 | EESRK nuomone, numatyti pokyčius galima tik sukūrus abipusio pasitikėjimo aplinką ir nuosekliai dalyvaujant tiek socialiniams partneriams, tiek ir organizuotai pilietinei visuomenei (18). Tai reiškia, kad darbuotojai turi galėti dalyvauti dar prieš priimant įmonių sprendimus ir, pasinaudodami savo informavimo ir konsultavimosi teisėmis, prisidėti veiksmingai sprendžiant problemas vietoje. (19) Be to, 2009 m. Europos įmonių tarybų direktyvoje taip pat suteikiama savalaikio dalyvavimo galimybė sprendžiant tarptautinius reikalus. |
| --- | --- |

4.3.3

EESRK nuomone, numatyti pokyčius galima tik sukūrus abipusio pasitikėjimo aplinką ir nuosekliai dalyvaujant tiek socialiniams partneriams, tiek ir organizuotai pilietinei visuomenei (18). Tai reiškia, kad darbuotojai turi galėti dalyvauti dar prieš priimant įmonių sprendimus ir, pasinaudodami savo informavimo ir konsultavimosi teisėmis, prisidėti veiksmingai sprendžiant problemas vietoje. (19) Be to, 2009 m. Europos įmonių tarybų direktyvoje taip pat suteikiama savalaikio dalyvavimo galimybė sprendžiant tarptautinius reikalus.

| 4.3.4 | Jau gana ilgai Europos lygmeniu vyksta diskusijos dėl deramo elgesio restruktūrizavimo procese, kuriose aktyviai dalyvauja Komisija, Europos socialiniai partneriai, Europos Parlamentas ir EESRK. |
| --- | --- |

4.3.4

Jau gana ilgai Europos lygmeniu vyksta diskusijos dėl deramo elgesio restruktūrizavimo procese, kuriose aktyviai dalyvauja Komisija, Europos socialiniai partneriai, Europos Parlamentas ir EESRK.

| 4.3.5 | Preliminariai naują šių diskusijų etapą žymi 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija. Didžioji dauguma ragina nustatyti teisinę sistemą ir būtiniausius standartus vykdant restruktūrizaciją, kad būtų galima sumažinti socialines ir ekonomines išlaidas ir skatinti pasirengimą pokyčiams (20). Tam bus reikalingi įsipareigojimai strateginiam planui parengti ir prevenciniams veiksmams imtis ugdymo ir mokymo srityje, taip pat priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas ir darbo jėgą vykstant restruktūrizacijai, ir nuostatos, skatinančios restruktūrizacijos atveju įmones imtis bendrų prevencinių veiksmų su regioninėmis įstaigomis (visų pirma, valdžios institucijomis ir darbo biržomis) ir vietinėmis tiekimo grandinėmis. |
| --- | --- |

4.3.5

Preliminariai naują šių diskusijų etapą žymi 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija. Didžioji dauguma ragina nustatyti teisinę sistemą ir būtiniausius standartus vykdant restruktūrizaciją, kad būtų galima sumažinti socialines ir ekonomines išlaidas ir skatinti pasirengimą pokyčiams (20). Tam bus reikalingi įsipareigojimai strateginiam planui parengti ir prevenciniams veiksmams imtis ugdymo ir mokymo srityje, taip pat priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas ir darbo jėgą vykstant restruktūrizacijai, ir nuostatos, skatinančios restruktūrizacijos atveju įmones imtis bendrų prevencinių veiksmų su regioninėmis įstaigomis (visų pirma, valdžios institucijomis ir darbo biržomis) ir vietinėmis tiekimo grandinėmis.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Direktyva 2002/14/EB.

1

(2)  Direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos.

2

(3)  Direktyva 2001/86/EB ir Direktyva 2003/72/EB (Dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus Europos bendrovėje ir Europos kooperacinėje bendrovėje).

3

(4)  Be kitų, Direktyva 77/187 EEB (kolektyviniai atleidimai iš darbo) ir Direktyva 2001/23 EB (įmonės perdavimas).

4

(5)  Taip pat žr. už vidaus rinką ir paslaugas atsakingo Europos Komisijos nario Michel Barnier įžanginę kalbą 11-oje Europos įmonių valdymo konferencijoje: „Privalome riboti kenksmingų trumpalaikių sprendimų tendencijas. Geras įmonių valdymas gali padėti siekiant šio tikslo“ (2011 m. lapkričio 15 d., Varšuva).

5

(6)  Vitols, Sigurt / Norbert Kluge (2011): The Sustainable Company: a new approach to corporate governance. Briuselis, ETUI.

6

The Sustainable Company: a new approach to corporate governance

(7)  Plg. Vitols, S. (2011): „What is the Sustainable Company?“, Vitols, S. ir N. Kluge (eds): The Sustainable Company: a new approach to corporate governance. Briuselis, p. 15–37.

7

The Sustainable Company: a new approach to corporate governance

(8)  Plataus užmojo pavyzdžiu galėtų būti 2011 m. Wolkswagen AG tvarumo ataskaita; http://www.volkswagen.de/de/Volkswagen/nachhaltigkeit.html.

8

Wolkswagen AG

(9)  Plg. Europos Parlamentas (2012): 2012 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos bendrovių teisės ateities.

9

(10)  Taip pat žr. EP 2012/2061.

10

(11)  Direktyva 2001/23/EB.

11

(12)  Direktyva 2002/14/EB.

12

(13)  Direktyva 2009/38/EB.

13

(14)  Direktyva 2001/86/EB ir Direktyva 2003/72/EB.

14

(15)  Žr. taip pat tyrimą „Bendrovės stebėtojų tarybos ir valdybos santykiai. Nacionalinės sistemos ir siūlomos ES lygmens priemonės, kuriomis siekiama didinti teisinį veiksmingumą“. (Europos Parlamentas (2012) PE 462.454), http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75509.

15

(16)  Eurofound 2012 m., Europos restruktūrizacijos stebėjimo centro (ERM) ataskaita: Darbo rinkos, darbo sąlygos ir pasitenkinimas gyvenimu po restruktūrizacijos.

16

(17)  2012 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo, (OL C 299, 2012 10 4), 1.3 punktas.

17

(18)  2012 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo, ((OL C 299, 2012 10 4), 1.3 punktas.

18

(19)  2003 m. spalio 16 d. priimtos Europos socialinių partnerių gairės dėl pokyčių valdymo ir jų socialinių pasekmių,

19

http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=2750&langId=en.

(20)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo, P7_TA-PROV(2013)005,

20

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/40

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl socialinio dialogo Rytų partnerystės šalyse

2013/C 161/07

Pranešėjas Veselin MITOV

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 18–19 d. vykusioje plenarinėje sesijoje nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Socialinio dialogo Rytų partnerystės šalyse.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 21 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 91 nariui balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Komitetas remia Rytų partnerystę, kurios tikslas - prisidėti prie Europos rytuose esančių kaimyninių šalių ekonominio ir socialinio vystymosi, stiprinti demokratines institucijas ir skatinti normų ir vertybių, kuriomis grindžiamas bendras Europos projektas, bendrą pagrindą.
  Todėl primena pilietinės visuomenės dalyvavimo svarbą ir būtiną socialinio dialogo, kuriame dalyvauja socialiniai partneriai (darbdavių organizacijos ir profesinės sąjungos), vaidmenį ieškant bendro sutarimo, leidžiančio suderinti skirtingus įmonių ir darbuotojų socialinius ir ekonominius interesus. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas remia Rytų partnerystę, kurios tikslas - prisidėti prie Europos rytuose esančių kaimyninių šalių ekonominio ir socialinio vystymosi, stiprinti demokratines institucijas ir skatinti normų ir vertybių, kuriomis grindžiamas bendras Europos projektas, bendrą pagrindą.

Todėl primena pilietinės visuomenės dalyvavimo svarbą ir būtiną socialinio dialogo, kuriame dalyvauja socialiniai partneriai (darbdavių organizacijos ir profesinės sąjungos), vaidmenį ieškant bendro sutarimo, leidžiančio suderinti skirtingus įmonių ir darbuotojų socialinius ir ekonominius interesus.

| 1.2 | Komitetas atkreipia dėmesį į socialinio dialogo, kuris turi būti plėtojamas įvairiais lygmenimis ir įvairiose srityse ir per kurį socialiniai partneriai turi galimybę ginti savo teisėtus interesus, išskirtinumą. Šis dialogas turi vykti kartu su pilietiniu dialogu, kurio tikslas - skatinti dalyvaujamąją demokratiją plačiąja prasme ir jį papildyti. Komitetas primena, kad tiek socialinis, tiek pilietinis dialogas grindžiami socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nepriklausomumo principu ir prašo šį nepriklausomumą gerbti, kadangi tai yra viena iš pagrindinių žmogaus ir socialinių teisių, kurias apibrėžė tarptautinės ir Europos organizacijos. |
| --- | --- |

1.2

Komitetas atkreipia dėmesį į socialinio dialogo, kuris turi būti plėtojamas įvairiais lygmenimis ir įvairiose srityse ir per kurį socialiniai partneriai turi galimybę ginti savo teisėtus interesus, išskirtinumą. Šis dialogas turi vykti kartu su pilietiniu dialogu, kurio tikslas - skatinti dalyvaujamąją demokratiją plačiąja prasme ir jį papildyti. Komitetas primena, kad tiek socialinis, tiek pilietinis dialogas grindžiami socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nepriklausomumo principu ir prašo šį nepriklausomumą gerbti, kadangi tai yra viena iš pagrindinių žmogaus ir socialinių teisių, kurias apibrėžė tarptautinės ir Europos organizacijos.

| 1.3 | Komitetas prašo, kad įgyvendinant Rytų partnerystę būtų visapusiškai laikomasi šių pagrindinių teisių, visų prima asociacijų laisvės ir teisės į kolektyvines derybas. Jis ragina susijusias šalis dėti būtinas pastangas ir siekti pažangos taikant Europos ir tarptautines normas, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Europos Tarybos Europos socialinėje chartijoje ir Tarptautinės darbo organizacijos, taip pat kuriant socialinę teisinę valstybę. Nuo šiol šių normų laikymasis turi tapti oficialiais asociacijų susitarimo rengimo ir jų vertinimo kriterijais. Šiuo požiūriu Rytų partnerystė galėtų būti grindžiama nuostata, kurios laikėsi Komisija rengdama bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą prekybos srityje. |
| --- | --- |

1.3

Komitetas prašo, kad įgyvendinant Rytų partnerystę būtų visapusiškai laikomasi šių pagrindinių teisių, visų prima asociacijų laisvės ir teisės į kolektyvines derybas. Jis ragina susijusias šalis dėti būtinas pastangas ir siekti pažangos taikant Europos ir tarptautines normas, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Europos Tarybos Europos socialinėje chartijoje ir Tarptautinės darbo organizacijos, taip pat kuriant socialinę teisinę valstybę. Nuo šiol šių normų laikymasis turi tapti oficialiais asociacijų susitarimo rengimo ir jų vertinimo kriterijais. Šiuo požiūriu Rytų partnerystė galėtų būti grindžiama nuostata, kurios laikėsi Komisija rengdama bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą prekybos srityje.

| 1.4 | Komitetas mano, kad Rytų partnerystė galėtų veiksmingai padėti stiprinti socialinį dialogą su šalimis partnerėmis, todėl prašo reguliariai tartis su esamomis konsultavimosi struktūromis tiek rengiant, tiek vertinant asociacijos susitarimus. Šiuo požiūriu Komitetas primena, kad pagal Rytų partnerystę siūlomi veiksmų planai apima daugelį su energetika, įvairiais ekonominės srities sektoriais, viešosiomis paslaugomis susijusių klausimų, kurie labai glaudžiai susiję su darbuotojų ir ekonominės veiklos vykdytojų interesais, todėl svarbu konsultuotis ne tik ekonominės politikos klausimais, bet ir įvairiems susijusiems sektoriams ir teritorijoms aktualiais klausimais. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas mano, kad Rytų partnerystė galėtų veiksmingai padėti stiprinti socialinį dialogą su šalimis partnerėmis, todėl prašo reguliariai tartis su esamomis konsultavimosi struktūromis tiek rengiant, tiek vertinant asociacijos susitarimus. Šiuo požiūriu Komitetas primena, kad pagal Rytų partnerystę siūlomi veiksmų planai apima daugelį su energetika, įvairiais ekonominės srities sektoriais, viešosiomis paslaugomis susijusių klausimų, kurie labai glaudžiai susiję su darbuotojų ir ekonominės veiklos vykdytojų interesais, todėl svarbu konsultuotis ne tik ekonominės politikos klausimais, bet ir įvairiems susijusiems sektoriams ir teritorijoms aktualiais klausimais.

| 1.5 | Komitetas palankiai vertina Pilietinės visuomenės forumo sprendimą sukurti penktą už socialinį dialogą atsakingą darbo grupę, kuri pirmą kartą posėdžiavo 2012 m. lapkričio mėn. Stokholme. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas palankiai vertina Pilietinės visuomenės forumo sprendimą sukurti penktą už socialinį dialogą atsakingą darbo grupę, kuri pirmą kartą posėdžiavo 2012 m. lapkričio mėn. Stokholme.

| 1.6 | Komitetas prašo peržiūrėti Pilietinės visuomenės forumo vidaus reglamentą ir nuostatas dėl pilietinės visuomenės organizacijų atrankos siekiant sudaryti sąlygas socialiniams partneriams dalyvauti atsižvelgiant į jų organizacijų svarbą atitinkamos šalies gyvenime. Komitetas pabrėžia, kad proporcingas socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovavimas - kaip, pavyzdžiui, Komitete sudarytos trys įvairius interesus atstovaujančios grupės - turėtų sudaryti galimybę stiprinti Pilietinės visuomenės forumo kaip Rytų partnerystėje dalyvaujančių nacionalinių ir Europos valdžios institucijų tarpininko reprezentatyvumą ir legitimumą. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas prašo peržiūrėti Pilietinės visuomenės forumo vidaus reglamentą ir nuostatas dėl pilietinės visuomenės organizacijų atrankos siekiant sudaryti sąlygas socialiniams partneriams dalyvauti atsižvelgiant į jų organizacijų svarbą atitinkamos šalies gyvenime. Komitetas pabrėžia, kad proporcingas socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovavimas - kaip, pavyzdžiui, Komitete sudarytos trys įvairius interesus atstovaujančios grupės - turėtų sudaryti galimybę stiprinti Pilietinės visuomenės forumo kaip Rytų partnerystėje dalyvaujančių nacionalinių ir Europos valdžios institucijų tarpininko reprezentatyvumą ir legitimumą.

| 1.7 | Komitetas nori, kad būtų užtikrintas Pilietinės visuomenės forumo, nacionalinių platformų ir nacionalinių socialinio dialogo struktūrų koordinavimas, kad būtų išvengta bereikalingo ir struktūroms kenkiančio konkuravimo. Nacionalinių platformų socialinių partnerių atstovai galėtų užtikrinti šių platformų ryšį su esamomis dvišalėmis arba trišalėmis struktūromis. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas nori, kad būtų užtikrintas Pilietinės visuomenės forumo, nacionalinių platformų ir nacionalinių socialinio dialogo struktūrų koordinavimas, kad būtų išvengta bereikalingo ir struktūroms kenkiančio konkuravimo. Nacionalinių platformų socialinių partnerių atstovai galėtų užtikrinti šių platformų ryšį su esamomis dvišalėmis arba trišalėmis struktūromis.

| 1.8 | Komitetas siūlo Rytų partnerystėje sukurti specialią grupę, kuri nagrinėtų socialinės ir užimtumo politikos klausimus. Šiai grupei, kuriai turėtų vadovauti Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, artimiausiu metu bus pavesta įgyvendinti sistemingą programą, kurios tikslas - skatinti mainus ir nustatyti gerąją praktiką, sukauptą plėtojant ES ir šalių partnerių santykius socialinės ir užimtumo politikos srityje atsižvelgiant į II teminės platformos („Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis“) nustatytus tikslus. Komitetas norėtų, kad ilgalaikės trukmės laikotarpiu ši grupė galėtų tapti temine platforma. Ši penktoji platforma sudarytų galimybę išsamiai nagrinėti socialinės ir užimtumo politikos klausimus, o jų svarba būtų pripažinta šalia kitų keturių Rytų partnerystės prioritetų. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas siūlo Rytų partnerystėje sukurti specialią grupę, kuri nagrinėtų socialinės ir užimtumo politikos klausimus. Šiai grupei, kuriai turėtų vadovauti Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, artimiausiu metu bus pavesta įgyvendinti sistemingą programą, kurios tikslas - skatinti mainus ir nustatyti gerąją praktiką, sukauptą plėtojant ES ir šalių partnerių santykius socialinės ir užimtumo politikos srityje atsižvelgiant į II teminės platformos („Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis“) nustatytus tikslus. Komitetas norėtų, kad ilgalaikės trukmės laikotarpiu ši grupė galėtų tapti temine platforma. Ši penktoji platforma sudarytų galimybę išsamiai nagrinėti socialinės ir užimtumo politikos klausimus, o jų svarba būtų pripažinta šalia kitų keturių Rytų partnerystės prioritetų.

| 1.9 | Komitetas palankiai vertina sukurtą Pilietinės visuomenės priemonę ir įsteigtą Europos demokratijos rėmimo fondą, ir prašo užtikrinti, kad šis fondas kuo skubiau pradėtų veiklą. Komitetas norėtų, kad apibrėžus objektyvius ir skaidrius kriterijus šie fondai veiksmingai padėtų stiprinti pilietinę visuomenę ir jos veiklą ir, visų prima, socialinį dialogą susijusiose šalyse. Europos demokratijos rėmimo fondo programose galėtų būti numatyta atlikti tyrimą, kuriame būtų įvertinta socialinio dialogo padėtis kiekvienoje šalyje ir kuris padėtų apibrėžti šio socialinio dialogo tikslus ir pažangos rodiklius. Be to, Komitetas prašo, remiantis „Iniciatyvos dėl socialinės sanglaudos Pietryčių Europos šalyse“ pavyzdžiu, parengti bendrą Rytų partnerystės šalių programą. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas palankiai vertina sukurtą Pilietinės visuomenės priemonę ir įsteigtą Europos demokratijos rėmimo fondą, ir prašo užtikrinti, kad šis fondas kuo skubiau pradėtų veiklą. Komitetas norėtų, kad apibrėžus objektyvius ir skaidrius kriterijus šie fondai veiksmingai padėtų stiprinti pilietinę visuomenę ir jos veiklą ir, visų prima, socialinį dialogą susijusiose šalyse. Europos demokratijos rėmimo fondo programose galėtų būti numatyta atlikti tyrimą, kuriame būtų įvertinta socialinio dialogo padėtis kiekvienoje šalyje ir kuris padėtų apibrėžti šio socialinio dialogo tikslus ir pažangos rodiklius. Be to, Komitetas prašo, remiantis „Iniciatyvos dėl socialinės sanglaudos Pietryčių Europos šalyse“ pavyzdžiu, parengti bendrą Rytų partnerystės šalių programą.

2.   Rytų partnerystė ir pilietinės visuomenės indėlis. Vykdyti veiksmai

| 2.1 | Rytų partnerystė buvo sukurta kaip priemonė gilinti Europos kaimynystės politiką (EKP), vykdomą ES rytuose esančių kaimyninių šalių (Armėnija, Azerbaidžianu, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina) atžvilgiu, tokiu pačiu kaip Viduržemio jūros šalių sąjungos užsibrėžtu tikslu - stiprinti EKP ES pietuose esančių kaimyninių šalių atžvilgiu siekiant šešių šalių partnerių „politinės asociacijos ir ekonominės integracijos“ (1). Rytų partnerystės pradžia oficialiai paskelbta 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusiame šešių šalių partnerių valstybių vadovų, ES ir valstybių narių atstovų aukščiausiojo lygio susitikime. |
| --- | --- |

2.1

Rytų partnerystė buvo sukurta kaip priemonė gilinti Europos kaimynystės politiką (EKP), vykdomą ES rytuose esančių kaimyninių šalių (Armėnija, Azerbaidžianu, Baltarusija, Gruzija, Moldova ir Ukraina) atžvilgiu, tokiu pačiu kaip Viduržemio jūros šalių sąjungos užsibrėžtu tikslu - stiprinti EKP ES pietuose esančių kaimyninių šalių atžvilgiu siekiant šešių šalių partnerių „politinės asociacijos ir ekonominės integracijos“ (1). Rytų partnerystės pradžia oficialiai paskelbta 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusiame šešių šalių partnerių valstybių vadovų, ES ir valstybių narių atstovų aukščiausiojo lygio susitikime.

| 2.2 | Rytų partnerystėje siūloma vykdyti dvejopą strategiją: pirma, dvišalę, pagal kurią „bus kuriami glaudesni ES ir kiekvienos iš šalių partnerių santykiai“ ir, antra, daugiašalę, pagal kurią „bus parengta nauja sistema bendroms problemoms spręsti“. Šiuo tikslu Komisija pasiūlė sukurti keturias temines platformas, kuriose dalyvautų šalių partnerių, ES valstybių narių ir ES institucijų atstovai: 1. Demokratija, geras valdymas ir stabilumas, 2. Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis, 3. Energetinis saugumas, 4. Žmonių ryšiai. Be pavyzdinių iniciatyvų, šiems pasiūlytiems veiksmams paremti numatytos „institucijų kūrimo programos“. |
| --- | --- |

2.2

Rytų partnerystėje siūloma vykdyti dvejopą strategiją: pirma, dvišalę, pagal kurią „bus kuriami glaudesni ES ir kiekvienos iš šalių partnerių santykiai“ ir, antra, daugiašalę, pagal kurią „bus parengta nauja sistema bendroms problemoms spręsti“. Šiuo tikslu Komisija pasiūlė sukurti keturias temines platformas, kuriose dalyvautų šalių partnerių, ES valstybių narių ir ES institucijų atstovai: 1. Demokratija, geras valdymas ir stabilumas, 2. Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis, 3. Energetinis saugumas, 4. Žmonių ryšiai. Be pavyzdinių iniciatyvų, šiems pasiūlytiems veiksmams paremti numatytos „institucijų kūrimo programos“.

| 2.3 | Rytų partnerystėje numatyta, kad „Be vyriausybių atstovų ir Europos Komisijos, darbe dalyvaus ir kitos ES institucijos, tarptautinės organizacijos (pvz., ESBO ir Europos Taryba), tarptautinės finansų įstaigos, parlamentų, verslo atstovai, vietos valdžios institucijos ir įvairios suinteresuotosios šalys, atstovaujančios teminėms platformoms priklausančioms sritims (2). Taip pat pasiūlyta sukurti Pilietinės visuomenės forumą „siekiant palengvinti pilietinės visuomenės organizacijų ryšius ir jų dialogą su valstybės institucijomis.“ |
| --- | --- |

2.3

Rytų partnerystėje numatyta, kad „Be vyriausybių atstovų ir Europos Komisijos, darbe dalyvaus ir kitos ES institucijos, tarptautinės organizacijos (pvz., ESBO ir Europos Taryba), tarptautinės finansų įstaigos, parlamentų, verslo atstovai, vietos valdžios institucijos ir įvairios suinteresuotosios šalys, atstovaujančios teminėms platformoms priklausančioms sritims (2). Taip pat pasiūlyta sukurti Pilietinės visuomenės forumą „siekiant palengvinti pilietinės visuomenės organizacijų ryšius ir jų dialogą su valstybės institucijomis.“

| 2.4 | Pilietinės visuomenės forumo uždavinys - sudaryti sąlygas dalyvauti plačiam ratui dalyvių, įskaitant profesines sąjungas, darbdavių organizacijas, profesines asociacijas, NVO, ekspertų grupes (angl. think-tanks), ne pelno fondus, pilietinės visuomenės organizacijas ir nacionalinius bei tarptautinius tinklus ir visus kitus atitinkamus pilietinės visuomenės dalyvius (3). Po Komisijos ir Tarybos surengto pilietinės visuomenės organizacijų, suinteresuotų dalyvauti šio forumo veikloje, atrankos proceso, Pilietinės visuomenės forumas pirmą kaltą susirinko 2009 m. lapkričio mėn. Briuselyje. Šiame susitikime jis priėmė vidaus reglamentą, apibrėžė veiklos nuostatas ir išrinko iniciatyvinį komitetą. Nuo tada kiekvienais metais forumas renkasi į generalinę asamblėją (2010 m. lapkričio mėn. Berlyne, 2011 m. lapkričio mėn. Poznanėje) ir yra raginęs kurti nacionalines platformas, kurios padėtų decentralizuoti šio forumo veiklą šešių šalių partnerių lygmeniu. |
| --- | --- |

2.4

Pilietinės visuomenės forumo uždavinys - sudaryti sąlygas dalyvauti plačiam ratui dalyvių, įskaitant profesines sąjungas, darbdavių organizacijas, profesines asociacijas, NVO, ekspertų grupes (angl. think-tanks), ne pelno fondus, pilietinės visuomenės organizacijas ir nacionalinius bei tarptautinius tinklus ir visus kitus atitinkamus pilietinės visuomenės dalyvius (3). Po Komisijos ir Tarybos surengto pilietinės visuomenės organizacijų, suinteresuotų dalyvauti šio forumo veikloje, atrankos proceso, Pilietinės visuomenės forumas pirmą kaltą susirinko 2009 m. lapkričio mėn. Briuselyje. Šiame susitikime jis priėmė vidaus reglamentą, apibrėžė veiklos nuostatas ir išrinko iniciatyvinį komitetą. Nuo tada kiekvienais metais forumas renkasi į generalinę asamblėją (2010 m. lapkričio mėn. Berlyne, 2011 m. lapkričio mėn. Poznanėje) ir yra raginęs kurti nacionalines platformas, kurios padėtų decentralizuoti šio forumo veiklą šešių šalių partnerių lygmeniu.

| 2.5 | Šiandien Rytų partnerystė (projektas, kurį Komitetas rėmė nuo pat jo pradžios (4)) jau gyvuoja ketverius metus ir ja remiamos ypač naudingos ekonomikos, prekybos, energetikos ir laisvo asmenų judėjimo reformos. Komitetas apgailestauja, kad kalbant apie pilietinės visuomenės, visų pirma Pilietinės visuomenės forumo, indėlį į Rytų partnerystę, Pilietinės visuomenės forumo veikloje vis mažiau dalyvauja ES valstybių narių pilietinės visuomenės atstovai, ir prašo tiek Pilietinės visuomenės forumo, tiek Europos Komisijos lygmeniu pradėti diskusiją siekiant nustatyti priemones ir paskatas, kurios padėtų šį disbalansą ištaisyti. Savo 2011 m. birželio 16 d. nuomonėje (5) Komitetas be kita ko apgailestavo, kad nacionalinio lygmens darbdaviai, profesinės sąjungos ir kitos socialinės ir ekonominės srities organizacijos (ūkininkų, vartotojų, MVĮ atstovų ir kt.) neįtrauktos - arba tik labai nedaugelis jų - į Pilietinės visuomenės forumo veiklą. |
| --- | --- |

2.5

Šiandien Rytų partnerystė (projektas, kurį Komitetas rėmė nuo pat jo pradžios (4)) jau gyvuoja ketverius metus ir ja remiamos ypač naudingos ekonomikos, prekybos, energetikos ir laisvo asmenų judėjimo reformos. Komitetas apgailestauja, kad kalbant apie pilietinės visuomenės, visų pirma Pilietinės visuomenės forumo, indėlį į Rytų partnerystę, Pilietinės visuomenės forumo veikloje vis mažiau dalyvauja ES valstybių narių pilietinės visuomenės atstovai, ir prašo tiek Pilietinės visuomenės forumo, tiek Europos Komisijos lygmeniu pradėti diskusiją siekiant nustatyti priemones ir paskatas, kurios padėtų šį disbalansą ištaisyti. Savo 2011 m. birželio 16 d. nuomonėje (5) Komitetas be kita ko apgailestavo, kad nacionalinio lygmens darbdaviai, profesinės sąjungos ir kitos socialinės ir ekonominės srities organizacijos (ūkininkų, vartotojų, MVĮ atstovų ir kt.) neįtrauktos - arba tik labai nedaugelis jų - į Pilietinės visuomenės forumo veiklą.

| 2.6 | Taip Komitetas išreiškė tam tikrą jau ne kartą Europos ir tarptautinių darbdavių ir profesinių sąjungų organizacijų išreikštą susirūpinimą. 2011 m. gegužės mėn. Komiteto pirmininkas Mario Sepi Pilietinės visuomenės forumo pirmininkui adresuotame laiške nurodė, kad sąvoka „pilietinė visuomenė“ apima ne tik NVO ir bendruomenines organizacijas, bet ir darbo rinkos dalyvius (profesinės sąjungos ir darbdaviai), taip pat socialiniams ir ekonominiams partneriams atstovaujančias organizacijas, kurios nėra socialiniai partneriai tikrąja to žodžio prasme (pvz., vartotojų organizacijos) (6). |
| --- | --- |

2.6

Taip Komitetas išreiškė tam tikrą jau ne kartą Europos ir tarptautinių darbdavių ir profesinių sąjungų organizacijų išreikštą susirūpinimą. 2011 m. gegužės mėn. Komiteto pirmininkas Mario Sepi Pilietinės visuomenės forumo pirmininkui adresuotame laiške nurodė, kad sąvoka „pilietinė visuomenė“ apima ne tik NVO ir bendruomenines organizacijas, bet ir darbo rinkos dalyvius (profesinės sąjungos ir darbdaviai), taip pat socialiniams ir ekonominiams partneriams atstovaujančias organizacijas, kurios nėra socialiniai partneriai tikrąja to žodžio prasme (pvz., vartotojų organizacijos) (6).

| 2.7 | Atsakydamas Pilietinės visuomenės forumas sutiko, pirma, padaryti šiek tiek lankstesnes pilietinės visuomenės organizacijų atrankos taisykles, kuriomis, organizacijų dalyvavimas Pilietinės visuomenės forumo asamblėjoje apribojamas iki dviejų vienerių metų kadencijų, todėl ilgainiui nuošalyje gali likti aktyviausios darbdavių ir profesinių sąjungų organizacijos, ir, antra, forume sukurti penktą už socialinį dialogą atsakingą darbo grupę, kurioje nedarant jokių išimčių gali dalyvauti darbdavių ir profesinių sąjungų atstovai. Tokia grupė pirmą kartą sukurta 2012 m. lapkričio mėn. Stokholme vykusioje Pilietinės visuomenės forumo generalinėje asamblėjoje. |
| --- | --- |

2.7

Atsakydamas Pilietinės visuomenės forumas sutiko, pirma, padaryti šiek tiek lankstesnes pilietinės visuomenės organizacijų atrankos taisykles, kuriomis, organizacijų dalyvavimas Pilietinės visuomenės forumo asamblėjoje apribojamas iki dviejų vienerių metų kadencijų, todėl ilgainiui nuošalyje gali likti aktyviausios darbdavių ir profesinių sąjungų organizacijos, ir, antra, forume sukurti penktą už socialinį dialogą atsakingą darbo grupę, kurioje nedarant jokių išimčių gali dalyvauti darbdavių ir profesinių sąjungų atstovai. Tokia grupė pirmą kartą sukurta 2012 m. lapkričio mėn. Stokholme vykusioje Pilietinės visuomenės forumo generalinėje asamblėjoje.

| 2.8 | Be to, per 2011 m. lapkričio mėn. Poznanėje vykusią asamblėją Pilietinės visuomenės forumas svarstė galimybes konsoliduoti savo statusą ir stiprinti veiklą. Todėl nusprendė sukurti pripažintą teisinį statusą turinčią asociaciją, kuri sudarytų jam galimybę dalyvauti atvirose Komisijos skelbiamose Rytų partnerystės bendradarbiavimo programose, ir nuolatinį sekretoriatą, kuris galėtų atlikti su Pilietinės visuomenės forumo vaidmeniu susijusį koordinavimo darbą. Forumas taip pat prašė užtikrinti pilietinės visuomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų paramos „priemonę“. Be to, jis primygtinai reikalavo pripažinti visapusišką jo atstovų dalyvavimą įvairioje Rytų partnerystės veikloje, t. y. tiek daugiašalių platformų, tiek ministrų posėdžiuose. |
| --- | --- |

2.8

Be to, per 2011 m. lapkričio mėn. Poznanėje vykusią asamblėją Pilietinės visuomenės forumas svarstė galimybes konsoliduoti savo statusą ir stiprinti veiklą. Todėl nusprendė sukurti pripažintą teisinį statusą turinčią asociaciją, kuri sudarytų jam galimybę dalyvauti atvirose Komisijos skelbiamose Rytų partnerystės bendradarbiavimo programose, ir nuolatinį sekretoriatą, kuris galėtų atlikti su Pilietinės visuomenės forumo vaidmeniu susijusį koordinavimo darbą. Forumas taip pat prašė užtikrinti pilietinės visuomenės ir pilietinės visuomenės organizacijų paramos „priemonę“. Be to, jis primygtinai reikalavo pripažinti visapusišką jo atstovų dalyvavimą įvairioje Rytų partnerystės veikloje, t. y. tiek daugiašalių platformų, tiek ministrų posėdžiuose.

3.   Socialinio dialogo ir dialogo su pilietine visuomene papildomumas

| 3.1 | Socialinis dialogas - tai darbdaviams ir darbuotojams atstovaujančių organizacijų dialogas, vykstantis tiesiogiai tarp jų arba tarp jų ir vyriausybės arba jos atstovų (įskaitant regionų ir vietos valdžios institucijas) siekiant skatinti ekonominę ir socialinę pažangą ir sudaryti galimybę konstruktyviai spręsti dėl skirtingų socialinių ir ekonominių interesų kylančius konfliktus. Socialiniu dialogu paprastai siekiama sukurti norminę sistemą, kurią sudaro įstatymai, vyriausybės nutarimai, reglamentai arba kolektyvinės darbo sutartys, t. y. aktai įpareigojantys pasirašiusiuosius ir tuos, kuriems jie atstovauja, tačiau kurių taikymo sritis vyriausybės ir socialinių partnerių sprendimu taip pat gali būti išplėsta į ją įtraukiant visus socialinius ir ekonominius subjektus. Kiekvienoje valstybėje dialogas vyksta pagal joje nustatytas taisykles ir procedūras. Daugumoje ES ir jos kaimyninių šalių, šį dialogą vykdo esamos dvišalės arba trišalės konsultavimosi ir derybų struktūros. |
| --- | --- |

3.1

Socialinis dialogas - tai darbdaviams ir darbuotojams atstovaujančių organizacijų dialogas, vykstantis tiesiogiai tarp jų arba tarp jų ir vyriausybės arba jos atstovų (įskaitant regionų ir vietos valdžios institucijas) siekiant skatinti ekonominę ir socialinę pažangą ir sudaryti galimybę konstruktyviai spręsti dėl skirtingų socialinių ir ekonominių interesų kylančius konfliktus. Socialiniu dialogu paprastai siekiama sukurti norminę sistemą, kurią sudaro įstatymai, vyriausybės nutarimai, reglamentai arba kolektyvinės darbo sutartys, t. y. aktai įpareigojantys pasirašiusiuosius ir tuos, kuriems jie atstovauja, tačiau kurių taikymo sritis vyriausybės ir socialinių partnerių sprendimu taip pat gali būti išplėsta į ją įtraukiant visus socialinius ir ekonominius subjektus. Kiekvienoje valstybėje dialogas vyksta pagal joje nustatytas taisykles ir procedūras. Daugumoje ES ir jos kaimyninių šalių, šį dialogą vykdo esamos dvišalės arba trišalės konsultavimosi ir derybų struktūros.

| 3.2 | Norint plėtoti socialinį dialogą turi būti pripažintos pagrindinės socialinės teisės, apibrėžtos Tarptautinės darbo organizacijos (TDO), Europos socialinėje chartijoje (Europos Tarybos) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Toks pripažinimas savaime apima profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų nepriklausomumą ir darbuotojų arba darbdavių teisę priklausyti jų pasirinktai organizacijai (TDO konvencija Nr. 87). |
| --- | --- |

3.2

Norint plėtoti socialinį dialogą turi būti pripažintos pagrindinės socialinės teisės, apibrėžtos Tarptautinės darbo organizacijos (TDO), Europos socialinėje chartijoje (Europos Tarybos) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Toks pripažinimas savaime apima profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų nepriklausomumą ir darbuotojų arba darbdavių teisę priklausyti jų pasirinktai organizacijai (TDO konvencija Nr. 87).

| 3.3 | Pilietinis dialogas - tai dialogas, kuris susieja visas pilietinės visuomenės organizacijas ir vyriausybes arba jų atstovus siekiant tikslo skatinti dalyvaujamąją demokratiją remiantis piliečių patirtimi ir dalyvavimu per jų įkurtas organizacijas tam, kad būtų ginami piliečių interesai arba skatinami tam tikri tikslai ar vertybės. Daugelyje ES ar jos kaimyninių šalių pilietinį dialogą nacionaliniu lygmeniu organizuoja tam tikros struktūros, pavyzdžiui, ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos arba konsultacijų su pilietine visuomene komitetai. |
| --- | --- |

3.3

Pilietinis dialogas - tai dialogas, kuris susieja visas pilietinės visuomenės organizacijas ir vyriausybes arba jų atstovus siekiant tikslo skatinti dalyvaujamąją demokratiją remiantis piliečių patirtimi ir dalyvavimu per jų įkurtas organizacijas tam, kad būtų ginami piliečių interesai arba skatinami tam tikri tikslai ar vertybės. Daugelyje ES ar jos kaimyninių šalių pilietinį dialogą nacionaliniu lygmeniu organizuoja tam tikros struktūros, pavyzdžiui, ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos arba konsultacijų su pilietine visuomene komitetai.

| 3.4 | Pilietinis dialogas grindžiamas pagrindinių pilietinių ir žmogaus teisių, visų pirma saviraiškos laisvės, asociacijų ir susirinkimų laisvės, pripažinimu. Šios teisės apibrėžtos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. |
| --- | --- |

3.4

Pilietinis dialogas grindžiamas pagrindinių pilietinių ir žmogaus teisių, visų pirma saviraiškos laisvės, asociacijų ir susirinkimų laisvės, pripažinimu. Šios teisės apibrėžtos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

| 3.5 | Nors socialinis dialogas ir pilietinis dialogai pirmiausia vykdomi nacionaliniu lygmeniu, jų svarba pripažinta ir Europos lygmeniu, kur jis plėtojamas laikantis kitokių nuostatų. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, kaip konsultacinis pilietinei visuomenei atstovaujantis organas, kurį sudaro vienodas skaičius darbdavių organizacijų (I grupė), darbuotojų (II grupė) ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų atstovų (III grupė), gali būti socialinio ir pilietinio dialogo tarpininku ir taip sudaryti sąlygas kartu su įvairių ekonominės, socialinės ir pilietinės veiklos kategorijų atstovais, kuriems jis atstovauja, bendros pozicijos parengimo procesui (7). |
| --- | --- |

3.5

Nors socialinis dialogas ir pilietinis dialogai pirmiausia vykdomi nacionaliniu lygmeniu, jų svarba pripažinta ir Europos lygmeniu, kur jis plėtojamas laikantis kitokių nuostatų. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, kaip konsultacinis pilietinei visuomenei atstovaujantis organas, kurį sudaro vienodas skaičius darbdavių organizacijų (I grupė), darbuotojų (II grupė) ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų atstovų (III grupė), gali būti socialinio ir pilietinio dialogo tarpininku ir taip sudaryti sąlygas kartu su įvairių ekonominės, socialinės ir pilietinės veiklos kategorijų atstovais, kuriems jis atstovauja, bendros pozicijos parengimo procesui (7).

4.   Socialinis dialogas šešiose Rytų partnerystės šalyse

| 4.1 | Daugelyje savo nuomonių Komitetas nagrinėjo socialinių partnerių ir socialinio dialogo padėtį šešiose Rytų partnerystės šalyse. Šioje nuomonėje neįmanoma išanalizuoti kiekvienos šalies padėties atsižvelgiant į tai, kad kartais įvairiose šalyse ji labai skiriasi. Todėl Komitetas nori paminėti ankstesnes savo nuomones, kuriose gana išsamiai nagrinėti šie klausimai (8), ir tolesniuose savo svarstymuose sutelkti dėmesį tik į tam tikrus įvairioms Rytų partnerystės šalims bendrus aspektus. |
| --- | --- |

4.1

Daugelyje savo nuomonių Komitetas nagrinėjo socialinių partnerių ir socialinio dialogo padėtį šešiose Rytų partnerystės šalyse. Šioje nuomonėje neįmanoma išanalizuoti kiekvienos šalies padėties atsižvelgiant į tai, kad kartais įvairiose šalyse ji labai skiriasi. Todėl Komitetas nori paminėti ankstesnes savo nuomones, kuriose gana išsamiai nagrinėti šie klausimai (8), ir tolesniuose savo svarstymuose sutelkti dėmesį tik į tam tikrus įvairioms Rytų partnerystės šalims bendrus aspektus.

| 4.2 | Visose šešiose šalyse partnerėse egzistuoja darbdavių ir darbuotojų organizacijos. Kai kurios iš šių organizacijų susikūrė iš socialinių ir ekonominių organizacijų, kurios egzistavo sovietinėje sistemoje, po 1990-ųjų metų pradžioje pradėtos pertvarkos. Kitos organizacijos įkurtos vykstant demokratizacijos ir ekonomikos liberalizavimo procesui, kuris šiose šalyse prasidėjo žlugus TSRS. Kai kuriose šalyse įsivyravo pliuralizmas ir atsirado daugybė organizacijų. Kitose yra po vieną organizaciją, atstovaujančią darbdaviams (Azerbaidžanas, Gruzija ir Moldova) arba darbuotojams (Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Moldova). |
| --- | --- |

4.2

Visose šešiose šalyse partnerėse egzistuoja darbdavių ir darbuotojų organizacijos. Kai kurios iš šių organizacijų susikūrė iš socialinių ir ekonominių organizacijų, kurios egzistavo sovietinėje sistemoje, po 1990-ųjų metų pradžioje pradėtos pertvarkos. Kitos organizacijos įkurtos vykstant demokratizacijos ir ekonomikos liberalizavimo procesui, kuris šiose šalyse prasidėjo žlugus TSRS. Kai kuriose šalyse įsivyravo pliuralizmas ir atsirado daugybė organizacijų. Kitose yra po vieną organizaciją, atstovaujančią darbdaviams (Azerbaidžanas, Gruzija ir Moldova) arba darbuotojams (Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Moldova).

| 4.3 | Priklausomai nuo šalies ir nuo organizacijos skiriasi šių organizacijų nepriklausomumas nuo vyriausybės ir valdžios institucijų. Baltarusijoje įsitvirtinęs dabartinis režimas niekada nedvejodamas tiesiogiai kontroliavo darbdavių organizacijų ir profesinių sąjungų veiklą. Šalyse, kuriose yra viena darbdavių arba darbuotojų organizacija, šių organizacijų monopolis kartais kelia didelių kliūčių visapusiškai pasinaudoti asociacijų laisve ir teise į kolektyvines derybas. Galiausiai reikia atkreipti dėmesį į sunkumą, su kuriuo nuolat susiduria visų šio regiono šalių vyriausybės - ir tai taikytina ir toms, kurios oficialiai siekia demokratijos ir rinkos ekonomikos - t. y. pripažinti šių darbdavių ir darbuotojų atstovaujamų organizacijų nepriklausomumą ir legitimumą. Beje, tai pasakytina ne tik apie socialinius partnerius. Su šia problema nuolat susiduria ir valdžios institucijas ir jų veiklą kritikuojančios pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

4.3

Priklausomai nuo šalies ir nuo organizacijos skiriasi šių organizacijų nepriklausomumas nuo vyriausybės ir valdžios institucijų. Baltarusijoje įsitvirtinęs dabartinis režimas niekada nedvejodamas tiesiogiai kontroliavo darbdavių organizacijų ir profesinių sąjungų veiklą. Šalyse, kuriose yra viena darbdavių arba darbuotojų organizacija, šių organizacijų monopolis kartais kelia didelių kliūčių visapusiškai pasinaudoti asociacijų laisve ir teise į kolektyvines derybas. Galiausiai reikia atkreipti dėmesį į sunkumą, su kuriuo nuolat susiduria visų šio regiono šalių vyriausybės - ir tai taikytina ir toms, kurios oficialiai siekia demokratijos ir rinkos ekonomikos - t. y. pripažinti šių darbdavių ir darbuotojų atstovaujamų organizacijų nepriklausomumą ir legitimumą. Beje, tai pasakytina ne tik apie socialinius partnerius. Su šia problema nuolat susiduria ir valdžios institucijas ir jų veiklą kritikuojančios pilietinės visuomenės organizacijos.

| 4.4 | Visose šalyse egzistuoja nacionalinės - dažniausia trišalės - konsultacijų ir derinimo struktūros. Sektorių lygmeniu yra ir dvišalių struktūrų, tačiau jų kur kas mažiau. Labai svarbų vaidmenį šioje srityje atliko Tarptautinė darbo organizacija (TDO) parengdama nacionalines deramo darbo skatinimo programas. Vis dėlto, nors struktūros egzistuoja, dažnai jų veikimas galėtų būti kur kas geresnis. Daugumos organizacijų nuomone, socialinis dialogas pernelyg dažnai organizuojamas formaliai ir nereguliariai; be to, jame svarstomas labai ribotas skaičius klausimų. Trišalės struktūros vyriausybėms dažniausiai tarnauja kaip kanalai informuoti socialinius partnerius apie sprendimus, kurie daugeliu atvejų jau priimti ir nebegali būti keičiami. Rytų partnerytė ir pagal ją įgyvendinamos programos niekada nebuvo įtrauktos šių posėdžių darbotvarkę. |
| --- | --- |

4.4

Visose šalyse egzistuoja nacionalinės - dažniausia trišalės - konsultacijų ir derinimo struktūros. Sektorių lygmeniu yra ir dvišalių struktūrų, tačiau jų kur kas mažiau. Labai svarbų vaidmenį šioje srityje atliko Tarptautinė darbo organizacija (TDO) parengdama nacionalines deramo darbo skatinimo programas. Vis dėlto, nors struktūros egzistuoja, dažnai jų veikimas galėtų būti kur kas geresnis. Daugumos organizacijų nuomone, socialinis dialogas pernelyg dažnai organizuojamas formaliai ir nereguliariai; be to, jame svarstomas labai ribotas skaičius klausimų. Trišalės struktūros vyriausybėms dažniausiai tarnauja kaip kanalai informuoti socialinius partnerius apie sprendimus, kurie daugeliu atvejų jau priimti ir nebegali būti keičiami. Rytų partnerytė ir pagal ją įgyvendinamos programos niekada nebuvo įtrauktos šių posėdžių darbotvarkę.

| 4.5 | Visos šešios šalys partnerės ratifikavo pagrindines TDO ir kai kurias kitas svarbias konvencijas, nors šalyse yra didelių skirtumų jų laikantis (pvz., Ukraina yra ratifikavusi 69 konvencijas, iš kurių laikomasi 61, Gruzija yra ratifikavusi ir laikosi 16 konvencijų). Šešios šalys taiko ir svarbiausias Europos socialinės chartijos sąlygas (su tam tikrom išlygom dėl kolektyvinių ginčų nagrinėjimo protokolo, tačiau jos turėtų būti panaikintos). Vis dėlto tai toli gražu nereiškia, kad šiose šalyse visapusiškai laikomasi pagrindinių socialinių teisių. TDO yra gavusi daugybę skundų dėl padėties Baltarusijoje, Moldovoje, Ukrainoje ir Gruzijoje. Sunkumai socialinėje srityje kurti teisinę valstybę, mažas kai kurių šalių vyriausybių dėmesys Europos ir tarptautinių normų taikymui turi labai tiesioginio poveikio asociacijų laisvei, socialiniam dialogui, socialinėms teisėms ir apskritai darbuotojų statusui. Be to, reikia pabrėžti, kad visose šiose šalyse teisinė sistema veikia lėtai ir dažnai nesklandžiai ir, pasirodo, negali užtikrinti, kad laiku ir pakankamai įtikinamai būtų vykdomi socialinės srities įstatymai. |
| --- | --- |

4.5

Visos šešios šalys partnerės ratifikavo pagrindines TDO ir kai kurias kitas svarbias konvencijas, nors šalyse yra didelių skirtumų jų laikantis (pvz., Ukraina yra ratifikavusi 69 konvencijas, iš kurių laikomasi 61, Gruzija yra ratifikavusi ir laikosi 16 konvencijų). Šešios šalys taiko ir svarbiausias Europos socialinės chartijos sąlygas (su tam tikrom išlygom dėl kolektyvinių ginčų nagrinėjimo protokolo, tačiau jos turėtų būti panaikintos). Vis dėlto tai toli gražu nereiškia, kad šiose šalyse visapusiškai laikomasi pagrindinių socialinių teisių. TDO yra gavusi daugybę skundų dėl padėties Baltarusijoje, Moldovoje, Ukrainoje ir Gruzijoje. Sunkumai socialinėje srityje kurti teisinę valstybę, mažas kai kurių šalių vyriausybių dėmesys Europos ir tarptautinių normų taikymui turi labai tiesioginio poveikio asociacijų laisvei, socialiniam dialogui, socialinėms teisėms ir apskritai darbuotojų statusui. Be to, reikia pabrėžti, kad visose šiose šalyse teisinė sistema veikia lėtai ir dažnai nesklandžiai ir, pasirodo, negali užtikrinti, kad laiku ir pakankamai įtikinamai būtų vykdomi socialinės srities įstatymai.

| 4.6 | 2010 m. Pilietinės visuomenės forumas parėmė Azijos ir Europos partnerystės fondo mokslinių tyrimų projektą, kuriuo siekiama įvertinti socialinio dialogo padėtį įvairiose šalyse. Komitetas atkreipia dėmesį į šio projekto naudą. Juo siekiama panašaus tikslo kaip Pilietinės visuomenės priemone, t. y. sudaryti įvairiose šalyse pilietinę visuomenę sudarančių organizacijų žemėlapį. Pradinis projektas, kuriame turėtų aktyviai dalyvauti socialinių parterių atstovai, turėtų būti integruotas į šį su pilietine visuomene susijusį tyrimą. Jis turi apimti įvairius socialinio dialogo lygmenis (nacionalinį, regionų, vietos, trišalį, dvišalį) ir juo turi būti siekiama nustatyti kliūtis, kurios trukdo įvairiose šalyse veiksmingai plėtoti socialinį dialogą. Komitetas prašo šį projektą laikyti vienu prioritetinių programose, kuriose Pilietinės visuomenės forumui turėtų būti sudaryta galimybę dalyvauti. |
| --- | --- |

4.6

2010 m. Pilietinės visuomenės forumas parėmė Azijos ir Europos partnerystės fondo mokslinių tyrimų projektą, kuriuo siekiama įvertinti socialinio dialogo padėtį įvairiose šalyse. Komitetas atkreipia dėmesį į šio projekto naudą. Juo siekiama panašaus tikslo kaip Pilietinės visuomenės priemone, t. y. sudaryti įvairiose šalyse pilietinę visuomenę sudarančių organizacijų žemėlapį. Pradinis projektas, kuriame turėtų aktyviai dalyvauti socialinių parterių atstovai, turėtų būti integruotas į šį su pilietine visuomene susijusį tyrimą. Jis turi apimti įvairius socialinio dialogo lygmenis (nacionalinį, regionų, vietos, trišalį, dvišalį) ir juo turi būti siekiama nustatyti kliūtis, kurios trukdo įvairiose šalyse veiksmingai plėtoti socialinį dialogą. Komitetas prašo šį projektą laikyti vienu prioritetinių programose, kuriose Pilietinės visuomenės forumui turėtų būti sudaryta galimybę dalyvauti.

| 4.7 | Pilietinės visuomenės remiamas Pilietinės visuomenės forumas parengė Europos integracijos indeksą rytų partnerystės šalims (angl. European Integration Index for Eastern Partnership Countries),, analizės priemonę, skirtą kasmet įvertinti kiekvienos Rytų partnerystės šalių pažangą, kurios pasiekta tiek šių šalių tarpusavio bendradarbiavimo, tiek bendradarbiavimo su ES srityje. Vis dėlto Komitetas pažymi, kad šis vertinimo indeksas apima nemažai su Rytų partneryste susijusių tikslų, tačiau jame nelabai atsižvelgiama į socialinį, užimtumo, pagarbos laisvėms ir pagrindinėms socialinėms teisėms aspektą arba socialinio dialogo užtikrinimo pažangą. Todėl Komitetas ragina peržiūrėti bei papildyti šį indeksą ir prašo Pilietinės visuomenės forumo atliekant šį darbą remtis šioje srityje sukaupta Europos institucijų patirtimi, visų pirma, Europos Tarybos, taip pat kriterijais, kuriuos prekybos bendradarbiavimo politikos srityje apibrėžė Komisija rengdama bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą. |
| --- | --- |

4.7

Pilietinės visuomenės remiamas Pilietinės visuomenės forumas parengė Europos integracijos indeksą rytų partnerystės šalims (angl. European Integration Index for Eastern Partnership Countries),, analizės priemonę, skirtą kasmet įvertinti kiekvienos Rytų partnerystės šalių pažangą, kurios pasiekta tiek šių šalių tarpusavio bendradarbiavimo, tiek bendradarbiavimo su ES srityje. Vis dėlto Komitetas pažymi, kad šis vertinimo indeksas apima nemažai su Rytų partneryste susijusių tikslų, tačiau jame nelabai atsižvelgiama į socialinį, užimtumo, pagarbos laisvėms ir pagrindinėms socialinėms teisėms aspektą arba socialinio dialogo užtikrinimo pažangą. Todėl Komitetas ragina peržiūrėti bei papildyti šį indeksą ir prašo Pilietinės visuomenės forumo atliekant šį darbą remtis šioje srityje sukaupta Europos institucijų patirtimi, visų pirma, Europos Tarybos, taip pat kriterijais, kuriuos prekybos bendradarbiavimo politikos srityje apibrėžė Komisija rengdama bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą.

5.   Pilietinės visuomenės forume vykstanti diskusija socialinio dialogo, socialinės politikos ir užimtumo klausimais

| 5.1 | Komitetas jau anksčiau yra pabrėžęs pilietinės visuomenės dalyvavimo Rytų partnerystėje svarbą. Šiuo tikslu ir sukurtas Pilietinės visuomenės forumas. 2009 m., remiantis Komisijos koncepcijos dokumente nustatytais (9) kriterijais (geografinė kilmė / pilietybė, įvairovė ir proporcingumas, patirtis su ES, EKP ir Rytų partneryste susijusiais klausimais), surengta šio forumo veikloje norinčių dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijų atranka. Šiuo požiūriu Komitetas apgailestauja, kad nėra nustatytas joks atskiras reprezentatyvumo reikalavimas, kas lėmė nepakankamą socialinių partnerių atstovavimą, nors antrajame kriterijuje aiškiai minimos darbdavių organizacijos, profesinių sąjungų organizacijos ir profesinės asociacijos. |
| --- | --- |

5.1

Komitetas jau anksčiau yra pabrėžęs pilietinės visuomenės dalyvavimo Rytų partnerystėje svarbą. Šiuo tikslu ir sukurtas Pilietinės visuomenės forumas. 2009 m., remiantis Komisijos koncepcijos dokumente nustatytais (9) kriterijais (geografinė kilmė / pilietybė, įvairovė ir proporcingumas, patirtis su ES, EKP ir Rytų partneryste susijusiais klausimais), surengta šio forumo veikloje norinčių dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijų atranka. Šiuo požiūriu Komitetas apgailestauja, kad nėra nustatytas joks atskiras reprezentatyvumo reikalavimas, kas lėmė nepakankamą socialinių partnerių atstovavimą, nors antrajame kriterijuje aiškiai minimos darbdavių organizacijos, profesinių sąjungų organizacijos ir profesinės asociacijos.

| 5.2 | Iki šiol Pilietinės visuomenės forume nebuvo specialios darbo grupės, kuri nagrinėtų socialinio dialogo, socialinės ir užimtumo politikos, pagrindinių socialinių teisių laikymosi klausimus. Žinoma, kai kurie iš šių klausimų nagrinėti II darbo grupėje (Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis) arba I darbo grupėje (Demokratija, geras valdymas ir stabilumas). Tačiau akivaizdu, kad šiems ir taip jau perkrautoje darbotvarkėje numatytiems klausimams negalėjo būti skiriamas visas deramas dėmesys. |
| --- | --- |

5.2

Iki šiol Pilietinės visuomenės forume nebuvo specialios darbo grupės, kuri nagrinėtų socialinio dialogo, socialinės ir užimtumo politikos, pagrindinių socialinių teisių laikymosi klausimus. Žinoma, kai kurie iš šių klausimų nagrinėti II darbo grupėje (Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis) arba I darbo grupėje (Demokratija, geras valdymas ir stabilumas). Tačiau akivaizdu, kad šiems ir taip jau perkrautoje darbotvarkėje numatytiems klausimams negalėjo būti skiriamas visas deramas dėmesys.

| 5.3 | Todėl, Komitetas palankiai vertina į Pilietinės visuomenės forumo sprendimą sudaryti penktą darbo grupę, kuri, beje, turėtų ne tik skatinti socialinį dialogą šešiose šalyse partnerėse, bet visų pirma domėtis ekonomine ir socialine politika plačiąja prasme, viešųjų paslaugų vaidmeniu, darbo rinkos veikimu, profesiniu mokymu, darbo sąlygomis ir apskritai darbo santykiais, trumpai tariant, viskuo, kas paprastai sudaro socialinio dialogo turinį, įskaitant socialinę apsaugą, socialinių teisių laikymąsi, lyčių lygybę, kovą prieš neoficialią ekonomiką ir nuskurdimą, taip pat dažnai dėl masinės imigracijos kylančias problemas. |
| --- | --- |

5.3

Todėl, Komitetas palankiai vertina į Pilietinės visuomenės forumo sprendimą sudaryti penktą darbo grupę, kuri, beje, turėtų ne tik skatinti socialinį dialogą šešiose šalyse partnerėse, bet visų pirma domėtis ekonomine ir socialine politika plačiąja prasme, viešųjų paslaugų vaidmeniu, darbo rinkos veikimu, profesiniu mokymu, darbo sąlygomis ir apskritai darbo santykiais, trumpai tariant, viskuo, kas paprastai sudaro socialinio dialogo turinį, įskaitant socialinę apsaugą, socialinių teisių laikymąsi, lyčių lygybę, kovą prieš neoficialią ekonomiką ir nuskurdimą, taip pat dažnai dėl masinės imigracijos kylančias problemas.

| 5.4 | Akivaizdu, kad daugelio šių klausimų socialinio dialogo darbo grupė turės koordinuoti savo veiksmus su kitomis darbo grupėmis, visų pirma nagrinėjančiomis žmogaus teisių, gero valdymo ir ekonominės integracijos klausimus. Reikėtų pridurti, kad nors šioje darbo grupėje privalo dalyvauti socialinių partnerių atstovai, jos sudėtyje, be abejo, turi būti sudaryta galimybė dalyvauti ir kitiems atstovams, pavyzdžiui, vartotojų ir ūkininkų organizacijų ar socialinėje srityje veikiančių pilietinės visuomenės organizacijų atstovams. Žinoma, tai pasakytina ir apie kitų darbo grupių sudėtį, kuriose taip pat turėtų būti darbdavių ir profesinių sąjungų organizacijų atstovai, kuriems rūpi šioje grupėje nagrinėjami klausimai. |
| --- | --- |

5.4

Akivaizdu, kad daugelio šių klausimų socialinio dialogo darbo grupė turės koordinuoti savo veiksmus su kitomis darbo grupėmis, visų pirma nagrinėjančiomis žmogaus teisių, gero valdymo ir ekonominės integracijos klausimus. Reikėtų pridurti, kad nors šioje darbo grupėje privalo dalyvauti socialinių partnerių atstovai, jos sudėtyje, be abejo, turi būti sudaryta galimybė dalyvauti ir kitiems atstovams, pavyzdžiui, vartotojų ir ūkininkų organizacijų ar socialinėje srityje veikiančių pilietinės visuomenės organizacijų atstovams. Žinoma, tai pasakytina ir apie kitų darbo grupių sudėtį, kuriose taip pat turėtų būti darbdavių ir profesinių sąjungų organizacijų atstovai, kuriems rūpi šioje grupėje nagrinėjami klausimai.

| 5.5 | Sukūrus šią penktą darbo grupę jos lyderiai (vienas iš ES ir vienas iš šalies partnerės) turės teisę dalyvauti Pilietinės visuomenės forumo iniciatyviniame komitete, kurio narių skaičius nuo 17 padidės iki 19 narių. Tačiau Komitetas primena, kad toks dalyvavimas neturėtų būti laikomas pakankamu atstovavimu socialiniams partneriams Pilietinės visuomenės forumo valdymo struktūroje. Todėl prašo peržiūrėti Pilietinės visuomenės forumo vidaus reglamentą užtikrinant deramesnį atstovavimą socialiniams partneriams. Be to, pageidautina, kad kiekviena grupė (reikia suprasti plačiąja prasme kaip tai supranta Komitetas: darbdaviai, profesinių sąjungų organizacijos ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos) būtų atsakinga už savo pačios narių atranką taikant kiekvienai iš grupių priklausančių organizacijų padėtį atitinkančius kriterijus. |
| --- | --- |

5.5

Sukūrus šią penktą darbo grupę jos lyderiai (vienas iš ES ir vienas iš šalies partnerės) turės teisę dalyvauti Pilietinės visuomenės forumo iniciatyviniame komitete, kurio narių skaičius nuo 17 padidės iki 19 narių. Tačiau Komitetas primena, kad toks dalyvavimas neturėtų būti laikomas pakankamu atstovavimu socialiniams partneriams Pilietinės visuomenės forumo valdymo struktūroje. Todėl prašo peržiūrėti Pilietinės visuomenės forumo vidaus reglamentą užtikrinant deramesnį atstovavimą socialiniams partneriams. Be to, pageidautina, kad kiekviena grupė (reikia suprasti plačiąja prasme kaip tai supranta Komitetas: darbdaviai, profesinių sąjungų organizacijos ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos) būtų atsakinga už savo pačios narių atranką taikant kiekvienai iš grupių priklausančių organizacijų padėtį atitinkančius kriterijus.

| 5.6 | Rytų partneryste turėtų būti siekiama stiprinti socialinį dialogą, plėtojamą formaliai šalyse partnerėse egzistuojančiose struktūrose. Iki šiol Pilietinės visuomenės forumas siekė decentralizuoti savo veiklą ir šiuo tikslu įkūrė nacionalines platformas, kurios daugelyje šalių labai aktyviai veikia, tačiau kurių statusas valdžios institucijų atžvilgiu vis dar neapibrėžtas. Reikėtų, kad be šių platformų, kurių uždavinys skatinti pilietinį dialogą, būtų pripažintas ir esamų socialinį dialogą skatinančių nacionalinių trišalių struktūrų vaidmuo ir jų tiesioginė sąsaja tiek su Pilietinės visuomenės forumu, tiek su nacionalinėmis platformomis. Be to, Rytų partneryste ir pagal ją plėtojamu nacionaliniu socialiniu dialogu valstybės partnerės turėtų būti skatinamos sistemingai įtraukti socialinius partnerius į bet kokio pobūdžio veiklą, susijusią su socialiniais ir ekonominiais jų veiklos aspektais, įskaitant dvišaliu pagrindu sudarytus asociacijos susitarimus. |
| --- | --- |

5.6

Rytų partneryste turėtų būti siekiama stiprinti socialinį dialogą, plėtojamą formaliai šalyse partnerėse egzistuojančiose struktūrose. Iki šiol Pilietinės visuomenės forumas siekė decentralizuoti savo veiklą ir šiuo tikslu įkūrė nacionalines platformas, kurios daugelyje šalių labai aktyviai veikia, tačiau kurių statusas valdžios institucijų atžvilgiu vis dar neapibrėžtas. Reikėtų, kad be šių platformų, kurių uždavinys skatinti pilietinį dialogą, būtų pripažintas ir esamų socialinį dialogą skatinančių nacionalinių trišalių struktūrų vaidmuo ir jų tiesioginė sąsaja tiek su Pilietinės visuomenės forumu, tiek su nacionalinėmis platformomis. Be to, Rytų partneryste ir pagal ją plėtojamu nacionaliniu socialiniu dialogu valstybės partnerės turėtų būti skatinamos sistemingai įtraukti socialinius partnerius į bet kokio pobūdžio veiklą, susijusią su socialiniais ir ekonominiais jų veiklos aspektais, įskaitant dvišaliu pagrindu sudarytus asociacijos susitarimus.

6.   Įgyvendinant Rytų partnerystę sprendžiami su socialiniu dialogu susiję klausimai

| 6.1 | 2011 m. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), apibendrindamos EKP veiklos, susijusios tiek su ES pietuose, tiek rytuose esančiomis šalimis, rezultatus pasiūlė „naują požiūrį į kintančią kaimynystę“ (10). Pagal šį naują požiūrį pagrįstai reikalaujama stiprinti demokratiją, kurti partnerystę su pilietine visuomene, ir kartu pabrėžiama, kad būtina užtikrinti paramą tvariam ekonomikos ir socialiniam vystymuisi, visų pirma ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Šiuo klausimu Komisija ir EIVT pabrėžia, kad „prastas augimas, didėjantis nedarbas ir išaugęs atotrūkis tarp turtingųjų ir skurstančiųjų gali tik pakurstyti nestabilumą“ susijusiose šalyse. Todėl kartu su šalimis partnerėmis vykdomu dialogu makroekonominiais klausimais turi būti plėtojamas ir „dialogas dėl užimtumo ir socialinės politikos“. |
| --- | --- |

6.1

2011 m. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), apibendrindamos EKP veiklos, susijusios tiek su ES pietuose, tiek rytuose esančiomis šalimis, rezultatus pasiūlė „naują požiūrį į kintančią kaimynystę“ (10). Pagal šį naują požiūrį pagrįstai reikalaujama stiprinti demokratiją, kurti partnerystę su pilietine visuomene, ir kartu pabrėžiama, kad būtina užtikrinti paramą tvariam ekonomikos ir socialiniam vystymuisi, visų pirma ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Šiuo klausimu Komisija ir EIVT pabrėžia, kad „prastas augimas, didėjantis nedarbas ir išaugęs atotrūkis tarp turtingųjų ir skurstančiųjų gali tik pakurstyti nestabilumą“ susijusiose šalyse. Todėl kartu su šalimis partnerėmis vykdomu dialogu makroekonominiais klausimais turi būti plėtojamas ir „dialogas dėl užimtumo ir socialinės politikos“.

| 6.2 | Komisijos ir EIVT atliekamame vertinime, žinoma, atsižvelgiama į Viduržemio jūros regiono pietinėse šalyse įvykusius pokyčius. Tačiau atlikta analizė apima platesnį klausimų spektrą. Nedarbas, nuskurdimas, neoficiali ekonomika, imigracija, prekyba žmonėmis ir kt. yra kasdienės problemos, su kuriomis susiduriama tiek rytuose, tiek pietuose, realybė, kurios destabilizuojančios pasekmės turi poveikio ne tik politinėms atitinkamų šalių institucijoms, bet ir visam regionui. Todėl Komitetas, kuris 2011 m. išreiškė pritarimą pasiūlytam naujam požiūriui (11), nori, kad nustatant būsimas Rytų partnerystės gaires būtų deramai atsižvelgta į subalansuotą ir tvarų ekonomikos augimą, skatinantį darbo vietų kūrimą ir didesnį socialinį saugumą. |
| --- | --- |

6.2

Komisijos ir EIVT atliekamame vertinime, žinoma, atsižvelgiama į Viduržemio jūros regiono pietinėse šalyse įvykusius pokyčius. Tačiau atlikta analizė apima platesnį klausimų spektrą. Nedarbas, nuskurdimas, neoficiali ekonomika, imigracija, prekyba žmonėmis ir kt. yra kasdienės problemos, su kuriomis susiduriama tiek rytuose, tiek pietuose, realybė, kurios destabilizuojančios pasekmės turi poveikio ne tik politinėms atitinkamų šalių institucijoms, bet ir visam regionui. Todėl Komitetas, kuris 2011 m. išreiškė pritarimą pasiūlytam naujam požiūriui (11), nori, kad nustatant būsimas Rytų partnerystės gaires būtų deramai atsižvelgta į subalansuotą ir tvarų ekonomikos augimą, skatinantį darbo vietų kūrimą ir didesnį socialinį saugumą.

| 6.3 | Rytų partnerystė apima tam tikrus socialinės ir užimtumo politikos tikslus, susijusius su pagal ją vykdoma politika „Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis“ (II teminė platforma). Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD šioje srityje gana plačiai vykdo veiklą, kuria siekiama skatinti gerąją praktiką įgyvendinat socialinę ir užimtumo politiką. Tačiau iki šiol nebuvo galima parengti labiau struktūruotos programos, kadangi viena iš šalių partnerių išreiškia nepritarimą ir atvirai abejoja, ar šie klausimai svarbūs Rytų partnerystei. Komitetas tikisi, kad šią kliūtį galima panaikinti, ir prašo Komisijos atsakingų asmenų atnaujinti diskusiją su naująja šios šalies vyriausybe siekiant, kad ateityje šiuo klausimu ji laikytųsi konstruktyvesnio požiūrio. |
| --- | --- |

6.3

Rytų partnerystė apima tam tikrus socialinės ir užimtumo politikos tikslus, susijusius su pagal ją vykdoma politika „Ekonominė integracija ir derėjimas su ES politikos kryptimis“ (II teminė platforma). Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD šioje srityje gana plačiai vykdo veiklą, kuria siekiama skatinti gerąją praktiką įgyvendinat socialinę ir užimtumo politiką. Tačiau iki šiol nebuvo galima parengti labiau struktūruotos programos, kadangi viena iš šalių partnerių išreiškia nepritarimą ir atvirai abejoja, ar šie klausimai svarbūs Rytų partnerystei. Komitetas tikisi, kad šią kliūtį galima panaikinti, ir prašo Komisijos atsakingų asmenų atnaujinti diskusiją su naująja šios šalies vyriausybe siekiant, kad ateityje šiuo klausimu ji laikytųsi konstruktyvesnio požiūrio.

| 6.4 | Komitetas dar kartą atkreipia dėmesį į socialinio aspekto svarbą ir pabrėžia, kad jis turėtų būti nagrinėjamas kartu su Rytų partnerystės pasiūlytos reformų programos ekonominiu aspektu. Todėl norėtų, kad artimiausiu metu būtų sudaryta Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD pasiūlyta grupė, kuri nagrinėtų su socialinės ir užimtumo politikos klausimus. Šios grupės uždavinys turėtų būti skatinti tam tikras gerosios praktikos normas, kurias šalys partnerės ir ES atstovai bendrai nutars laikyti socialinės pažangos, kurios turi būti pasiekta kartu su ekonomine pažanga, rodikliais. Pilietinės visuomenės forumui šioje veikloje turėtų atstovauti penktoji darbo grupė. Komitetas norėtų, kad ilgalaikės trukmės laikotarpiu būtų peržiūrėtas Rytų partnerystės prioritetų suskirstymas į keturias platformas ir deramai oficialiai įtvirtinta penktoji už socialinę ir užimtumo politiką atsakinga platforma. |
| --- | --- |

6.4

Komitetas dar kartą atkreipia dėmesį į socialinio aspekto svarbą ir pabrėžia, kad jis turėtų būti nagrinėjamas kartu su Rytų partnerystės pasiūlytos reformų programos ekonominiu aspektu. Todėl norėtų, kad artimiausiu metu būtų sudaryta Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD pasiūlyta grupė, kuri nagrinėtų su socialinės ir užimtumo politikos klausimus. Šios grupės uždavinys turėtų būti skatinti tam tikras gerosios praktikos normas, kurias šalys partnerės ir ES atstovai bendrai nutars laikyti socialinės pažangos, kurios turi būti pasiekta kartu su ekonomine pažanga, rodikliais. Pilietinės visuomenės forumui šioje veikloje turėtų atstovauti penktoji darbo grupė. Komitetas norėtų, kad ilgalaikės trukmės laikotarpiu būtų peržiūrėtas Rytų partnerystės prioritetų suskirstymas į keturias platformas ir deramai oficialiai įtvirtinta penktoji už socialinę ir užimtumo politiką atsakinga platforma.

| 6.5 | Socialinei ir užimtumo politikai tapus vienu iš Rytų partnerystės prioritetų turėtų būti skiriamas pakankamas finansavimas ir parengtos specialios šiems prioritetams įgyvendinti skirtos programos. Šiuo tikslu Komisija galėtų pasekti prieš keletą metų pagal Stabilumo paktą Pietryčių Europai įgyvendintos programos „Socialinės sanglaudos iniciatyva“ pavyzdžiu. Šios programos tikslas buvo geriau integruoti socialinį aspektą į ekonomikos vystymosi ir atkūrimo procesą regione ir šiuo tikslu skatinti socialinio sektoriaus reformas remiantis geriausia Europos praktika. |
| --- | --- |

6.5

Socialinei ir užimtumo politikai tapus vienu iš Rytų partnerystės prioritetų turėtų būti skiriamas pakankamas finansavimas ir parengtos specialios šiems prioritetams įgyvendinti skirtos programos. Šiuo tikslu Komisija galėtų pasekti prieš keletą metų pagal Stabilumo paktą Pietryčių Europai įgyvendintos programos „Socialinės sanglaudos iniciatyva“ pavyzdžiu. Šios programos tikslas buvo geriau integruoti socialinį aspektą į ekonomikos vystymosi ir atkūrimo procesą regione ir šiuo tikslu skatinti socialinio sektoriaus reformas remiantis geriausia Europos praktika.

| 6.6 | Komitetas palankiai vertina Komisijos ir EIVT priimtą sprendimą sukurti Pilietinės visuomenės priemonę ir Europos demokratijos rėmimo fondą, kurie turėtų padėti stiprinti pilietinę visuomenę, pilietinės visuomenės organizacijas ir jų gebėjimą veikti. Pakartodamas 2003 m. (12) ir 2011 m. (13) išreikštą nuomonę, ragina „Komisiją pasinaudoti patirtimi, įgyta taikant pilietinės visuomenės priemonę Vakarų Balkanams, kad būtų galima išvengti klaidų“ ir, visų pirma, kad būtų galima geriau atsižvelgti į socialinių partnerių ir kitų ekonominių ir socialinių organizacijų ypatumus skiriant finansavimą iš šių šaltinių. |
| --- | --- |

6.6

Komitetas palankiai vertina Komisijos ir EIVT priimtą sprendimą sukurti Pilietinės visuomenės priemonę ir Europos demokratijos rėmimo fondą, kurie turėtų padėti stiprinti pilietinę visuomenę, pilietinės visuomenės organizacijas ir jų gebėjimą veikti. Pakartodamas 2003 m. (12) ir 2011 m. (13) išreikštą nuomonę, ragina „Komisiją pasinaudoti patirtimi, įgyta taikant pilietinės visuomenės priemonę Vakarų Balkanams, kad būtų galima išvengti klaidų“ ir, visų pirma, kad būtų galima geriau atsižvelgti į socialinių partnerių ir kitų ekonominių ir socialinių organizacijų ypatumus skiriant finansavimą iš šių šaltinių.

| 6.7 | Galiausiai Komitetas ragina Rytų partnerystėje jau dalyvaujančias organizacijas geriau atsižvelgti į socialinį aspektą. Jis taip pat prašo Europos Tarybos ateityje savo ataskaitose ir rekomendacijose pateikti padėties apie socialinių teisių laikymąsi vertinimą atsižvelgiant į Europos socialinėje chartijoje išdėstytus principus ir nurodytų atitinkamų valstybių ratifikuotus arba neratifikuotus straipsnius. Be to, norėtų, kad nuo šiol TDO, kuri aptariamose šalyse yra labai aktyvi trišalė organizacija, būtų aktyviau įtraukta į Rytų partnerystės veiklą. |
| --- | --- |

6.7

Galiausiai Komitetas ragina Rytų partnerystėje jau dalyvaujančias organizacijas geriau atsižvelgti į socialinį aspektą. Jis taip pat prašo Europos Tarybos ateityje savo ataskaitose ir rekomendacijose pateikti padėties apie socialinių teisių laikymąsi vertinimą atsižvelgiant į Europos socialinėje chartijoje išdėstytus principus ir nurodytų atitinkamų valstybių ratifikuotus arba neratifikuotus straipsnius. Be to, norėtų, kad nuo šiol TDO, kuri aptariamose šalyse yra labai aktyvi trišalė organizacija, būtų aktyviau įtraukta į Rytų partnerystės veiklą.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso. 2008 m. gruodžio 3 d. spaudos konferencija.

1

(2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Rytų partnerystė“, COM(2008) 823 final, p. 14.

2

(3)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf

3

(4)  EESRK nuomonė „Pilietinės visuomenės įtraukimas į Rytų partnerystę“, OL C 277, 2009 11 17, p. 30–36.

4

(5)  EESRK nuomonė „Pilietinės visuomenės indėlis į Rytų partnerystę,“OL C 248, 2011 8 25, p. 37–42.

5

(6)  2010 m. gegužės 19 d. Komiteto pirmininko Mario Sepi laiškas Pilietinės visuomenės forumo iniciatyvinio komiteto nariams. EESRK pirmininkas savo laiške panaudojo apibrėžtį, kurią pateikė Komisija savo dokumente „Komisijos konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis bendrieji principai ir būtiniausi standartai“, COM(2002) 704.

6

(7)  EESRK pirmininko Roger Briesch įžanginė kalba seminare „Socialinis ir pilietinis dialogas: skirtumai ir papildomumas“, kuris įvyko 2003 m. birželio 10 d. EESRK sudėtis nustatyta Lisabonos sutarties 300 straipsnio 2 dalyje.

7

(8)  Žr. Nuomones „ES ir Ukrainos santykiai: naujas dinamiškas pilietinės visuomenės vaidmuo“ (OL C 77, 2009 3 31, p. 157–163), „ES ir Moldovos santykiai: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo“ (OL C 120, 2008 5 15, p. 89–95 ir OL C 299, 2012 10 4, p. 34–38), „Pilietinė visuomenė Baltarusijoje“ (OL C 318, 2006 12 23, p. 123–127), „Pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant Europos kaimynystės politikos veiksmų planus Pietų Kaukazo šalyse: Armėnijoje, Azerbaidžane ir Gruzijoje“ (OL C 277, 2009 11 17, p. 37–41).

8

(9)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

9

(10)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“. COM(2011) 303 final.

10

(11)  EESRK nuomonė „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, OL C 43, 2012 2 15, p. 82–93.

11

(12)  EESRK nuomonė „Pilietinės visuomenės vaidmuo naujoje Europos strategijoje Balkanams“, OL C 80, 2004 03 30, p. 158–167.

12

(13)  EESRK nuomonė „Pilietinės visuomenės indėlis į Rytų partnerystę“, OL C 248, 2011 8 25, p. 37–42.

13

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/46

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pilietinės visuomenės indėlio į maisto nuostolių ir švaistymo prevencijos ir mažinimo strategiją (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 161/08

Pranešėjas Yves SOMVILLE

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. liepos 12 d. nusprendė savo iniciatyva parengti nuomonę dėl

Pilietinės visuomenės indėlio į maisto nuostolių ir švaistymo prevencijos ir mažinimo strategiją.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. sausio 29 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 159 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, kad šiandien, kai pasaulyje daugeliui žmonių trūksta maisto ir ištekliai yra riboti, labai svarbu tarp pagrindinių politinės darbotvarkės klausimų įtraukti maisto nuostolių ir švaistymo prevencijos ir mažinimo klausimą. EESRK taip pat džiaugiasi, kad šiuo klausimu domisi Europos Parlamentas ir kad šioje srityje iniciatyvų pastaruoju metu ėmėsi ir Komisija. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad šiandien, kai pasaulyje daugeliui žmonių trūksta maisto ir ištekliai yra riboti, labai svarbu tarp pagrindinių politinės darbotvarkės klausimų įtraukti maisto nuostolių ir švaistymo prevencijos ir mažinimo klausimą. EESRK taip pat džiaugiasi, kad šiuo klausimu domisi Europos Parlamentas ir kad šioje srityje iniciatyvų pastaruoju metu ėmėsi ir Komisija.

| 1.2 | Norėdamas, kad politinės priemonės būtų nuoseklios, EESRK primygtinai pasisako už tai, kad ES mastu būtų sukurta apibrėžtis ir bendra metodologija, pagal kurią būtų galima apskaičiuoti maisto nuostolių ir iššvaistomo maisto kiekį. Komitetas taip pat mano, kad dėl susiklosčiusios padėties ir atsižvelgiant į nustatytus tikslus, turi būti vykdomi konkretūs veiksmai nelaukiant šiuo metu įgyvendinamų programų rezultatų. |
| --- | --- |

1.2

Norėdamas, kad politinės priemonės būtų nuoseklios, EESRK primygtinai pasisako už tai, kad ES mastu būtų sukurta apibrėžtis ir bendra metodologija, pagal kurią būtų galima apskaičiuoti maisto nuostolių ir iššvaistomo maisto kiekį. Komitetas taip pat mano, kad dėl susiklosčiusios padėties ir atsižvelgiant į nustatytus tikslus, turi būti vykdomi konkretūs veiksmai nelaukiant šiuo metu įgyvendinamų programų rezultatų.

| 1.3 | EESRK ragina kurti ir toliau tęsti programas, leidžiančias dalytis patirtimi apie tai, kaip skirtingose Europos Sąjungos valstybėse narėse ir regionuose sprendžiama maisto švaistymo problema, siekiant kuo geriau panaudoti šioms programoms skirtas lėšas ir skatinti tas iniciatyvas, kurios pasirodo esančios veiksmingos. |
| --- | --- |

1.3

EESRK ragina kurti ir toliau tęsti programas, leidžiančias dalytis patirtimi apie tai, kaip skirtingose Europos Sąjungos valstybėse narėse ir regionuose sprendžiama maisto švaistymo problema, siekiant kuo geriau panaudoti šioms programoms skirtas lėšas ir skatinti tas iniciatyvas, kurios pasirodo esančios veiksmingos.

| 1.4 | Tenka apgailestauti, kad maisto bankų ištekliai mažėja, o dėl ekonomikos krizės jų poreikis smarkiai auga, todėl Komitetas primygtinai reikalauja, kad platinimo ir viešojo maitinimo grandys maisto bankams tiektų kuo daugiau dar tinkamų vartoti produktų. Be to, reikėtų plačiau paskleisti informaciją apie kai kuriose valstybėse narėse egzistuojančias iniciatyvas mokesčių, atsakomybės perkėlimo rėmėjams srityse arba, pavyzdžiui, pakoreguoti kai kuriuos administracinius suvaržymus, kad atiduoti maistą būtų paprasčiau ir kartu būtų užtikrinta jo sauga. |
| --- | --- |

1.4

Tenka apgailestauti, kad maisto bankų ištekliai mažėja, o dėl ekonomikos krizės jų poreikis smarkiai auga, todėl Komitetas primygtinai reikalauja, kad platinimo ir viešojo maitinimo grandys maisto bankams tiektų kuo daugiau dar tinkamų vartoti produktų. Be to, reikėtų plačiau paskleisti informaciją apie kai kuriose valstybėse narėse egzistuojančias iniciatyvas mokesčių, atsakomybės perkėlimo rėmėjams srityse arba, pavyzdžiui, pakoreguoti kai kuriuos administracinius suvaržymus, kad atiduoti maistą būtų paprasčiau ir kartu būtų užtikrinta jo sauga.

| 1.5 | Norint sumažinti švaistymo mastą, labai svarbus mokymo vaidmuo. Šią temą reikėtų įtraukti į būsimų profesionalių viešųjų ir privačių maitinimo įstaigų darbuotojų mokymo ir į tolesnių kvalifikacijos kėlimo kursų programą. Panašūs mokymai galėtų būti organizuojami ir pakuočių kūrėjus rengiančiose mokymo įstaigose sutelkiant dėmesį į produktų išlaikymą ir maksimalų pakuočių turinio panaudojimą. |
| --- | --- |

1.5

Norint sumažinti švaistymo mastą, labai svarbus mokymo vaidmuo. Šią temą reikėtų įtraukti į būsimų profesionalių viešųjų ir privačių maitinimo įstaigų darbuotojų mokymo ir į tolesnių kvalifikacijos kėlimo kursų programą. Panašūs mokymai galėtų būti organizuojami ir pakuočių kūrėjus rengiančiose mokymo įstaigose sutelkiant dėmesį į produktų išlaikymą ir maksimalų pakuočių turinio panaudojimą.

| 1.6 | Komiteto nuomone, be jokios abejonės, labai svarbu teikti informaciją vartotojams ir tai daryti reikia gerai išanalizavus švaistymo priežastis. Be bendro pobūdžio informacijos apie šio reiškinio padarinius, ypač svarbu bus vartotojams aiškinti, kaip teisingai suprasti produktų galiojimo datas, planuoti pirkinius, laikyti maisto produktus, panaudoti maisto likučius ir pan. Informaciją reikėtų teikti atsižvelgiant į namų ūkių tipus. |
| --- | --- |

1.6

Komiteto nuomone, be jokios abejonės, labai svarbu teikti informaciją vartotojams ir tai daryti reikia gerai išanalizavus švaistymo priežastis. Be bendro pobūdžio informacijos apie šio reiškinio padarinius, ypač svarbu bus vartotojams aiškinti, kaip teisingai suprasti produktų galiojimo datas, planuoti pirkinius, laikyti maisto produktus, panaudoti maisto likučius ir pan. Informaciją reikėtų teikti atsižvelgiant į namų ūkių tipus.

| 1.7 | Šiam klausimui išskirtinį dėmesį reikėtų skirti visuose moksliniuose tyrimuose, nes jis aktualus visoms maisto tiekimo grandinės grandims. Todėl ir toliau reikalingi taikomieji žemės ūkio tyrimai, nes gamybos technologijas reikia toliau tobulinti. Tolesnėse grandyse švaistymo išvengti ir sumažinti jo mastą padėtų pažanga pakavimo srityje (produktų išlaikymas, protingas ženklinimas etiketėmis ir pan.). |
| --- | --- |

1.7

Šiam klausimui išskirtinį dėmesį reikėtų skirti visuose moksliniuose tyrimuose, nes jis aktualus visoms maisto tiekimo grandinės grandims. Todėl ir toliau reikalingi taikomieji žemės ūkio tyrimai, nes gamybos technologijas reikia toliau tobulinti. Tolesnėse grandyse švaistymo išvengti ir sumažinti jo mastą padėtų pažanga pakavimo srityje (produktų išlaikymas, protingas ženklinimas etiketėmis ir pan.).

| 1.8 | Pirminės gamybos srityje reikės užtikrinti, kad BŽŪP rekomenduojamos tarpšakinės priemonės būtų veiksmingos ir orientuotos į tvarumą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas iniciatyvoms, kuriomis bus skatinama kurti trumpas grandines, galinčias padėti sumažinti nuostolių ir švaistymo mastą. |
| --- | --- |

1.8

Pirminės gamybos srityje reikės užtikrinti, kad BŽŪP rekomenduojamos tarpšakinės priemonės būtų veiksmingos ir orientuotos į tvarumą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas iniciatyvoms, kuriomis bus skatinama kurti trumpas grandines, galinčias padėti sumažinti nuostolių ir švaistymo mastą.

2.   Įžanga

| 2.1 | Nuo tada, kai 2008–2009 m. prasidėjo maisto krizė, aprūpinimas maistu tapo vienu aktualiausių daugumos sprendimus priimančių asmenų ir tarptautinių organizacijų aptariamų klausimų. Dar aktualesnis jis tapo 2012 m., staiga išaugus javų ir kitų kultūrų kainoms. |
| --- | --- |

2.1

Nuo tada, kai 2008–2009 m. prasidėjo maisto krizė, aprūpinimas maistu tapo vienu aktualiausių daugumos sprendimus priimančių asmenų ir tarptautinių organizacijų aptariamų klausimų. Dar aktualesnis jis tapo 2012 m., staiga išaugus javų ir kitų kultūrų kainoms.

| 2.2 | Norint pasaulio gyventojus aprūpinti maistu, ir toliau bus labai svarbu užtikrinti veiksmingą žemės ūkio gamybą. |
| --- | --- |

2.2

Norint pasaulio gyventojus aprūpinti maistu, ir toliau bus labai svarbu užtikrinti veiksmingą žemės ūkio gamybą.

| 2.3 | Žemės ūkio gamybą reikės padidinti 60 proc., nes 2050 m. pasaulio gyventojų skaičius turėtų siekti apie 9 milijardus; be to, negalima pamiršti, kad ištekliai senka ir keičiasi klimatas, todėl kartu reikėtų ir veiksmingai spręsti maisto nuostolių ir švaistymo problemą. |
| --- | --- |

2.3

Žemės ūkio gamybą reikės padidinti 60 proc., nes 2050 m. pasaulio gyventojų skaičius turėtų siekti apie 9 milijardus; be to, negalima pamiršti, kad ištekliai senka ir keičiasi klimatas, todėl kartu reikėtų ir veiksmingai spręsti maisto nuostolių ir švaistymo problemą.

| 2.4 | Apskaičiuota, kad pasaulyje visose maisto tiekimo grandinės grandyse prarandama arba iššvaistoma trečdalis žmonėms vartoti skirto maisto (tas kiekis skirtingose grandyse yra nevienodas) („Pasauliniai maisto nuostoliai ir švaistymas“, FAO). |
| --- | --- |

2.4

Apskaičiuota, kad pasaulyje visose maisto tiekimo grandinės grandyse prarandama arba iššvaistoma trečdalis žmonėms vartoti skirto maisto (tas kiekis skirtingose grandyse yra nevienodas) („Pasauliniai maisto nuostoliai ir švaistymas“, FAO).

| 2.5 | 2011 m. Europos Sąjungoje dėl ekonomikos ir finansų krizės 24,2 proc. gyventojų (119,6 milijono žmonių) buvo atsidūrę ties socialinės atskirties riba. Gyventojų, remiamų pagal Europos pagalbos labiausiai nepasiturintiems asmenims programą, skaičius nuo 13 milijonų (2008 m.) išaugo iki 18 milijonų (2010 m.) (1). Taigi maisto bankams reikia vis daugiau maisto. |
| --- | --- |

2.5

2011 m. Europos Sąjungoje dėl ekonomikos ir finansų krizės 24,2 proc. gyventojų (119,6 milijono žmonių) buvo atsidūrę ties socialinės atskirties riba. Gyventojų, remiamų pagal Europos pagalbos labiausiai nepasiturintiems asmenims programą, skaičius nuo 13 milijonų (2008 m.) išaugo iki 18 milijonų (2010 m.) (1). Taigi maisto bankams reikia vis daugiau maisto.

| 2.6 | Ši nuomonė parengta prisidedant prie strateginių svarstymų strategijos „Europa 2020“ tema. Be to, Europos Komisija vieną savo komunikato „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (2) dalį skyrė maisto problemoms ir nurodė, kad reikia mažinti maisto švaistymo mastą. |
| --- | --- |

2.6

Ši nuomonė parengta prisidedant prie strateginių svarstymų strategijos „Europa 2020“ tema. Be to, Europos Komisija vieną savo komunikato „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“ (2) dalį skyrė maisto problemoms ir nurodė, kad reikia mažinti maisto švaistymo mastą.

3.   Problemos apžvalga

3.1   Apibrėžtys

| 3.1.1 | Maisto nuostolių ir švaistymo sąvokas reikia analizuoti kompleksiškai: nuo gamybos etapo iki vartojimo, įskaitant tarpinius perdirbimo ir platinimo etapus ir nepamirštant ir viešojo maitinimo sektoriaus. |
| --- | --- |

3.1.1

Maisto nuostolių ir švaistymo sąvokas reikia analizuoti kompleksiškai: nuo gamybos etapo iki vartojimo, įskaitant tarpinius perdirbimo ir platinimo etapus ir nepamirštant ir viešojo maitinimo sektoriaus.

| 3.1.2 | Europos Sąjungoje gamybos etape maisto nuostoliai yra palyginti nedideli. Be to, produktai, kurie neatitinka taisyklėse ar rinkos nustatytų reikalavimų ir negali būti tiesiogiai žmonių vartojami, visi arba iš dalies naudojami perdirbimui. Nepanaudotini produktai turėtų būti naudojami gyvūnų maistui, bioenergijai gaminti arba įmaišomi į dirvožemį siekiant padidinti jame organinės medžiagos kiekį. |
| --- | --- |

3.1.2

Europos Sąjungoje gamybos etape maisto nuostoliai yra palyginti nedideli. Be to, produktai, kurie neatitinka taisyklėse ar rinkos nustatytų reikalavimų ir negali būti tiesiogiai žmonių vartojami, visi arba iš dalies naudojami perdirbimui. Nepanaudotini produktai turėtų būti naudojami gyvūnų maistui, bioenergijai gaminti arba įmaišomi į dirvožemį siekiant padidinti jame organinės medžiagos kiekį.

| 3.1.3 | Maisto nuostolių ir švaistymo apibrėžtis galėtų būti tokia: bet kurioje maisto grandinės grandyje – pradedant ūkiu ir baigiant vartotoju – išmesti arba sunaikinti pirmiausia žmogui vartoti skirti maisto produktai, išskyrus ne maisto produktus. Pagal FAO apibrėžtį (3) maisto nuostolių daugiausia pasitaiko maisto grandinės pradžioje (pirminės gamybos, etapuose po derliaus nuėmimo ir perdirbimo etapu), o maisto švaistymo – grandinės pabaigoje (platinimo ir galutinio vartojimo etapuose). |
| --- | --- |

3.1.3

Maisto nuostolių ir švaistymo apibrėžtis galėtų būti tokia: bet kurioje maisto grandinės grandyje – pradedant ūkiu ir baigiant vartotoju – išmesti arba sunaikinti pirmiausia žmogui vartoti skirti maisto produktai, išskyrus ne maisto produktus. Pagal FAO apibrėžtį (3) maisto nuostolių daugiausia pasitaiko maisto grandinės pradžioje (pirminės gamybos, etapuose po derliaus nuėmimo ir perdirbimo etapu), o maisto švaistymo – grandinės pabaigoje (platinimo ir galutinio vartojimo etapuose).

| 3.1.4 | Taigi nevalgomi derliaus likučiai ir šalutiniai perdirbimo produktai yra nesusiję su maisto nuostolių ir švaistymo sąvokomis. Tačiau tai, kas šiandien nevalgoma ir negali būti perdirbta į šalutinius produktus, rytoj, turint daugiau žinių ir tobulėjant technologijoms, jau gali būti valgoma ir perdirbama. Todėl šios apibrėžtys ateityje gali keistis. |
| --- | --- |

3.1.4

Taigi nevalgomi derliaus likučiai ir šalutiniai perdirbimo produktai yra nesusiję su maisto nuostolių ir švaistymo sąvokomis. Tačiau tai, kas šiandien nevalgoma ir negali būti perdirbta į šalutinius produktus, rytoj, turint daugiau žinių ir tobulėjant technologijoms, jau gali būti valgoma ir perdirbama. Todėl šios apibrėžtys ateityje gali keistis.

| 3.1.5 | Ir toliau, kalbant apie gamybos etapą, pasakytina, kad pastaraisiais metais viena po kitos vykdytos BŽŪP reformos leido pritaikyti priemones, kad būtų galima išvengti pertekliaus rinkose ir geriau jį valdyti. Tačiau dar reikėtų tobulinti grandinės veikimą, pavyzdžiui, realiai sustiprinti žemės ūkio gamintojų derybų galią. |
| --- | --- |

3.1.5

Ir toliau, kalbant apie gamybos etapą, pasakytina, kad pastaraisiais metais viena po kitos vykdytos BŽŪP reformos leido pritaikyti priemones, kad būtų galima išvengti pertekliaus rinkose ir geriau jį valdyti. Tačiau dar reikėtų tobulinti grandinės veikimą, pavyzdžiui, realiai sustiprinti žemės ūkio gamintojų derybų galią.

3.2   Problemos mastas maisto grandinėje

| 3.2.1 | Maisto nuostolių ir švaistymo pasitaiko visuose pasaulio regionuose. Tačiau FAO teigimu, nustatyta, kad besivystančiose šalyse daugiau kaip 40 proc. nuostolių patiriama etapuose „po derliaus nuėmimo“ ir perdirbimo etapu, o pramoninėse šalyse šis reiškinys dažniausias platinimo ir vartojimo etapais. |
| --- | --- |

3.2.1

Maisto nuostolių ir švaistymo pasitaiko visuose pasaulio regionuose. Tačiau FAO teigimu, nustatyta, kad besivystančiose šalyse daugiau kaip 40 proc. nuostolių patiriama etapuose „po derliaus nuėmimo“ ir perdirbimo etapu, o pramoninėse šalyse šis reiškinys dažniausias platinimo ir vartojimo etapais.

| 3.2.2 | Europos Komisijos 2010 m. paskelbto tyrimo duomenimis, maisto atliekos sudaro 179 kg vienam gyventojui per metus. Šis kiekis įvairiais grandinės etapais pasiskirsto taip: 42 proc. atliekų tenka namų ūkiams, 39 proc. – maisto įmonėms, 5 proc. – platinimo grandims ir 14 proc. – viešojo maitinimo įstaigoms. Jeigu požiūris nesikeis, iki 2020 m. šis kiekis gali išaugti 40 proc. Reikia pažymėti, kad minėtame tyrime nėra duomenų apie tai, kiek maisto netenkama ir iššvaistoma žemės ūkio veiklos ir žvejybos etapais. |
| --- | --- |

3.2.2

Europos Komisijos 2010 m. paskelbto tyrimo duomenimis, maisto atliekos sudaro 179 kg vienam gyventojui per metus. Šis kiekis įvairiais grandinės etapais pasiskirsto taip: 42 proc. atliekų tenka namų ūkiams, 39 proc. – maisto įmonėms, 5 proc. – platinimo grandims ir 14 proc. – viešojo maitinimo įstaigoms. Jeigu požiūris nesikeis, iki 2020 m. šis kiekis gali išaugti 40 proc. Reikia pažymėti, kad minėtame tyrime nėra duomenų apie tai, kiek maisto netenkama ir iššvaistoma žemės ūkio veiklos ir žvejybos etapais.

| 3.2.3 | Briuselyje atliktas tyrimas, kokios šiukšlės sudaro namų ūkio šiukšlių maišo turinį, ir nustatyta, kad maisto atliekos sudaro 11,7 proc. visų namų ūkio šiukšlių. Šias atliekas galima sugrupuoti taip: 47,7 proc. sudaro iš dalies suvalgyti produktai, 26,7 proc. – pasenę produktai ir 25,5 proc. – likučiai. |
| --- | --- |

3.2.3

Briuselyje atliktas tyrimas, kokios šiukšlės sudaro namų ūkio šiukšlių maišo turinį, ir nustatyta, kad maisto atliekos sudaro 11,7 proc. visų namų ūkio šiukšlių. Šias atliekas galima sugrupuoti taip: 47,7 proc. sudaro iš dalies suvalgyti produktai, 26,7 proc. – pasenę produktai ir 25,5 proc. – likučiai.

3.3   Maisto nuostolių ir švaistymo priežastys

| 3.3.1 | Besivystančiose ir mažas pajamas gaunančiose šalyse daugiausia nuostolių patiriama gamybos etapu ir po derliaus nuėmimo, nes šiose šalyse trūksta finansinių išteklių, kad būtų galima patobulinti infrastruktūrą plačiąja šio žodžio prasme. |
| --- | --- |

3.3.1

Besivystančiose ir mažas pajamas gaunančiose šalyse daugiausia nuostolių patiriama gamybos etapu ir po derliaus nuėmimo, nes šiose šalyse trūksta finansinių išteklių, kad būtų galima patobulinti infrastruktūrą plačiąja šio žodžio prasme.

| 3.3.2 | Pramoninėse šalyse, priešingai, dažniausia susiduriama su elgesio problema. Pastaraisiais dešimtmečiais Europos Sąjungoje augant žemės ūkio našumui, produktai gyventojams buvo tiekiami už prieinamą kainą. Dėl šios priežasties ir todėl, kad didėjo turimos pajamos, smarkiai sumažėjo maistui skiriamas biudžetas. Ši tendencija iš dalies paaiškina, kodėl vartotojai ėmė labiau švaistyti maistą. |
| --- | --- |

3.3.2

Pramoninėse šalyse, priešingai, dažniausia susiduriama su elgesio problema. Pastaraisiais dešimtmečiais Europos Sąjungoje augant žemės ūkio našumui, produktai gyventojams buvo tiekiami už prieinamą kainą. Dėl šios priežasties ir todėl, kad didėjo turimos pajamos, smarkiai sumažėjo maistui skiriamas biudžetas. Ši tendencija iš dalies paaiškina, kodėl vartotojai ėmė labiau švaistyti maistą.

| 3.3.3 | Maisto švaistymo reiškinį skatina ir socialinės priežastys – pakitusi šeimos struktūra ar gyvenimo tempas. |
| --- | --- |

3.3.3

Maisto švaistymo reiškinį skatina ir socialinės priežastys – pakitusi šeimos struktūra ar gyvenimo tempas.

| 3.3.4 | Viena iš galimų švaistymo priežasčių – kokybės standartai, kuriuos platinimo grandinės taiko šviežių produktų išorei ir dėl kurių valgomi produktai gamybos etapu atmetami dėl su sveikata nesusijusių priežasčių. |
| --- | --- |

3.3.4

Viena iš galimų švaistymo priežasčių – kokybės standartai, kuriuos platinimo grandinės taiko šviežių produktų išorei ir dėl kurių valgomi produktai gamybos etapu atmetami dėl su sveikata nesusijusių priežasčių.

| 3.3.5 | Kai kurie perdirbėjai, pritaikę tam tikras technologijas, galėtų padėti sumažinti švaistymo mastą. Kai kurias pakuotes sunku iki visiškai ištuštinti; kai kurie produktai pakuojami neatsižvelgiant į sociologinę namų ūkių raidą, o kai kurias pakuotes atidarius sunku vėl tinkamai uždaryti, ir pan. |
| --- | --- |

3.3.5

Kai kurie perdirbėjai, pritaikę tam tikras technologijas, galėtų padėti sumažinti švaistymo mastą. Kai kurias pakuotes sunku iki visiškai ištuštinti; kai kurie produktai pakuojami neatsižvelgiant į sociologinę namų ūkių raidą, o kai kurias pakuotes atidarius sunku vėl tinkamai uždaryti, ir pan.

| 3.3.6 | Suprantama, kad verslininkams labiausiai rūpi skatinti žmones pirkti, tačiau kai kurie jų veiksmai taip pat gali prisidėti prie vienokio ar kitokio švaistymo (pavyzdžiui, kai teikiama informacija tik apie kainą; kai trys produktai siūlomi už dviejų produktų kainą, ir pan.). Tačiau ir šiuo atveju tyrimų duomenys rodo, kad šeimos elgiasi labai nevienodai. |
| --- | --- |

3.3.6

Suprantama, kad verslininkams labiausiai rūpi skatinti žmones pirkti, tačiau kai kurie jų veiksmai taip pat gali prisidėti prie vienokio ar kitokio švaistymo (pavyzdžiui, kai teikiama informacija tik apie kainą; kai trys produktai siūlomi už dviejų produktų kainą, ir pan.). Tačiau ir šiuo atveju tyrimų duomenys rodo, kad šeimos elgiasi labai nevienodai.

| 3.3.7 | Vartotojams labai neaišku, kuo skiriasi užrašai „tinka vartoti iki ... (data)“ ir „geriausias iki ... (data)“, ir dėl šio nežinojimo švaistomas maistas. Jungtinėje Karalystėje atlikus tyrimą dėl ženklinimo etiketėmis, paaiškėjo, kad 45–49 proc. vartotojų neteisingai supranta produktų tinkamumo vartoti datas ir kad tai sudaro 20 proc. viso iššvaistomo maisto kiekio, kurio būtų galima išvengti (Atliekų ir išteklių veiksmų programa (WRAP – Waste and Resources Action Programme)). |
| --- | --- |

3.3.7

Vartotojams labai neaišku, kuo skiriasi užrašai „tinka vartoti iki ... (data)“ ir „geriausias iki ... (data)“, ir dėl šio nežinojimo švaistomas maistas. Jungtinėje Karalystėje atlikus tyrimą dėl ženklinimo etiketėmis, paaiškėjo, kad 45–49 proc. vartotojų neteisingai supranta produktų tinkamumo vartoti datas ir kad tai sudaro 20 proc. viso iššvaistomo maisto kiekio, kurio būtų galima išvengti (Atliekų ir išteklių veiksmų programa (WRAP – Waste and Resources Action Programme)).

3.4   Maisto nuostolių ir švaistymo poveikis

| 3.4.1 | Maisto nuostoliai ir švaistymas daro trejopą poveikį: ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį. |
| --- | --- |

3.4.1

Maisto nuostoliai ir švaistymas daro trejopą poveikį: ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį.

| 3.4.2 | Poveikis aplinkai juntamas labiausiai – išauga suyrančių namų ūkio atliekų dalis. Bet koks maisto švaistymas reiškia ne tik atliekas, bet ir tai, kad produktui pagaminti, perdirbti ir platinti buvo be reikalo išeikvoti ištekliai. Kuo vėlesniu maisto tiekimo grandinės etapu maistas iššvaistomas, tuo daugiau iššvaistoma išteklių. |
| --- | --- |

3.4.2

Poveikis aplinkai juntamas labiausiai – išauga suyrančių namų ūkio atliekų dalis. Bet koks maisto švaistymas reiškia ne tik atliekas, bet ir tai, kad produktui pagaminti, perdirbti ir platinti buvo be reikalo išeikvoti ištekliai. Kuo vėlesniu maisto tiekimo grandinės etapu maistas iššvaistomas, tuo daugiau iššvaistoma išteklių.

| 3.4.3 | Šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimas daro neigiamą įtaką kintančiam klimatui. Šiuo požiūriu didžiausias poveikis daromas vadinamuoju namų ūkio etapu – 45 proc. išmetamo ŠESD kiekio yra susiję su maisto švaistymu; perdirbimo sektorius išmeta apie 35 proc. ŠESD per metus. Tačiau to paties tyrimo duomenimis, išmetamų ŠESD kiekio skaičiavimus reikėtų vertinti atsargiai, nes jie priklauso nuo to, kiek patikimi yra duomenys apie maisto švaistymo mastą (Parengiamasis tyrimas dėl maisto švaistymo 27 ES valstybėse narėse. Santrauka. 2010 m. spalio mėn.) |
| --- | --- |

3.4.3

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimas daro neigiamą įtaką kintančiam klimatui. Šiuo požiūriu didžiausias poveikis daromas vadinamuoju namų ūkio etapu – 45 proc. išmetamo ŠESD kiekio yra susiję su maisto švaistymu; perdirbimo sektorius išmeta apie 35 proc. ŠESD per metus. Tačiau to paties tyrimo duomenimis, išmetamų ŠESD kiekio skaičiavimus reikėtų vertinti atsargiai, nes jie priklauso nuo to, kiek patikimi yra duomenys apie maisto švaistymo mastą (Parengiamasis tyrimas dėl maisto švaistymo 27 ES valstybėse narėse. Santrauka. 2010 m. spalio mėn.)

| 3.4.4 | Tiek vartotojams, tiek ir kitoms grandinės grandims, bet koks švaistymas yra susijęs su finansiniais nuostoliais. Ateityje atliekoms skirtos priemonės taps griežtesnės ir iš įvairių grandinės dalyvių pareikalaus papildomų sąnaudų (nuvežimo į sąvartyną kaina, mokesčiai ir kt.). Ši tendencija neišvengiamai skatins investuoti į prevenciją. |
| --- | --- |

3.4.4

Tiek vartotojams, tiek ir kitoms grandinės grandims, bet koks švaistymas yra susijęs su finansiniais nuostoliais. Ateityje atliekoms skirtos priemonės taps griežtesnės ir iš įvairių grandinės dalyvių pareikalaus papildomų sąnaudų (nuvežimo į sąvartyną kaina, mokesčiai ir kt.). Ši tendencija neišvengiamai skatins investuoti į prevenciją.

| 3.4.5 | Socialiniu ir etiniu požiūriu nesuvokiama, kad nebūtų imamasi jokių politinių veiksmų maisto nuostolių ir švaistymo mastui sumažinti, ypač dabar, kai dėl ekonomikos krizės Europoje vis labiau blogėja daugelio žmonių padėtis. Šią nerimą keliančią tendenciją rodo ir nuolat augantys maisto bankų poreikiai. |
| --- | --- |

3.4.5

Socialiniu ir etiniu požiūriu nesuvokiama, kad nebūtų imamasi jokių politinių veiksmų maisto nuostolių ir švaistymo mastui sumažinti, ypač dabar, kai dėl ekonomikos krizės Europoje vis labiau blogėja daugelio žmonių padėtis. Šią nerimą keliančią tendenciją rodo ir nuolat augantys maisto bankų poreikiai.

4.   Keletas šiuo metu vykdomų iniciatyvų

| 4.1 | Pasaulyje, Europoje, nacionaliniu ir vietos lygmeniu vykdoma ne viena iniciatyva: nuo elgesio tyrimų ir kiekybinių skaičiavimų iki konkrečių vietos lygmens projektų. |
| --- | --- |

4.1

Pasaulyje, Europoje, nacionaliniu ir vietos lygmeniu vykdoma ne viena iniciatyva: nuo elgesio tyrimų ir kiekybinių skaičiavimų iki konkrečių vietos lygmens projektų.

| 4.2 | Iš tarptautinių projektų reikia paminėti pasaulinę FAO maisto nuostolių ir švaistymo mažinimo iniciatyvą (Save Food), pagal kurią kuriamos viešosios ir privačios partnerystės, rengiama patikrintais duomenimis pagrįsta politika ir kurioje numatyta parama investicijoms, pagrįsta išteklių sutelkimu, nuoseklūs ir suderinti vertinimai ir duomenų apie maisto nuostolius ir švaistymą analizė; informavimas, tinklų kūrimas ir maisto ir žemės ūkio sistemos subjektų gebėjimų stiprinimas. |
| --- | --- |

4.2

Iš tarptautinių projektų reikia paminėti pasaulinę FAO maisto nuostolių ir švaistymo mažinimo iniciatyvą (Save Food), pagal kurią kuriamos viešosios ir privačios partnerystės, rengiama patikrintais duomenimis pagrįsta politika ir kurioje numatyta parama investicijoms, pagrįsta išteklių sutelkimu, nuoseklūs ir suderinti vertinimai ir duomenų apie maisto nuostolius ir švaistymą analizė; informavimas, tinklų kūrimas ir maisto ir žemės ūkio sistemos subjektų gebėjimų stiprinimas.

| 4.3 | 2012 m. sausio 19 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl maisto grandinės veiksmingumo gerinimo strategijos. Jis paragino Europos Komisiją imtis praktinių priemonių siekiant iki 2025 m. perpus sumažinti maisto švaistymo mastą. EP norėtų, kad būtų parengta suderinta Europos ir nacionalines priemones apimanti strategija, kuri padėtų sumažinti nuostolius visuose maisto tiekimo grandinės etapuose. |
| --- | --- |

4.3

2012 m. sausio 19 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl maisto grandinės veiksmingumo gerinimo strategijos. Jis paragino Europos Komisiją imtis praktinių priemonių siekiant iki 2025 m. perpus sumažinti maisto švaistymo mastą. EP norėtų, kad būtų parengta suderinta Europos ir nacionalines priemones apimanti strategija, kuri padėtų sumažinti nuostolius visuose maisto tiekimo grandinės etapuose.

| 4.4 | Komisija savo komunikate dėl efektyvaus išteklių naudojimo (4) vieną skyrių skyrė maisto problemoms ir paragino valstybes nares maisto švaistymo problemą spręsti įgyvendinant savo nacionalinius atliekų prevencijos planus. Dokumente teigiama, kad iki 2020 m. maisto švaistymo mastas turi būti sumažintas perpus. |
| --- | --- |

4.4

Komisija savo komunikate dėl efektyvaus išteklių naudojimo (4) vieną skyrių skyrė maisto problemoms ir paragino valstybes nares maisto švaistymo problemą spręsti įgyvendinant savo nacionalinius atliekų prevencijos planus. Dokumente teigiama, kad iki 2020 m. maisto švaistymo mastas turi būti sumažintas perpus.

| 4.5 | 2011 m. rugpjūčio mėn. Komisija paskelbė Maisto nuostolių prevencijos programų rengimo gaires, kurios turėtų valstybėms narėms padėti parengti nacionalines atliekų prevencijos programas maisto nuostolių srityje. Be to, Komisija sukūrė šiai temai skirtą interneto svetainę, kurioje pateikiama informacija apie maisto nuostolių prevenciją (pvz., dešimt patarimų, kaip sumažinti maisto atliekas, paaiškinimas, kuo skiriasi užrašas „geriausia suvartoti iki“ ir „tinka vartoti iki“, geriausios praktikos pavyzdžiai ir kt.). |
| --- | --- |

4.5

2011 m. rugpjūčio mėn. Komisija paskelbė Maisto nuostolių prevencijos programų rengimo gaires, kurios turėtų valstybėms narėms padėti parengti nacionalines atliekų prevencijos programas maisto nuostolių srityje. Be to, Komisija sukūrė šiai temai skirtą interneto svetainę, kurioje pateikiama informacija apie maisto nuostolių prevenciją (pvz., dešimt patarimų, kaip sumažinti maisto atliekas, paaiškinimas, kuo skiriasi užrašas „geriausia suvartoti iki“ ir „tinka vartoti iki“, geriausios praktikos pavyzdžiai ir kt.).

| 4.6 | Galiausiai, Komisija šiuo metu rengia komunikatą tvaraus maisto tema, kuriame maisto švaistymui bus skirtas didelis skyrius. Komunikatą numatoma paskelbti 2013 m. pabaigoje. Maisto grandinės ir gyvūnų ir augalų sveikatos patariamojoje grupėje sudaryta maisto nuostolių ir švaistymo darbo grupė, kad Komisija ir visi svarbiausi maisto tiekimo grandinės suinteresuotieji subjektai galėtų aptarti šią temą. |
| --- | --- |

4.6

Galiausiai, Komisija šiuo metu rengia komunikatą tvaraus maisto tema, kuriame maisto švaistymui bus skirtas didelis skyrius. Komunikatą numatoma paskelbti 2013 m. pabaigoje. Maisto grandinės ir gyvūnų ir augalų sveikatos patariamojoje grupėje sudaryta maisto nuostolių ir švaistymo darbo grupė, kad Komisija ir visi svarbiausi maisto tiekimo grandinės suinteresuotieji subjektai galėtų aptarti šią temą.

| 4.7 | Taip pat galima paminėti iniciatyvą „Greencook“, kurią iš dalies finansuoja EŽŪFKP (Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai). Jos tikslas – mažinti maisto švaistymą. Įvairių sektorių partnerystė leidžia dalytis informacija apie įvairias vietos lygmeniu įgyvendinamas iniciatyvas ir sudaro sąlygas nuo eksperimentinio etapo pereiti prie visuotinės strategijos. Tarpinės ataskaitos teikia vilčių, o galutinių išvadų laukiama 2014 metais. |
| --- | --- |

4.7

Taip pat galima paminėti iniciatyvą „Greencook“, kurią iš dalies finansuoja EŽŪFKP (Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai). Jos tikslas – mažinti maisto švaistymą. Įvairių sektorių partnerystė leidžia dalytis informacija apie įvairias vietos lygmeniu įgyvendinamas iniciatyvas ir sudaro sąlygas nuo eksperimentinio etapo pereiti prie visuotinės strategijos. Tarpinės ataskaitos teikia vilčių, o galutinių išvadų laukiama 2014 metais.

| 4.8 | Taryba taip pat nagrinėja tvarios maisto produktų gamybos klausimus. Neseniai Austrija pasiūlė naują maisto produktų modelį, kuriame, be kita ko, numatyti maisto produktų tausojimo aspektai siekiant prisidėti prie maisto švaistymo prevencijos (žr. 16821/12). Šio modelio idėjai pritarė 16 valstybių narių. |
| --- | --- |

4.8

Taryba taip pat nagrinėja tvarios maisto produktų gamybos klausimus. Neseniai Austrija pasiūlė naują maisto produktų modelį, kuriame, be kita ko, numatyti maisto produktų tausojimo aspektai siekiant prisidėti prie maisto švaistymo prevencijos (žr. 16821/12). Šio modelio idėjai pritarė 16 valstybių narių.

| 4.9 | Jungtinėje Karalystėje keletą metų veikianti asociacija „WRAP“ skaičiuoja prarandamo ir iššvaistomo maisto kiekį ir rengia atitinkamas prevencijos kampanijas. Šios asociacijos pastangomis tarp pagrindinių Jungtinės Karalystės mažmenininkų ir daugelio stambiausių maisto ir gėrimų gamintojų buvo sudaryta sutartis (Courtauld Commitment) dėl švaistymo mažinimo priemonių skatinimo ir įgyvendinimo. Nuo tada, kai 2006–2007 m. ji pradėta įgyvendinti, pastebima, kad padėtis maisto tiekimo grandinėje gerėja. |
| --- | --- |

4.9

Jungtinėje Karalystėje keletą metų veikianti asociacija „WRAP“ skaičiuoja prarandamo ir iššvaistomo maisto kiekį ir rengia atitinkamas prevencijos kampanijas. Šios asociacijos pastangomis tarp pagrindinių Jungtinės Karalystės mažmenininkų ir daugelio stambiausių maisto ir gėrimų gamintojų buvo sudaryta sutartis (Courtauld Commitment) dėl švaistymo mažinimo priemonių skatinimo ir įgyvendinimo. Nuo tada, kai 2006–2007 m. ji pradėta įgyvendinti, pastebima, kad padėtis maisto tiekimo grandinėje gerėja.

| 4.10 | Daug maisto nuostolių patiriama ir viešojo maitinimo etape. Didžiojoje Britanijoje paskelbta Tvarių restoranų asociacijos (Sustainable Restaurant Association) (Restaurant Food Waste Survey Report (Restoranų maisto atliekų tyrimo išvados), 2010)) ataskaita padeda geriau suprasti, kas vyksta šiuo lygmeniu. Pradinis sumanymas buvo toks – kuo tiksliau įvertinti dešimties Tvarių restoranų asociacijai priklausančių restoranų maisto atliekų kiekį atliekas skirstant į tris kategorijas: vartotojų paliktos atliekos, maisto švaistymas gaminimo metu ir dėl įvairių priežasčių sugadinti arba naudoti netinkami produktai. Atlikus analizę norėta parengti praktines rekomendacijas, kaip sumažinti konstatuotus nuostolius. |
| --- | --- |

4.10

Daug maisto nuostolių patiriama ir viešojo maitinimo etape. Didžiojoje Britanijoje paskelbta Tvarių restoranų asociacijos (Sustainable Restaurant Association) (Restaurant Food Waste Survey Report (Restoranų maisto atliekų tyrimo išvados), 2010)) ataskaita padeda geriau suprasti, kas vyksta šiuo lygmeniu. Pradinis sumanymas buvo toks – kuo tiksliau įvertinti dešimties Tvarių restoranų asociacijai priklausančių restoranų maisto atliekų kiekį atliekas skirstant į tris kategorijas: vartotojų paliktos atliekos, maisto švaistymas gaminimo metu ir dėl įvairių priežasčių sugadinti arba naudoti netinkami produktai. Atlikus analizę norėta parengti praktines rekomendacijas, kaip sumažinti konstatuotus nuostolius.

| 4.11 | Ekonomikos ir finansų krizės laikotarpiu maisto bankai skundžiasi, kad jų ištekliai senka, o jų poreikis didėja (vienose valstybėse narėse labiau, kitose mažiau). Su įvairiomis labdaros asociacijomis ir platinimo bei perdirbimo subjektais sudarytos sutartys, leidžiančios panaudoti iš prekybos pašalintus maisto produktus. Šie maisto produktai, be jokios abejonės, atitinka visus sveikatos saugumo reikalavimus. |
| --- | --- |

4.11

Ekonomikos ir finansų krizės laikotarpiu maisto bankai skundžiasi, kad jų ištekliai senka, o jų poreikis didėja (vienose valstybėse narėse labiau, kitose mažiau). Su įvairiomis labdaros asociacijomis ir platinimo bei perdirbimo subjektais sudarytos sutartys, leidžiančios panaudoti iš prekybos pašalintus maisto produktus. Šie maisto produktai, be jokios abejonės, atitinka visus sveikatos saugumo reikalavimus.

5.   Bendrosios pastabos

| 5.1 | Atsižvelgiant į demografinės raidos, klimato kaitos keliamus iššūkius ir į būtinybę veiksmingai naudoti išteklius, kova su maisto švaistymu turi būti vertinama kaip vienas iš aprūpinimo maistu problemos sprendimo elementų. |
| --- | --- |

5.1

Atsižvelgiant į demografinės raidos, klimato kaitos keliamus iššūkius ir į būtinybę veiksmingai naudoti išteklius, kova su maisto švaistymu turi būti vertinama kaip vienas iš aprūpinimo maistu problemos sprendimo elementų.

| 5.2 | Visų pirma reikėtų laikytis skirtingo požiūrio besivystančių ir pramoninių šalių atžvilgiu. |
| --- | --- |

5.2

Visų pirma reikėtų laikytis skirtingo požiūrio besivystančių ir pramoninių šalių atžvilgiu.

| 5.3 | Besivystančiose šalyse didžiausi nuostoliai patiriami pirmosiose grandinės grandyse, todėl joms reikia kitokių sprendimų nei tie, kuriuos EESRK jau yra rekomendavęs įvairiuose dokumentuose. Pramoninėse šalyse (joms priskiriama ir ES) maisto nuostolių ir švaistymų problemos visų pirma turi būti sprendžiamos perdirbimo, platinimo, vartotojų ir viešojo maitinimo grandyse. |
| --- | --- |

5.3

Besivystančiose šalyse didžiausi nuostoliai patiriami pirmosiose grandinės grandyse, todėl joms reikia kitokių sprendimų nei tie, kuriuos EESRK jau yra rekomendavęs įvairiuose dokumentuose. Pramoninėse šalyse (joms priskiriama ir ES) maisto nuostolių ir švaistymų problemos visų pirma turi būti sprendžiamos perdirbimo, platinimo, vartotojų ir viešojo maitinimo grandyse.

| 5.4 | Pramoninėse šalyse dažniausia susiduriama su elgesio problema. Pastaruosius keturiasdešimt metų maistui iš namų ūkio biudžeto buvo skiriama mažiau pinigų ir, galbūt, dėl to galutinis vartotojas maistą vertina ne taip atsakingai. Kai kurių tyrimų duomenimis, požiūris į maistą tiek perkant, tiek vartojant skiriasi atsižvelgiant į šeimos tipą (pajamų lygis, šeimos dydis, šeimos narių amžius ir kt.). Todėl į šiuos aspektus reikės atsižvelgti, kad būsimos švietimo, sąmoningumo didinimo ir informavimo kampanijos būtų kuo veiksmingesnės. |
| --- | --- |

5.4

Pramoninėse šalyse dažniausia susiduriama su elgesio problema. Pastaruosius keturiasdešimt metų maistui iš namų ūkio biudžeto buvo skiriama mažiau pinigų ir, galbūt, dėl to galutinis vartotojas maistą vertina ne taip atsakingai. Kai kurių tyrimų duomenimis, požiūris į maistą tiek perkant, tiek vartojant skiriasi atsižvelgiant į šeimos tipą (pajamų lygis, šeimos dydis, šeimos narių amžius ir kt.). Todėl į šiuos aspektus reikės atsižvelgti, kad būsimos švietimo, sąmoningumo didinimo ir informavimo kampanijos būtų kuo veiksmingesnės.

| 5.5 | Analizuojant su maisto nuostoliais ir švaistymu susijusius tyrimus ir iniciatyvas (kurių yra tikrai nemažai), akivaizdu, kad reikia patikimų ir palyginamų skaičių. Taip pat aišku, kad labai svarbu turėti ES masto apibrėžtį ir bendrą metodologiją, pagal kurią būtų apskaičiuojamas prarandamo ir iššvaistomo maisto kiekis. Tai bus padaryta pagal Septintosios bendrosios programos (Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa) 2012 m. rugpjūčio mėn. pradėtą projektą „Fusions“. Tarp šio projekto tikslų-dalytis gerąja praktika ir ją plėtoti, organizuoti įvairių partnerių renginius, didinti sąmoningumą ir teikti politines rekomendacijas. Tačiau atsižvelgiant į neatidėliotiną poreikį spręsti šį klausimą ir į nustatytus tikslus, reikia ne tik vykdyti tyrimus siekiant pagerinti duomenis, bet ir imtis konkrečių veiksmų. |
| --- | --- |

5.5

Analizuojant su maisto nuostoliais ir švaistymu susijusius tyrimus ir iniciatyvas (kurių yra tikrai nemažai), akivaizdu, kad reikia patikimų ir palyginamų skaičių. Taip pat aišku, kad labai svarbu turėti ES masto apibrėžtį ir bendrą metodologiją, pagal kurią būtų apskaičiuojamas prarandamo ir iššvaistomo maisto kiekis. Tai bus padaryta pagal Septintosios bendrosios programos (Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa) 2012 m. rugpjūčio mėn. pradėtą projektą „Fusions“. Tarp šio projekto tikslų-dalytis gerąja praktika ir ją plėtoti, organizuoti įvairių partnerių renginius, didinti sąmoningumą ir teikti politines rekomendacijas. Tačiau atsižvelgiant į neatidėliotiną poreikį spręsti šį klausimą ir į nustatytus tikslus, reikia ne tik vykdyti tyrimus siekiant pagerinti duomenis, bet ir imtis konkrečių veiksmų.

| 5.6 | Galiausiai, norint, kad ES, nacionaliniu ir vietos lygmeniu įgyvendinamomis priemonėmis būtų pasiekta kuo daugiau naudos, reikia sukurti pagrindą, kuris sudarytų sąlygas dalytis informacija ir sėkmingomis iniciatyvomis. |
| --- | --- |

5.6

Galiausiai, norint, kad ES, nacionaliniu ir vietos lygmeniu įgyvendinamomis priemonėmis būtų pasiekta kuo daugiau naudos, reikia sukurti pagrindą, kuris sudarytų sąlygas dalytis informacija ir sėkmingomis iniciatyvomis.

| 5.7 | Apskritai kalbant:






  — | veiksmai, kurių tikslas – mažinti maisto nuostolius ir švaistymą, turi atitikti atliekų hierarchiją: pirmiausia – prevencija, po to – naudojimas žmogaus maistui (pavyzdžiui, aukos maisto bankams), toliau – naudojimas gyvūnų maistui, ir galiausiai – energijos gamyba ir kompostavimas, |
| --- | --- | --- |

5.7

Apskritai kalbant:

—

veiksmai, kurių tikslas – mažinti maisto nuostolius ir švaistymą, turi atitikti atliekų hierarchiją: pirmiausia – prevencija, po to – naudojimas žmogaus maistui (pavyzdžiui, aukos maisto bankams), toliau – naudojimas gyvūnų maistui, ir galiausiai – energijos gamyba ir kompostavimas,

| — | veiksmai turi būti vykdomi visuose maisto tiekimo grandinės etapuose. Kuo didesnė pirmenybė turi būti teikiama paskatomis grindžiamiems metodams, |
| --- | --- |

—

veiksmai turi būti vykdomi visuose maisto tiekimo grandinės etapuose. Kuo didesnė pirmenybė turi būti teikiama paskatomis grindžiamiems metodams,

| — | nuostoliams ir švaistymui mažinti skirti veiksmai negali prieštarauti maisto saugos reikalavimams. |
| --- | --- |

—

nuostoliams ir švaistymui mažinti skirti veiksmai negali prieštarauti maisto saugos reikalavimams.

| 5.8 | Nors didieji mažmeninės prekybos tinklai maisto tiekimo grandinėje nėra patys didžiausi maisto švaistymo kaltininkai, jie gali atlikti labai svarbų vaidmenį mažinant maisto švaistymą, t. y. taikyti tam tikrą komercinę praktiką ir padėti geriau informuoti vartotojus ir didinti jų sąmoningumą. |
| --- | --- |

5.8

Nors didieji mažmeninės prekybos tinklai maisto tiekimo grandinėje nėra patys didžiausi maisto švaistymo kaltininkai, jie gali atlikti labai svarbų vaidmenį mažinant maisto švaistymą, t. y. taikyti tam tikrą komercinę praktiką ir padėti geriau informuoti vartotojus ir didinti jų sąmoningumą.

| 5.9 | Nepaisant to, analizuojant komercinės praktikos tyrimus, ne visada lengva nustatyti, kuri iš jų daro vienokią ar kitokią aiškią įtaką maisto švaistymui. Ar šie prekybos būdai turės teigiamo poveikio švaistymui, priklauso nuo daugelio kriterijų: namų ūkio dydžio, jo tipo, atitinkamo maisto tipo ir pan. |
| --- | --- |

5.9

Nepaisant to, analizuojant komercinės praktikos tyrimus, ne visada lengva nustatyti, kuri iš jų daro vienokią ar kitokią aiškią įtaką maisto švaistymui. Ar šie prekybos būdai turės teigiamo poveikio švaistymui, priklauso nuo daugelio kriterijų: namų ūkio dydžio, jo tipo, atitinkamo maisto tipo ir pan.

| 5.10 | Centro CRIOC (Vartotojų organizacijų tyrimų ir informacijos centras (Centre de Recherche et d’Information des Organisations de Consommateurs), Belgija)) atlikto tyrimo dėl Belgijoje vykdomos komercinės praktikos išvadose siūloma keletas iniciatyvų, kurias būtų galima įgyvendinti kartu su platintojais ir kurios skatintų vartotojus atsakingai rinktis. Galima būtų paminėti šiuos pasiūlymus: pradėti dialogą su vartotojais apie kilmę, gamybos būdą, maistinę vertę, o ne vien apie kainos veiksnį, arba stengtis vartotojams išaiškinti, ką tiksliai reiškia ant etikečių nurodytos vartojimo datos. |
| --- | --- |

5.10

Centro CRIOC (Vartotojų organizacijų tyrimų ir informacijos centras (Centre de Recherche et d’Information des Organisations de Consommateurs), Belgija)) atlikto tyrimo dėl Belgijoje vykdomos komercinės praktikos išvadose siūloma keletas iniciatyvų, kurias būtų galima įgyvendinti kartu su platintojais ir kurios skatintų vartotojus atsakingai rinktis. Galima būtų paminėti šiuos pasiūlymus: pradėti dialogą su vartotojais apie kilmę, gamybos būdą, maistinę vertę, o ne vien apie kainos veiksnį, arba stengtis vartotojams išaiškinti, ką tiksliai reiškia ant etikečių nurodytos vartojimo datos.

| 5.11 | Šiandien, kai maisto bankų ištekliai senka ir auga jų paklausa, valdžios institucijos turi padaryti viską, kad būtų sudarytos palankios sąlygos perduoti maisto bankams produktus. Aprūpinimui maistu ir toliau turi būti teikiama pirmenybė, tačiau labai svarbu, kad valdžios institucijos pakoreguotų tam tikrus administracinio pobūdžio reikalavimus, kad platintojai, užuot išmetę vartoti dar tinkamus maisto produktus, panorėję galėtų juos tiekti maisto bankams. Tai pasakytina ir apie viešojo maitinimo sektorių. Reikėtų informuoti apie kai kurių valstybių narių patirtį aukotojų atsakomybės (atsižvelgiant į tam tikras sąlygas) ir mokestinių paskatų srityje. |
| --- | --- |

5.11

Šiandien, kai maisto bankų ištekliai senka ir auga jų paklausa, valdžios institucijos turi padaryti viską, kad būtų sudarytos palankios sąlygos perduoti maisto bankams produktus. Aprūpinimui maistu ir toliau turi būti teikiama pirmenybė, tačiau labai svarbu, kad valdžios institucijos pakoreguotų tam tikrus administracinio pobūdžio reikalavimus, kad platintojai, užuot išmetę vartoti dar tinkamus maisto produktus, panorėję galėtų juos tiekti maisto bankams. Tai pasakytina ir apie viešojo maitinimo sektorių. Reikėtų informuoti apie kai kurių valstybių narių patirtį aukotojų atsakomybės (atsižvelgiant į tam tikras sąlygas) ir mokestinių paskatų srityje.

| 5.12 | Svarstant, kaip paskatinti viešojo maitinimo sektorių naudoti vietos produktus, konstatuota, kad vietos gamintojus ir kooperatyvus gali atgrasinti sudėtingos procedūros. Vienas iš sprendimo būdų - sudaryti dalyviams palankesnes sąlygas dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. Šioje srityje tam tikrą vaidmenį gali atlikti ir vietos valdžios institucijos: jos gali įvesti tam tikrus kriterijus joms pavaldžioms valgykloms ir pasirūpinti, kad darbuotojams būtų rengiami tvaresnio maitinimo kursai. |
| --- | --- |

5.12

Svarstant, kaip paskatinti viešojo maitinimo sektorių naudoti vietos produktus, konstatuota, kad vietos gamintojus ir kooperatyvus gali atgrasinti sudėtingos procedūros. Vienas iš sprendimo būdų - sudaryti dalyviams palankesnes sąlygas dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. Šioje srityje tam tikrą vaidmenį gali atlikti ir vietos valdžios institucijos: jos gali įvesti tam tikrus kriterijus joms pavaldžioms valgykloms ir pasirūpinti, kad darbuotojams būtų rengiami tvaresnio maitinimo kursai.

| 5.13 | Viešojo maitinimo sektoriuje vykdytos įvairios iniciatyvos rodo, kad norint pakeisti elgesį, reikia informuoti ir darbuotojus, ir vartotojus. |
| --- | --- |

5.13

Viešojo maitinimo sektoriuje vykdytos įvairios iniciatyvos rodo, kad norint pakeisti elgesį, reikia informuoti ir darbuotojus, ir vartotojus.

| 5.14 | Reikėtų atitinkamai pritaikyti būsimų virėjų mokymo programą. Į ją būtų galima įtraukti žinias apie įvairius maisto švaistymo aspektus, pavyzdžiui, atsargų tvarkymą, atliekų rūšiavimą, galimą finansinę naudą, vartotojo požiūrį ir pan. |
| --- | --- |

5.14

Reikėtų atitinkamai pritaikyti būsimų virėjų mokymo programą. Į ją būtų galima įtraukti žinias apie įvairius maisto švaistymo aspektus, pavyzdžiui, atsargų tvarkymą, atliekų rūšiavimą, galimą finansinę naudą, vartotojo požiūrį ir pan.

| 5.15 | Visų prevencinių priemonių pagrindą turi sudaryti bendri ir koordinuoti visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai. Norint, kad priemonės kuo greičiau duotų konkrečių rezultatų, jos turi būti pritaikytos konkretiems subjektams, maisto tipui ir vartojimo būdui. |
| --- | --- |

5.15

Visų prevencinių priemonių pagrindą turi sudaryti bendri ir koordinuoti visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai. Norint, kad priemonės kuo greičiau duotų konkrečių rezultatų, jos turi būti pritaikytos konkretiems subjektams, maisto tipui ir vartojimo būdui.

| 5.16 | Kaip pavyzdį galima paminėti tai, kad reikia pradėti dialogą su perdirbimo pramone, kad ji į rinką teiktų tokius produktus, kurie padėtų mažinti švaistymą namų ūkyje (pakuočių dizainas, konkretiems maisto produktams pritaikytas kiekis ir formatas ir pan.). Šį klausimą taip pat reikėtų įtraukti į pakuočių dizainerių mokymo programą. |
| --- | --- |

5.16

Kaip pavyzdį galima paminėti tai, kad reikia pradėti dialogą su perdirbimo pramone, kad ji į rinką teiktų tokius produktus, kurie padėtų mažinti švaistymą namų ūkyje (pakuočių dizainas, konkretiems maisto produktams pritaikytas kiekis ir formatas ir pan.). Šį klausimą taip pat reikėtų įtraukti į pakuočių dizainerių mokymo programą.

| 5.17 | Pirminės gamybos etape būtų galima skatinti, pavyzdžiui, tokius veiksmus:






  — | toliau tęsti, o gal net intensyviau vykdyti taikomuosius gyvūnų ir augalų mokslinius tyrimus siekiant mažinti nuostolius, susijusius su ligomis, techniniais trūkumais ar netikėtais klimato pokyčiais; šiame darbe galėtų padėti Europos žemės ūkio našumo ir tvarus vystymo inovacijų partnerystė; |
| --- | --- | --- |

5.17

Pirminės gamybos etape būtų galima skatinti, pavyzdžiui, tokius veiksmus:

—

toliau tęsti, o gal net intensyviau vykdyti taikomuosius gyvūnų ir augalų mokslinius tyrimus siekiant mažinti nuostolius, susijusius su ligomis, techniniais trūkumais ar netikėtais klimato pokyčiais; šiame darbe galėtų padėti Europos žemės ūkio našumo ir tvarus vystymo inovacijų partnerystė;

| — | skatinti sudaryti tarpšakines sutartis, kurios, beje, rekomenduojamos pagal dabartinę ir bus rekomenduojamos pagal būsimą BŽŪP, užtikrinant, kad jos būtų veiksmingos ir būtų orientuotos į tvarumą; |
| --- | --- |

—

skatinti sudaryti tarpšakines sutartis, kurios, beje, rekomenduojamos pagal dabartinę ir bus rekomenduojamos pagal būsimą BŽŪP, užtikrinant, kad jos būtų veiksmingos ir būtų orientuotos į tvarumą;

| — | žemės ūkis ir toliau atliks svarbų vaidmenį kaip žemės ūkio produktų perdirbimo pramonės tiekėjas, tačiau jeigu bus plėtojamos trumpos grandinės, gali sumažėti nuostolių ir švaistymo, nes būtų pašalinti tarp gamybos ir vartotojų esantys tarpininkai. |
| --- | --- |

—

žemės ūkis ir toliau atliks svarbų vaidmenį kaip žemės ūkio produktų perdirbimo pramonės tiekėjas, tačiau jeigu bus plėtojamos trumpos grandinės, gali sumažėti nuostolių ir švaistymo, nes būtų pašalinti tarp gamybos ir vartotojų esantys tarpininkai.

| 5.18 | Šiuo metu maisto nuostolių ir švaistymo mastas ir priežastys iš esmės yra gerai žinomi. Tačiau reikėtų tiksliau įvertinti, kiek maisto prarandama dėl kiekvienos konkrečios priežasties. Akivaizdu, kad didelės reikšmės turi įvairūs tyrimai, kuriuose apskaičiuojamas prarandamo ir iššvaistomo maisto kiekis įvairiais etapais, – jie padeda geriau suprasti šį reiškinį ir skatina imtis prevencinių priemonių, pagrįstų rimtais ir patikimais argumentais. Tai ypač svarbu todėl, kad ateityje su švaistymu susijusios išlaidos (dėl pagaminto atliekų kiekio) tik augs. |
| --- | --- |

5.18

Šiuo metu maisto nuostolių ir švaistymo mastas ir priežastys iš esmės yra gerai žinomi. Tačiau reikėtų tiksliau įvertinti, kiek maisto prarandama dėl kiekvienos konkrečios priežasties. Akivaizdu, kad didelės reikšmės turi įvairūs tyrimai, kuriuose apskaičiuojamas prarandamo ir iššvaistomo maisto kiekis įvairiais etapais, – jie padeda geriau suprasti šį reiškinį ir skatina imtis prevencinių priemonių, pagrįstų rimtais ir patikimais argumentais. Tai ypač svarbu todėl, kad ateityje su švaistymu susijusios išlaidos (dėl pagaminto atliekų kiekio) tik augs.

| 5.19 | Vartotojai maistą švaisto dėl įvairių priežasčių ir skirtingose valstybėse narėse jos nevienodos. Tai priklauso nuo šalies kultūros, jos klimato, mitybos įpročių ir namų ūkio tipo. Todėl Europos lygmeniu pasirinkti tinkamą komunikacijos politiką yra tikrai sudėtinga. |
| --- | --- |

5.19

Vartotojai maistą švaisto dėl įvairių priežasčių ir skirtingose valstybėse narėse jos nevienodos. Tai priklauso nuo šalies kultūros, jos klimato, mitybos įpročių ir namų ūkio tipo. Todėl Europos lygmeniu pasirinkti tinkamą komunikacijos politiką yra tikrai sudėtinga.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems ES asmenims (OL C 43, 2012 2 15, p. 94–98).

1

maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems ES asmenims

(2)  COM(2011) 571 final, „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas, p. 21.

2

(3)  Pasauliniai maisto nuostoliai ir švaistymas, FAO, Roma, 2012 m., p. 2.

3

(4)  COM(2011) 571 final, „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“.

4

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

488-oji plenarinė sesija, 2013 m. kovo 20, 21 d.

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/52

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo“

(COM(2012) 287 final)

2013/C 161/09

Pranešėjas Henri MALOSSE

Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. birželio 20 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato „Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo“

COM(2012) 287 final.

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 4 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 165 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 6 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos. Paversti atokiausius regionus Europos platformomis

| 1.1 | Šiandien su atokiausiais regionais (toliau – AR) susijęs ES prioritetas turi būti stiprinti su Europos žemynu šiuos regionus siejančius ryšius ir piliečių dalyvavimo Europos projekte jausmą. Tam tikrose srityse, pavyzdžiui, biologinės įvairovės, Žemės stebėjimo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kultūrų integracijos, AR gali tapti laboratorijomis, vieta eksperimentams ir netgi pavyzdžiu Europai. |
| --- | --- |

1.1

Šiandien su atokiausiais regionais (toliau – AR) susijęs ES prioritetas turi būti stiprinti su Europos žemynu šiuos regionus siejančius ryšius ir piliečių dalyvavimo Europos projekte jausmą. Tam tikrose srityse, pavyzdžiui, biologinės įvairovės, Žemės stebėjimo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kultūrų integracijos, AR gali tapti laboratorijomis, vieta eksperimentams ir netgi pavyzdžiu Europai.

| 1.2 | Ateityje atokiausi regionai gali Europai suteikti ir šių didelių privalumų: šių regionų vyrų ir moterų gebėjimai, žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės produkcija, aukštos kokybės turizmas ir galimybės dėl savo geografinės padėties tapti Europos platformomis santykiuose su kaimyniniais regionais. Atokiausiems regionams būtina sudaryti galimybę pasinaudoti visais vidaus rinkos privalumais tokiomis pat sąlygomis kaip ir kitiems Europos regionams. |
| --- | --- |

1.2

Ateityje atokiausi regionai gali Europai suteikti ir šių didelių privalumų: šių regionų vyrų ir moterų gebėjimai, žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės produkcija, aukštos kokybės turizmas ir galimybės dėl savo geografinės padėties tapti Europos platformomis santykiuose su kaimyniniais regionais. Atokiausiems regionams būtina sudaryti galimybę pasinaudoti visais vidaus rinkos privalumais tokiomis pat sąlygomis kaip ir kitiems Europos regionams.

| 1.3 | Nepaisant labai sudėtingos biudžeto padėties AR skiriama speciali parama neturi būti mažinama. Šiems regionams turi būti skirti atitinkami finansiniai ištekliai, kad jie galėtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir kompensuoti visų pirma dėl jų atokumo kylančių kliūčių pasekmes. |
| --- | --- |

1.3

Nepaisant labai sudėtingos biudžeto padėties AR skiriama speciali parama neturi būti mažinama. Šiems regionams turi būti skirti atitinkami finansiniai ištekliai, kad jie galėtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir kompensuoti visų pirma dėl jų atokumo kylančių kliūčių pasekmes.

| 1.4 | Nors iki šiol su atokiausiais regionais susijusios Europos politikos rezultatai buvo geri, remiantis konkrečiu SESV įteisintu teisiniu pagrindu reikia atnaujinti atokiausių regionų sampratą, kad ji taptų strategiškesnė ir platesnio užmojo. Todėl įgyvendinant Europos didžiųjų tinklų, mokslinių tyrimų, judumo ir Žemės stebėjimo politiką nebegalima į šiuos regionus neatsižvelgti. |
| --- | --- |

1.4

Nors iki šiol su atokiausiais regionais susijusios Europos politikos rezultatai buvo geri, remiantis konkrečiu SESV įteisintu teisiniu pagrindu reikia atnaujinti atokiausių regionų sampratą, kad ji taptų strategiškesnė ir platesnio užmojo. Todėl įgyvendinant Europos didžiųjų tinklų, mokslinių tyrimų, judumo ir Žemės stebėjimo politiką nebegalima į šiuos regionus neatsižvelgti.

| 1.5 | Reikia įvertinti ir išplėsti Specialių priemonių atokiausiems regionams ir saloms programą (POSEI), kad ji apimtų visus atokiausių regionų žemės ūkio ir ne žemės ūkio produkciją. |
| --- | --- |

1.5

Reikia įvertinti ir išplėsti Specialių priemonių atokiausiems regionams ir saloms programą (POSEI), kad ji apimtų visus atokiausių regionų žemės ūkio ir ne žemės ūkio produkciją.

| 1.6 | Siekiant atsižvelgti į AR geografinius ir klimato ypatumus, tam tikrose Europos politikos srityse, pavyzdžiui, konkurencijos, viešųjų pirkimų, žuvininkystės ir aplinkos, būtina veiksmingai įgyvendinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 349 straipsnį. Sutarties nuostatų požiūriu Europos Komisijos neryžtingumas šioje srityje nelabai pateisinamas. EESRK prašo Europos Komisijos atlikti ir paskelbti 349 straipsnio taikymo analizę. |
| --- | --- |

1.6

Siekiant atsižvelgti į AR geografinius ir klimato ypatumus, tam tikrose Europos politikos srityse, pavyzdžiui, konkurencijos, viešųjų pirkimų, žuvininkystės ir aplinkos, būtina veiksmingai įgyvendinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 349 straipsnį. Sutarties nuostatų požiūriu Europos Komisijos neryžtingumas šioje srityje nelabai pateisinamas. EESRK prašo Europos Komisijos atlikti ir paskelbti 349 straipsnio taikymo analizę.

| 1.7 | Didžiausi AR kylantys iššūkiai – užimtumas ir jaunimo klausimai. Socialinis aspektas turi būti vienu iš su atokiausiais regionais susijusios Europos politikos prioritetų. Todėl būtina veiksmingai plėtoti veiksmus šia kryptimi taikant trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes priemones, įgyvendinamas vykdant šių regionų darbo rinkos poreikius atitinkančias paramos švietimui ir mokymui programas. |
| --- | --- |

1.7

Didžiausi AR kylantys iššūkiai – užimtumas ir jaunimo klausimai. Socialinis aspektas turi būti vienu iš su atokiausiais regionais susijusios Europos politikos prioritetų. Todėl būtina veiksmingai plėtoti veiksmus šia kryptimi taikant trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes priemones, įgyvendinamas vykdant šių regionų darbo rinkos poreikius atitinkančias paramos švietimui ir mokymui programas.

| 1.8 | Europa gali padidinti savo konkurencingumą taip pat įgyvendindama atokiausiuose regionuose programas, pavyzdžiui, susijusias su atsinaujinančiųjų išteklių energija, jūrų mokslu, biologinės įvairovės tyrimais, miškininkyste, sveikata ir kova su tropinėmis ligomis. |
| --- | --- |

1.8

Europa gali padidinti savo konkurencingumą taip pat įgyvendindama atokiausiuose regionuose programas, pavyzdžiui, susijusias su atsinaujinančiųjų išteklių energija, jūrų mokslu, biologinės įvairovės tyrimais, miškininkyste, sveikata ir kova su tropinėmis ligomis.

| 1.9 | Akivaizdu, kad reikia siekti geriau integruoti AR į jų geografinę aplinką. Yra daug pavyzdžių, kurie rodo, kad Europos Komisijai apskritai sunku suprasti strateginį atokiausių regionų kaip Europos platformų vaidmenį ES išorės politikoje, visų pirma, prekybos, žuvininkystės ir vystomojo bendradarbiavimo. Europos Komisija privalo užtikrinti ryžtingą, konkretesnę ir aktyvesnę paramą regionų bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

1.9

Akivaizdu, kad reikia siekti geriau integruoti AR į jų geografinę aplinką. Yra daug pavyzdžių, kurie rodo, kad Europos Komisijai apskritai sunku suprasti strateginį atokiausių regionų kaip Europos platformų vaidmenį ES išorės politikoje, visų pirma, prekybos, žuvininkystės ir vystomojo bendradarbiavimo. Europos Komisija privalo užtikrinti ryžtingą, konkretesnę ir aktyvesnę paramą regionų bendradarbiavimui.

| 1.10 | Pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant ES strategiją neturi būti tik skambūs žodžiai. EESRK siūlo visuose AR organizuoti apskritojo stalo diskusijas, kuriose dalyvautų pilietinės visuomenės atstovai, siekiant parengti veiksmų planą, kuriame būtų apibrėžti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo tikslai ir etapai. EESRK siūlo pradėti šį procesą bendradarbiaujant su AR Pirmininkų sueiga ir AR Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis. |
| --- | --- |

1.10

Pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant ES strategiją neturi būti tik skambūs žodžiai. EESRK siūlo visuose AR organizuoti apskritojo stalo diskusijas, kuriose dalyvautų pilietinės visuomenės atstovai, siekiant parengti veiksmų planą, kuriame būtų apibrėžti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo tikslai ir etapai. EESRK siūlo pradėti šį procesą bendradarbiaujant su AR Pirmininkų sueiga ir AR Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis.

| 1.11 | Be to, EESRK remia AR pilietinės visuomenės ir atitinkamų kaimyninių šalių (Lotynų Amerikos, Karibų, Indijos vandenyno) pilietinės visuomenės struktūruoto dialogo organizavimą. Visų pirma reikėtų užtikrinti AR atstovų dalyvavimą Europos Komisijos dialoge, kuris plėtojamas įgyvendinant Ekonominės partnerystės susitarimus (EPS). EESRK pritaria, kad įgyvendinant visus Ekonominės partnerystės susitarimus būtų sukurti stebėsenos komitetai, kuriuose dalyvautų pilietinė visuomenė, ir ragina užtikrinti AR dalyvavimą šiuose komitetuose, kai sprendžiami jiems svarbūs klausimai. |
| --- | --- |

1.11

Be to, EESRK remia AR pilietinės visuomenės ir atitinkamų kaimyninių šalių (Lotynų Amerikos, Karibų, Indijos vandenyno) pilietinės visuomenės struktūruoto dialogo organizavimą. Visų pirma reikėtų užtikrinti AR atstovų dalyvavimą Europos Komisijos dialoge, kuris plėtojamas įgyvendinant Ekonominės partnerystės susitarimus (EPS). EESRK pritaria, kad įgyvendinant visus Ekonominės partnerystės susitarimus būtų sukurti stebėsenos komitetai, kuriuose dalyvautų pilietinė visuomenė, ir ragina užtikrinti AR dalyvavimą šiuose komitetuose, kai sprendžiami jiems svarbūs klausimai.

| 1.12 | EESRK siūlo kiekviename AR įsteigti ES biurus siekiant užtikrinti labiau apčiuopiamus, matomus ir tiesioginius ES ir šių regionų ryšius. |
| --- | --- |

1.12

EESRK siūlo kiekviename AR įsteigti ES biurus siekiant užtikrinti labiau apčiuopiamus, matomus ir tiesioginius ES ir šių regionų ryšius.

2.   Įžanga ir bendrosios pastabos

| 2.1 | Sutarties SESV 349 ir 255 straipsniuose apibrėžiama ir pripažįstama išskirtinė atokiausių regionų padėtis; nuo 1989 m. šiuose regionuose įgyvendinama speciali programa, kurios tikslas - remti socialines ir ekonomines priemones, padedančias užtikrinti didesnę šių regionų konvergenciją su likusia ES dalimi. |
| --- | --- |

2.1

Sutarties SESV 349 ir 255 straipsniuose apibrėžiama ir pripažįstama išskirtinė atokiausių regionų padėtis; nuo 1989 m. šiuose regionuose įgyvendinama speciali programa, kurios tikslas - remti socialines ir ekonomines priemones, padedančias užtikrinti didesnę šių regionų konvergenciją su likusia ES dalimi.

| 2.2 | AR labai išplečia ES teritoriją ir geografinį jos išsidėstymą pasaulyje ir taip padidina politinę, ekonominę ir kultūrinę Europos įtaką, atveria dideles žvejybos zonas Atlanto ir Indijos vandenynuose. Reikia geriau pasinaudoti AR kaip Europos platformų vaidmeniu juos įtraukiant į Europos transporto tinklus (TEN-T, skaitmeninių tinklus) ir suteikiant jiems galimybę prioritetine tvarka dalyvauti Europos Žemės stebėjimo programose (GMES, GALILEO), taip pat Europos mokslinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir biologinės įvairovės tyrimų programose. AR potencialu didinti Europos įtaką pasaulyje turi būti naudojamasi ir įgyvendinant judumo ir bendradarbiavimo programas. Atsižvelgiant į šių regionų atokumą ES specialiųjų įgaliotinių skyrimas į AR būtų tiek politinis signalas, tiek ir veiksminga priemonė skatinti jų kaip ES platformų vaidmenį. |
| --- | --- |

2.2

AR labai išplečia ES teritoriją ir geografinį jos išsidėstymą pasaulyje ir taip padidina politinę, ekonominę ir kultūrinę Europos įtaką, atveria dideles žvejybos zonas Atlanto ir Indijos vandenynuose. Reikia geriau pasinaudoti AR kaip Europos platformų vaidmeniu juos įtraukiant į Europos transporto tinklus (TEN-T, skaitmeninių tinklus) ir suteikiant jiems galimybę prioritetine tvarka dalyvauti Europos Žemės stebėjimo programose (GMES, GALILEO), taip pat Europos mokslinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir biologinės įvairovės tyrimų programose. AR potencialu didinti Europos įtaką pasaulyje turi būti naudojamasi ir įgyvendinant judumo ir bendradarbiavimo programas. Atsižvelgiant į šių regionų atokumą ES specialiųjų įgaliotinių skyrimas į AR būtų tiek politinis signalas, tiek ir veiksminga priemonė skatinti jų kaip ES platformų vaidmenį.

| 2.3 | Daugiau nei dvidešimt metų EESRK savo ruožtu rėmė AR pilietinės visuomenės pastangas palaikyti glaudesnius ryšius su ES, taip pat jos siekį būti atidžiau išklausytai ir skatinti daugiau su ja konsultuotis. Šiuo požiūriu visų pirma reikia atkreipti dėmesį į galimą neigiamą prekybos politikos poveikį atokiausiems regionams ypač įgyvendinant laisvosios prekybos susitarimus ir ekonominės partnerystės susitarimus su kaimyninėmis AR šalimis (1). Deja, tenka apgailestauti, kad savo komunikate Europos Komisija šio klausimo nenagrinėja ir neatsižvelgia į 2010 m. vasario 17 d. Hervé Coupeau parengtoje EESRK nuomonėje (2) pateiktas rekomendacijas, visų pirma dėl paramos priemonių. |
| --- | --- |

2.3

Daugiau nei dvidešimt metų EESRK savo ruožtu rėmė AR pilietinės visuomenės pastangas palaikyti glaudesnius ryšius su ES, taip pat jos siekį būti atidžiau išklausytai ir skatinti daugiau su ja konsultuotis. Šiuo požiūriu visų pirma reikia atkreipti dėmesį į galimą neigiamą prekybos politikos poveikį atokiausiems regionams ypač įgyvendinant laisvosios prekybos susitarimus ir ekonominės partnerystės susitarimus su kaimyninėmis AR šalimis (1). Deja, tenka apgailestauti, kad savo komunikate Europos Komisija šio klausimo nenagrinėja ir neatsižvelgia į 2010 m. vasario 17 d. Hervé Coupeau parengtoje EESRK nuomonėje (2) pateiktas rekomendacijas, visų pirma dėl paramos priemonių.

| 2.4 | Kitas komunikato trūkumas - jame neaptariamas svarbiausio politinio fakto, t. y. atokiausių regionų priklausymo Europos Sąjungai, pasekmės. Reunione vykęs klausymas parodė, kad pilietinės visuomenės jėgos pritaria Europos integracijai ir niekada ja neabejojo. EESRK nuomone, ES strategijoje dėl atokiausių regionų dėmesys visų pirma turėtų būti sutelktas į geresnę šių regionų integraciją į Europą, tačiau kartu reikia atsižvelgti į jų padėtį. |
| --- | --- |

2.4

Kitas komunikato trūkumas - jame neaptariamas svarbiausio politinio fakto, t. y. atokiausių regionų priklausymo Europos Sąjungai, pasekmės. Reunione vykęs klausymas parodė, kad pilietinės visuomenės jėgos pritaria Europos integracijai ir niekada ja neabejojo. EESRK nuomone, ES strategijoje dėl atokiausių regionų dėmesys visų pirma turėtų būti sutelktas į geresnę šių regionų integraciją į Europą, tačiau kartu reikia atsižvelgti į jų padėtį.

3.   Specifiniai klausimai

| 3.1 | Siekiant gyvendinti sanglaudos politiką būtina nedelsiant supaprastinti, ir spartinti atrankos procedūras ir asignavimų paskirstymą. Dėl vėlavimo ir pernelyg uždelstų terminų dažnai kaltos visų pirma ES ir nacionalinės valdžios institucijos. Tai labai mažina pasitikėjimą ES, todėl šis klausimas turi būti skubiai sprendžiamas dar prieš pradedant svarstyti būsimą finansinę perspektyvą |
| --- | --- |

3.1

Siekiant gyvendinti sanglaudos politiką būtina nedelsiant supaprastinti, ir spartinti atrankos procedūras ir asignavimų paskirstymą. Dėl vėlavimo ir pernelyg uždelstų terminų dažnai kaltos visų pirma ES ir nacionalinės valdžios institucijos. Tai labai mažina pasitikėjimą ES, todėl šis klausimas turi būti skubiai sprendžiamas dar prieš pradedant svarstyti būsimą finansinę perspektyvą

| 3.2 | Kita labai svarbi būsimų ES programų sąlyga - užtikrinti didesnį Europos paramos matomumą ir koncentraciją. Dabartinis finansavimo išskaidymas yra neveiksmingumo ir kritikos priežastis. Kaip nurodyta pirmiau minėtoje Hervé Coupeau nuomonėje, EESRK rekomenduoja šiame etape sutelkti dėmesį į tris svarbiausius prioritetus. Pirmasis iš jų - įsidarbinimo galimybes, visų pirma jaunimo, skatinantis švietimas ir mokymas, įskaitant paramą pagrindinei infrastruktūrai, kadangi didžiausias šių regionų turtas, žinoma, yra juose gyvenančių moterų ir vyrų gebėjimai ir verslumo dvasia. Antrasis - tai parama gerovę ir darbo vietas kuriančiam privačiajam sektoriui - MVĮ / MVPĮ, turizmui, paslaugų gamybos veiksniams, žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei. Trečiasis prioritetas - investicijos į svarbiausius tinklus (IRT, transporto, atliekų, vandens, energijos ir kt.) siekiant užtikrinti piliečiams vienodas galimybes naudotis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, padedančiomis didinti šių regionų konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.2

Kita labai svarbi būsimų ES programų sąlyga - užtikrinti didesnį Europos paramos matomumą ir koncentraciją. Dabartinis finansavimo išskaidymas yra neveiksmingumo ir kritikos priežastis. Kaip nurodyta pirmiau minėtoje Hervé Coupeau nuomonėje, EESRK rekomenduoja šiame etape sutelkti dėmesį į tris svarbiausius prioritetus. Pirmasis iš jų - įsidarbinimo galimybes, visų pirma jaunimo, skatinantis švietimas ir mokymas, įskaitant paramą pagrindinei infrastruktūrai, kadangi didžiausias šių regionų turtas, žinoma, yra juose gyvenančių moterų ir vyrų gebėjimai ir verslumo dvasia. Antrasis - tai parama gerovę ir darbo vietas kuriančiam privačiajam sektoriui - MVĮ / MVPĮ, turizmui, paslaugų gamybos veiksniams, žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei. Trečiasis prioritetas - investicijos į svarbiausius tinklus (IRT, transporto, atliekų, vandens, energijos ir kt.) siekiant užtikrinti piliečiams vienodas galimybes naudotis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, padedančiomis didinti šių regionų konkurencingumą.

| 3.3 | Tvarus vystymasis yra labai svarbus klausimas, tačiau jis turi būti siejamas ne tik su aplinkos, bet ir su kitais veiksniais. Pavyzdžiui, turizmo srityje tvarus vystymasis susijęs su pagarba vietos savitumui, regionų praktinei patirčiai, tradicinio gyvenimo būdo, kalbos išsaugojimu arba ir tipiška vietos produktų gamyba. AR ypač svarbūs prieinamumo visiems, demografinių pokyčių ir priklausomumo klausimai, tačiau Europos Komisijos komunikate jiems skiriamas nepakankamas dėmesys. |
| --- | --- |

3.3

Tvarus vystymasis yra labai svarbus klausimas, tačiau jis turi būti siejamas ne tik su aplinkos, bet ir su kitais veiksniais. Pavyzdžiui, turizmo srityje tvarus vystymasis susijęs su pagarba vietos savitumui, regionų praktinei patirčiai, tradicinio gyvenimo būdo, kalbos išsaugojimu arba ir tipiška vietos produktų gamyba. AR ypač svarbūs prieinamumo visiems, demografinių pokyčių ir priklausomumo klausimai, tačiau Europos Komisijos komunikate jiems skiriamas nepakankamas dėmesys.

| 3.4 | EESRK ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įtraukti didelio atokumo aspektą į viešųjų pirkimų taisykles. Atsižvelgiant į išskirtines atokiausių regionų sąlygas būtina ne tik skirti dėmesį vietos gyventojų užimtumui, bet ir užkirsti kelią socialiniam dempingui iš kaimyninių šalių, kuriose ne tik daug mažesnės darbo užmokesčio sąnaudos, bet ir kuriose kai kurie ekonomikos dalyviai vykdo agresyvią žemų kainų praktiką: jie pirmiausia pašalina visus vietos konkurentus, o vėliau vykdo monopolistinę politiką ir nustato dideles kainas. |
| --- | --- |

3.4

EESRK ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įtraukti didelio atokumo aspektą į viešųjų pirkimų taisykles. Atsižvelgiant į išskirtines atokiausių regionų sąlygas būtina ne tik skirti dėmesį vietos gyventojų užimtumui, bet ir užkirsti kelią socialiniam dempingui iš kaimyninių šalių, kuriose ne tik daug mažesnės darbo užmokesčio sąnaudos, bet ir kuriose kai kurie ekonomikos dalyviai vykdo agresyvią žemų kainų praktiką: jie pirmiausia pašalina visus vietos konkurentus, o vėliau vykdo monopolistinę politiką ir nustato dideles kainas.

| 3.5 | EESRK apgailestauja, kad Komisijos komunikate nėra aiškios vizijos dėl santykių su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, kokia siūlyta Hervé Coupeau nuomonėje. EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad atokiausi regionai bendradarbiautų su kaimyninėmis šalimis, visų pirma Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių, ir plėtotų bendrus bendradarbiavimo projektus pasinaudodami EPF, ERPF, ESF, EŽŪFKP, EJRŽF lėšomis. Šioje srityje atlikta daug tyrimų, tačiau, kadangi nėra veiklos taisyklių, įgyvendinta mažai konkrečių bendradarbiavimo projektų. Vis dėlto yra daug galimybių bendradarbiauti transporto, turizmo, švietimo, sveikatos apsaugos, žuvininkystės, žemės ūkio, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ir aplinkos apsaugos srityse. Be to, vis dar neišspręstas ES prekybos politikos klausimas. Laisvos prekybos susitarimai arba numatomi sudaryti ekonominės partnerystės susitarimus kelia realią grėsmę silpnai kai kurių atokiausių regionų ekonomikai. Jei ES prekybos politikoje nebus atsižvelgta į realius AR interesus, ES atokiausių regionų strategijos projektas neteks jokios prasmės! |
| --- | --- |

3.5

EESRK apgailestauja, kad Komisijos komunikate nėra aiškios vizijos dėl santykių su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, kokia siūlyta Hervé Coupeau nuomonėje. EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad atokiausi regionai bendradarbiautų su kaimyninėmis šalimis, visų pirma Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių, ir plėtotų bendrus bendradarbiavimo projektus pasinaudodami EPF, ERPF, ESF, EŽŪFKP, EJRŽF lėšomis. Šioje srityje atlikta daug tyrimų, tačiau, kadangi nėra veiklos taisyklių, įgyvendinta mažai konkrečių bendradarbiavimo projektų. Vis dėlto yra daug galimybių bendradarbiauti transporto, turizmo, švietimo, sveikatos apsaugos, žuvininkystės, žemės ūkio, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ir aplinkos apsaugos srityse. Be to, vis dar neišspręstas ES prekybos politikos klausimas. Laisvos prekybos susitarimai arba numatomi sudaryti ekonominės partnerystės susitarimus kelia realią grėsmę silpnai kai kurių atokiausių regionų ekonomikai. Jei ES prekybos politikoje nebus atsižvelgta į realius AR interesus, ES atokiausių regionų strategijos projektas neteks jokios prasmės!

| 3.6 | Galiausiai tenka apgailestauti, kad šiame komunikate mažai dėmesio skiriama apibrėžti partnerystę su atokiausių regionų pilietine visuomene, parengti struktūrizuotas konsultacijas su pilietine visuomene dėl sanglaudos veiksmų ir plėtoti projektus, kurie, rengiant informacines kampanijas, stiprinant Europos pilietybę ir vykdant judumo programas, padėtų stiprinti gyventojų Europos tapatybės jausmą. EESRK remiasi savo nuomone dėl Partnerystės principo įgyvendinant Bendros strateginės programos fondų paramą (3). |
| --- | --- |

3.6

Galiausiai tenka apgailestauti, kad šiame komunikate mažai dėmesio skiriama apibrėžti partnerystę su atokiausių regionų pilietine visuomene, parengti struktūrizuotas konsultacijas su pilietine visuomene dėl sanglaudos veiksmų ir plėtoti projektus, kurie, rengiant informacines kampanijas, stiprinant Europos pilietybę ir vykdant judumo programas, padėtų stiprinti gyventojų Europos tapatybės jausmą. EESRK remiasi savo nuomone dėl Partnerystės principo įgyvendinant Bendros strateginės programos fondų paramą (3).

4.   Pasiūlymai ateičiai

4.1   Priemonių atokiausiems regionams ir saloms programa (POSEI)

4.1.1   Reikėtų atlikti kruopštų šios programos taikymo įvertinimą. Skiriant didelius išteklius, pagal POSEI programą dvejopo pobūdžio AR produkcijai (cukrui ir bananams) reiktų atkreipti dėmesį į daugelio kitų vietos produktų, kurių eksportą būtų galima skatinti (vanilė, vaisiai ir daržovės, žuvininkystės produkcija ir t. t.) padėtį.

4.1.2   POSEI žemės ūkio programoms skiriami asignavimai turi išlikti ir juos netgi reikia padidinti, kad būtų sudarytos sąlygos toliau plėtoti ir eksportą, ir vidaus rinkai skirtą produkciją, taip pat užtikrinti aprūpinimą žaliavomis ir svarbiausiais produktais.

4.2   Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 4.2.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Vadovų Taryba nusprendė ir toliau atokiausiems regionams taikyti specialias sąlygas, kad jie kuo geriau pasinaudotų esamomis lėšomis, pasiūlydama 85 proc. bendro finansavimo normą neatsižvelgiant į jų pajamų lygį. Tačiau EESRK apgailestauja, kad palikta ta pati 50 proc. dydžio bendro finansavimo norma specialiai finansinei paramai papildomoms išlaidoms, susijusioms su atokia padėtimi, kompensuoti ir siūlo Komisijai elgtis pakankamai lanksčiai, kad būtų užtikrintas kuo didesnis jos veiksmingumas. |
| --- | --- |

4.2.1

EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Vadovų Taryba nusprendė ir toliau atokiausiems regionams taikyti specialias sąlygas, kad jie kuo geriau pasinaudotų esamomis lėšomis, pasiūlydama 85 proc. bendro finansavimo normą neatsižvelgiant į jų pajamų lygį. Tačiau EESRK apgailestauja, kad palikta ta pati 50 proc. dydžio bendro finansavimo norma specialiai finansinei paramai papildomoms išlaidoms, susijusioms su atokia padėtimi, kompensuoti ir siūlo Komisijai elgtis pakankamai lanksčiai, kad būtų užtikrintas kuo didesnis jos veiksmingumas.

| 4.2.2 | Galiausiai EESRK reiškia susirūpinimą, kad Europos Komisijos pasiūlymuose dėl teritorinio bendradarbiavimo nėra konkrečių sprendimų dėl būtino AR regioninio integravimo. |
| --- | --- |

4.2.2

Galiausiai EESRK reiškia susirūpinimą, kad Europos Komisijos pasiūlymuose dėl teritorinio bendradarbiavimo nėra konkrečių sprendimų dėl būtino AR regioninio integravimo.

4.3   Judumo programos. ES turi užtikrinti AR piliečiams lygias galimybes dalyvauti tokiose užimtumui ar studijoms skirtose programose. Pavyzdžiui, negalima taikstytis su akivaizdžiu prieštaravimu: viena vertus, siekti sudaryti galimybes AR jaunimui ir universitetams visapusiškai pasinaudoti tokiomis ES judumo programomis kaip „Erasmus visiems“ ir, antra vertus, neatsižvelgti į jų geografinę padėtį ir neapmokėti su atokumu susijusių išlaidų AR besilankantiems arba į kitą ES šalį vykstantiems studentams.

4.3.1   Kitas paradoksas yra tai, kad programoje „Erasmus visiems“ taip pat neatsižvelgiama į AR kaimynines trečiąsias šalis. Šiuos prieštaravimus būtina pašalinti. AR skirta speciali „Erasmus Mondus“ programa turėtų sudaryti galimybę organizuoti jaunimo mainus su kaimyninėmis šalimis ir taip iš šių ES platformų propaguoti Europos tapatybę ir kultūrą.

4.4   Prieiga

| 4.4.1 | EESRK kartu su Europos Parlamentu pritaria būtinybei sukurti ad hoc transporto ir IRT sistemą, kad AR galėtų veiksmingai spręsti patiriamas teritorinio izoliuotumo ir skaitmeninės atskirties problemas. |
| --- | --- |

4.4.1

EESRK kartu su Europos Parlamentu pritaria būtinybei sukurti ad hoc transporto ir IRT sistemą, kad AR galėtų veiksmingai spręsti patiriamas teritorinio izoliuotumo ir skaitmeninės atskirties problemas.

4.5   Regionų integracija

| 4.5.1 | Atokiausiems regionams turi būti automatiškai skiriamas finansavimas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui nepaisant ne didesnio kaip 150 km atstumo tarp jūrų sienų kriterijaus. |
| --- | --- |

4.5.1

Atokiausiems regionams turi būti automatiškai skiriamas finansavimas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui nepaisant ne didesnio kaip 150 km atstumo tarp jūrų sienų kriterijaus.

| 4.5.2 | Kad regioninė AR integracija būtų veiksminga, reikia priimti priemones, kurios pagerintų šių regionų jungtis su netoliese esančiomis trečiosiomis šalimis ir skatintų būtiną šių regionų MVĮ internacionalizaciją. |
| --- | --- |

4.5.2

Kad regioninė AR integracija būtų veiksminga, reikia priimti priemones, kurios pagerintų šių regionų jungtis su netoliese esančiomis trečiosiomis šalimis ir skatintų būtiną šių regionų MVĮ internacionalizaciją.

| 4.5.3 | Ypač svarbu, kad sudarydama ES ir AR kaimyninių šalių prekybos arba žvejybos susitarimus Europos Sąjunga atliktų poveikio vertinimus ir informuotų atokiausių regionų politinės valdžios atstovus ir pilietinę visuomenę apie derybas ir užtikrintų jų dalyvavimą svarstant tiesiogiai su jais susijusius klausimus. |
| --- | --- |

4.5.3

Ypač svarbu, kad sudarydama ES ir AR kaimyninių šalių prekybos arba žvejybos susitarimus Europos Sąjunga atliktų poveikio vertinimus ir informuotų atokiausių regionų politinės valdžios atstovus ir pilietinę visuomenę apie derybas ir užtikrintų jų dalyvavimą svarstant tiesiogiai su jais susijusius klausimus.

| 4.5.4 | Atokiausių regionų specialistams ir teisininkams taip pat svarbus investicijų į jų geografinę aplinką saugumo klausimas. Todėl EESRK pritaria AR advokatų asociacijos sukūrimui ir bet kuriai kitai tokio pobūdžio iniciatyvai, pavyzdžiui, Atlanto arbitražo centro ir kt. |
| --- | --- |

4.5.4

Atokiausių regionų specialistams ir teisininkams taip pat svarbus investicijų į jų geografinę aplinką saugumo klausimas. Todėl EESRK pritaria AR advokatų asociacijos sukūrimui ir bet kuriai kitai tokio pobūdžio iniciatyvai, pavyzdžiui, Atlanto arbitražo centro ir kt.

| 4.5.5 | Jei šiandien ES parodytų didesnį ryžtą padaryti AR Europos platformomis, regioninė integracija sudarytų galimybę pasiekti masto ekonomijos daugelyje sričių (transporto, atliekų tvarkymo ir t.t.). |
| --- | --- |

4.5.5

Jei šiandien ES parodytų didesnį ryžtą padaryti AR Europos platformomis, regioninė integracija sudarytų galimybę pasiekti masto ekonomijos daugelyje sričių (transporto, atliekų tvarkymo ir t.t.).

4.6   Pagalba įmonėms

| 4.6.1 | SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu įtvirtinta konceptuali pažanga, sudariusi galimybę Komisijai skiriant regioninę pagalbą atsižvelgti į skirtingą ekonominę padėtį ir akivaizdžius trūkumus, susijusius su valstybės pagalbos skyrimu kitiems tikslams (pvz., mokslinių tyrimų, inovacijų, transporto ir aplinkos ir t. t.). EESRK atkreipia dėmesį į šiuo metu vyraujantį prieštaravimą tarp strategijos „Europa 2020“ prioritetų ir atokiausiems regionams netinkamos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, inovacijoms ar aplinkai sistemos. Ateityje būtina šį prieštaravimą panaikinti. |
| --- | --- |

4.6.1

SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu įtvirtinta konceptuali pažanga, sudariusi galimybę Komisijai skiriant regioninę pagalbą atsižvelgti į skirtingą ekonominę padėtį ir akivaizdžius trūkumus, susijusius su valstybės pagalbos skyrimu kitiems tikslams (pvz., mokslinių tyrimų, inovacijų, transporto ir aplinkos ir t. t.). EESRK atkreipia dėmesį į šiuo metu vyraujantį prieštaravimą tarp strategijos „Europa 2020“ prioritetų ir atokiausiems regionams netinkamos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, inovacijoms ar aplinkai sistemos. Ateityje būtina šį prieštaravimą panaikinti.

| 4.6.2 | Šiuo metu, kai vyksta Europos valstybės pagalbos sistemos peržiūra, AR susirūpinę dėl esamos sistemos išsaugojimo. Jie prašo išsaugoti kuo palankesnes sąlygas, pagalbos nuoseklumą, įvairiems tikslams skirtą pagalbą (didesnis pagalbos investicijoms į įmones intensyvumas ir laipsniškai nemažinama ir neribotos trukmės pagalba veiklai, skirta kompensuoti dėl atokumo patiriamas papildomas išlaidas remiantis SESV 349 straipsniu), taip pat užtikrinti paprastas ir lanksčias procedūras. |
| --- | --- |

4.6.2

Šiuo metu, kai vyksta Europos valstybės pagalbos sistemos peržiūra, AR susirūpinę dėl esamos sistemos išsaugojimo. Jie prašo išsaugoti kuo palankesnes sąlygas, pagalbos nuoseklumą, įvairiems tikslams skirtą pagalbą (didesnis pagalbos investicijoms į įmones intensyvumas ir laipsniškai nemažinama ir neribotos trukmės pagalba veiklai, skirta kompensuoti dėl atokumo patiriamas papildomas išlaidas remiantis SESV 349 straipsniu), taip pat užtikrinti paprastas ir lanksčias procedūras.

| 4.6.3 | Labai svarbu atokiausiuose regionuose kurti darbo vietas siekiant panaikinti struktūrinį nedarbą, kuris palietė visus gyventojų sluoksnius. Atokiausių regionų įmonės yra iš esmės mažos ir vidutinės įmonės, dažnai veikiančios geografiškai ribotose rinkose, taigi, savo pobūdžiu jos labai skiriasi nuo žemyninės Europos įmonių. Labai svarbu, kad pagalba ir toliau būtų skiriama visų tipų įmonėms, kaip buvo daroma 2007-2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.6.3

Labai svarbu atokiausiuose regionuose kurti darbo vietas siekiant panaikinti struktūrinį nedarbą, kuris palietė visus gyventojų sluoksnius. Atokiausių regionų įmonės yra iš esmės mažos ir vidutinės įmonės, dažnai veikiančios geografiškai ribotose rinkose, taigi, savo pobūdžiu jos labai skiriasi nuo žemyninės Europos įmonių. Labai svarbu, kad pagalba ir toliau būtų skiriama visų tipų įmonėms, kaip buvo daroma 2007-2013 m. laikotarpiu.

| 4.6.4 | Regis išlaikytas 2007-2013 m. investicinės pagalbos atokiausiems regionams intensyvumas, o ateityje ir toliau bus taikomos tokios pačios ribinės vertės ir AR priemokų principas. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ES vidaus prekyboje nėra jokių pokyčių. Tai galima paaiškinti tuo, kad AR rinkos nelabai patrauklios užsienio investuotojams. Todėl EESRK ragina toliau leisti teikti laipsniškai nemažinamą ir neribotos trukmės pagalbą veiklai. |
| --- | --- |

4.6.4

Regis išlaikytas 2007-2013 m. investicinės pagalbos atokiausiems regionams intensyvumas, o ateityje ir toliau bus taikomos tokios pačios ribinės vertės ir AR priemokų principas. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ES vidaus prekyboje nėra jokių pokyčių. Tai galima paaiškinti tuo, kad AR rinkos nelabai patrauklios užsienio investuotojams. Todėl EESRK ragina toliau leisti teikti laipsniškai nemažinamą ir neribotos trukmės pagalbą veiklai.

| 4.6.5 | Viešoji parama, įskaitant Europos pagalbą, ir AR įmonių investicijos į inovacijas, skaitmeninę darbotvarkę ir partnerysčių jų geografinėje aplinkoje paiešką turėtų būti laikomos prioritetais. |
| --- | --- |

4.6.5

Viešoji parama, įskaitant Europos pagalbą, ir AR įmonių investicijos į inovacijas, skaitmeninę darbotvarkę ir partnerysčių jų geografinėje aplinkoje paiešką turėtų būti laikomos prioritetais.

| 4.6.6 | AR struktūrai būdinga tai, kad ją sudaro beveik be išimties labai mažos įmonės. Savo strategijoje Komisija turėtų pabrėžti, kad svarbu veiksmingai įgyvendinti Europos „Smulkiojo verslo aktą“ ir taikyti principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“, visų pirma turint omenyje procedūras ir kontrolę. Būtina atidžiai stebėti, kaip AR laikomasi konkurencijos taisyklių siekiant apsaugoti mažųjų ir vidutinių įmonių interesus. |
| --- | --- |

4.6.6

AR struktūrai būdinga tai, kad ją sudaro beveik be išimties labai mažos įmonės. Savo strategijoje Komisija turėtų pabrėžti, kad svarbu veiksmingai įgyvendinti Europos „Smulkiojo verslo aktą“ ir taikyti principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“, visų pirma turint omenyje procedūras ir kontrolę. Būtina atidžiai stebėti, kaip AR laikomasi konkurencijos taisyklių siekiant apsaugoti mažųjų ir vidutinių įmonių interesus.

4.7   Energetika

| 4.7.1 | Dėl savo geografinės padėties AR yra pažeidžiami ir turi kitaip nei žemyninė Europa spręsti energetikos iššūkius. ES turi sudaryti AR galimybę apsirūpinti energija esant sudėtingai aplinkai ir sąlygoms, dėl kurių gerokai išauga kaina ir kurios riboja konkurenciją. |
| --- | --- |

4.7.1

Dėl savo geografinės padėties AR yra pažeidžiami ir turi kitaip nei žemyninė Europa spręsti energetikos iššūkius. ES turi sudaryti AR galimybę apsirūpinti energija esant sudėtingai aplinkai ir sąlygoms, dėl kurių gerokai išauga kaina ir kurios riboja konkurenciją.

| 4.7.2 | Atokiausiems regionams ypač svarbu turėti nuosavų energijos išteklių ir juos naudoti ar tai būtų antriniai naftos, ar dujų produktai, ar mažą anglies dioksido kiekį išskirianti energija, pavyzdžiui, vėjo, šiluminė, saulės, vandens, jūros. |
| --- | --- |

4.7.2

Atokiausiems regionams ypač svarbu turėti nuosavų energijos išteklių ir juos naudoti ar tai būtų antriniai naftos, ar dujų produktai, ar mažą anglies dioksido kiekį išskirianti energija, pavyzdžiui, vėjo, šiluminė, saulės, vandens, jūros.

| 4.7.3 | EESRK siūlo šiose regionuos paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių mokslinius tyrimus ir pasinaudojant ES finansinėmis priemonėmis ir atsižvelgiant į AR ypatumus paremti juose vykdomus energetikos projektus. |
| --- | --- |

4.7.3

EESRK siūlo šiose regionuos paspartinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių mokslinius tyrimus ir pasinaudojant ES finansinėmis priemonėmis ir atsižvelgiant į AR ypatumus paremti juose vykdomus energetikos projektus.

4.8   Žemės ūkis

| 4.8.1 | Akivaizdu, kad atokiausiuose regionuose žemės ūkis užima svarbią vietą. Ši veikla skatina užimtumą, padeda puoselėti ir saugoti aplinką ir tradicinį gyvenimo būdą. ES turėtų ir toliau dėti pastangas, kad (be cukraus ir bananų) užtikrintų diversifikaciją ir AR gebėjimą apsirūpinti maistu. Taip pat reikia išlaikyti esamą pusiausvyrą tarp žemės ūkio produkcijos, orientuotos į eksportą, ir produkcijos, skirtos aprūpinti vietos rinkas. |
| --- | --- |

4.8.1

Akivaizdu, kad atokiausiuose regionuose žemės ūkis užima svarbią vietą. Ši veikla skatina užimtumą, padeda puoselėti ir saugoti aplinką ir tradicinį gyvenimo būdą. ES turėtų ir toliau dėti pastangas, kad (be cukraus ir bananų) užtikrintų diversifikaciją ir AR gebėjimą apsirūpinti maistu. Taip pat reikia išlaikyti esamą pusiausvyrą tarp žemės ūkio produkcijos, orientuotos į eksportą, ir produkcijos, skirtos aprūpinti vietos rinkas.

| 4.8.2 | Kartais Europos pagalbos procedūros yra palankesnės didelėms struktūroms arba tarpininkavimui. Šią tendenciją reikia keisti, kadangi ji neleidžia atsižvelgti į smulkių nepriklausomų gamintojų, kurie AR sudaro didžiąją gamintojų daugumą, interesus. Be to, Europos pagalba turi padėti gerinti maisto tiekimo grandinės veikimą ir skatinti ūkininkų ir jų organizacijų dalyvavimą. |
| --- | --- |

4.8.2

Kartais Europos pagalbos procedūros yra palankesnės didelėms struktūroms arba tarpininkavimui. Šią tendenciją reikia keisti, kadangi ji neleidžia atsižvelgti į smulkių nepriklausomų gamintojų, kurie AR sudaro didžiąją gamintojų daugumą, interesus. Be to, Europos pagalba turi padėti gerinti maisto tiekimo grandinės veikimą ir skatinti ūkininkų ir jų organizacijų dalyvavimą.

4.9   Žuvininkystė

| 4.9.1 | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą užtikrinti, kad priimant sprendimus šioje srityje bus labiau atsižvelgiama į regioninį aspektą, atkreipiamas dėmesys į jūrų baseinus, vietos išteklius ir sukurta atokiausių regionų konsultacinė taryba. Žvejyba atokiausiuose regionuose labai skiriasi, todėl būtina sukurti atskiras kiekvieno AR konsultacines tarybas siekiant geriau atsižvelgti į jų specifines sąlygas. |
| --- | --- |

4.9.1

EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą užtikrinti, kad priimant sprendimus šioje srityje bus labiau atsižvelgiama į regioninį aspektą, atkreipiamas dėmesys į jūrų baseinus, vietos išteklius ir sukurta atokiausių regionų konsultacinė taryba. Žvejyba atokiausiuose regionuose labai skiriasi, todėl būtina sukurti atskiras kiekvieno AR konsultacines tarybas siekiant geriau atsižvelgti į jų specifines sąlygas.

| 4.9.2 | Pasiūlymu dėl žuvininkystės politikos reformos tinkamai neišsprendžiamos atokiausių regionų problemos, pavyzdžiui, susijusių su pagalba žvejybos laivynui (visų pirma, laivų įsigijimas ir modernizavimas, žvejybinės pastangos tvarkymas ir ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės susitarimų poveikis atokiausiems regionams), be to nėra pokyčių žuvininkystės POSEI programoje, kurios turinį reikėtų iš esmės persvarstyti kaip padaryta dabartinės POSEI žemės ūkio sistemos atveju. Komitetas taip pat nori priminti nuostatas, kurias yra pateikęs 2011 m. spalio 27 d. nuomonėje savo iniciatyva „Regioninių plotų vystymas žuvų ištekliams valdyti ir žvejybai kontroliuoti“ (pranešėjas Brendan Burns). |
| --- | --- |

4.9.2

Pasiūlymu dėl žuvininkystės politikos reformos tinkamai neišsprendžiamos atokiausių regionų problemos, pavyzdžiui, susijusių su pagalba žvejybos laivynui (visų pirma, laivų įsigijimas ir modernizavimas, žvejybinės pastangos tvarkymas ir ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės susitarimų poveikis atokiausiems regionams), be to nėra pokyčių žuvininkystės POSEI programoje, kurios turinį reikėtų iš esmės persvarstyti kaip padaryta dabartinės POSEI žemės ūkio sistemos atveju. Komitetas taip pat nori priminti nuostatas, kurias yra pateikęs 2011 m. spalio 27 d. nuomonėje savo iniciatyva „Regioninių plotų vystymas žuvų ištekliams valdyti ir žvejybai kontroliuoti“ (pranešėjas Brendan Burns).

4.10   Miškininkystė

| 4.10.1 | Būtina atsižvelgti į galimybę sodinti tvarius tropinius ir subtropinius kietmedžius atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse ir teritorijose. Ypatingi šių regionų santykiai su Europa užtikrintų jiems galimybę atsižvelgiant į gebėjimą tiesiogiai tiekti sertifikuotą medieną, kuri atitinka visas Miškų valdymo tarybos (FSC) sertifikavimo taisykles. |
| --- | --- |

4.10.1

Būtina atsižvelgti į galimybę sodinti tvarius tropinius ir subtropinius kietmedžius atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse ir teritorijose. Ypatingi šių regionų santykiai su Europa užtikrintų jiems galimybę atsižvelgiant į gebėjimą tiesiogiai tiekti sertifikuotą medieną, kuri atitinka visas Miškų valdymo tarybos (FSC) sertifikavimo taisykles.

| 4.10.2 | Svarbiems istorinių pastatų renovacijos projektams skirtos mediena rinka yra specifinė, į tai reikėtų atsižvelgti, kadangi daugeliui originalių medienos rūšių gresia išnykimas, todėl labai sunku jų įsigyti teisėtu būdu. Raudonmedis, tabebujos medis, virola, koralmedžiai, paprastieji žalmedžiai, raminas, keringo arba Afrikos palisandras sudaro tik nedidelę dalį renovacijos projektams reikiamos medienos. |
| --- | --- |

4.10.2

Svarbiems istorinių pastatų renovacijos projektams skirtos mediena rinka yra specifinė, į tai reikėtų atsižvelgti, kadangi daugeliui originalių medienos rūšių gresia išnykimas, todėl labai sunku jų įsigyti teisėtu būdu. Raudonmedis, tabebujos medis, virola, koralmedžiai, paprastieji žalmedžiai, raminas, keringo arba Afrikos palisandras sudaro tik nedidelę dalį renovacijos projektams reikiamos medienos.

| 4.10.3 | Tropiniai ir subtropiniai miškai yra ne tik medienos šaltinis, jie sukuria idealią aplinką medicinos ir kosmetikos srityse naudojamiems retiems augalams auginti. Tropinių ir subtropinių miškų mediena nėra greitai pelno duodantis sprendimas, tačiau ilgalaikės trukmės laikotarpiu suteiktų šiems regionams galimybes pasinaudoti labai pelningomis rinkomis, kurioms reikalinga ši mediena ir reti augalai. |
| --- | --- |

4.10.3

Tropiniai ir subtropiniai miškai yra ne tik medienos šaltinis, jie sukuria idealią aplinką medicinos ir kosmetikos srityse naudojamiems retiems augalams auginti. Tropinių ir subtropinių miškų mediena nėra greitai pelno duodantis sprendimas, tačiau ilgalaikės trukmės laikotarpiu suteiktų šiems regionams galimybes pasinaudoti labai pelningomis rinkomis, kurioms reikalinga ši mediena ir reti augalai.

4.11   Moksliniai tyrimai ir jų plėtojimas

| 4.11.1 | EESRK pritaria, kad ir toliau būtų įgyvendinama Europos aplinkos veiksmų programa ir ES Biologinės įvairovės veiksmų planas (80 proc. Europos biologinės įvairovės potencialo - atokiausiuose regionuose), o būsimose strategijos „Europa 2020“ programose, ypač susijusiose su atsinaujinančiųjų išteklių energija, tvariu vystymusi ir jūrų mokslu, labiau atsižvelgta į AR potencialą. |
| --- | --- |

4.11.1

EESRK pritaria, kad ir toliau būtų įgyvendinama Europos aplinkos veiksmų programa ir ES Biologinės įvairovės veiksmų planas (80 proc. Europos biologinės įvairovės potencialo - atokiausiuose regionuose), o būsimose strategijos „Europa 2020“ programose, ypač susijusiose su atsinaujinančiųjų išteklių energija, tvariu vystymusi ir jūrų mokslu, labiau atsižvelgta į AR potencialą.

| 4.11.2 | Europos Komisija nepakankamai plėtoja atokiausių regionų potencialą šiose srityse. |
| --- | --- |

4.11.2

Europos Komisija nepakankamai plėtoja atokiausių regionų potencialą šiose srityse.

| 4.11.3 | EESRK pritaria pasiūlymui kurti šių veiklos sričių Europos kompetencijos tinklus įtraukiant AR. |
| --- | --- |

4.11.3

EESRK pritaria pasiūlymui kurti šių veiklos sričių Europos kompetencijos tinklus įtraukiant AR.

4.12   Socialinio aspekto stiprinimas vystant AR

| 4.12.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ Komisija skiria dėmesį Europos modelio socialiniam aspektui. Šis dėmesys turėtų būti ne tik geri ketinimai, bet ir konkretūs veiksmas. Nei vienas Europos Sąjungos pilietis neturėtų būti pamirštas ar likti vystymosi proceso nuošalyje. Būtent tokia yra Europos solidarumo esmė. EESRK pritaria Kanarų salų regiono pirmininko pasiūlymui įgyvendinti neatidėliotiną veiksmų planą, skirtą spręsti neįtikėtinai sparčiai plintančio masinio nedarbo problemą. |
| --- | --- |

4.12.1

EESRK palankiai vertina tai, kad įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ Komisija skiria dėmesį Europos modelio socialiniam aspektui. Šis dėmesys turėtų būti ne tik geri ketinimai, bet ir konkretūs veiksmas. Nei vienas Europos Sąjungos pilietis neturėtų būti pamirštas ar likti vystymosi proceso nuošalyje. Būtent tokia yra Europos solidarumo esmė. EESRK pritaria Kanarų salų regiono pirmininko pasiūlymui įgyvendinti neatidėliotiną veiksmų planą, skirtą spręsti neįtikėtinai sparčiai plintančio masinio nedarbo problemą.

| 4.12.2 | Be jau minėtų strateginių krypčių EESRK atkreipia dėmesį į šiuos aspektus:






  4.12.2.1 | Svarbiausių poreikių, t. y. apsirūpinimas vandeniu (žmonėms ir ekonomikai), tvaria energija, nuotekų valymas, atliekų šalinimas, patenkinimas yra ypač svarbūs iššūkiai šiuose regionuose. Komunikate neskiriama pakankamai dėmesio sklandžiam paslaugų tinklo atokiausiuose regionuose veikimui. |
| --- | --- | --- |

4.12.2

Be jau minėtų strateginių krypčių EESRK atkreipia dėmesį į šiuos aspektus:

4.12.2.1

Svarbiausių poreikių, t. y. apsirūpinimas vandeniu (žmonėms ir ekonomikai), tvaria energija, nuotekų valymas, atliekų šalinimas, patenkinimas yra ypač svarbūs iššūkiai šiuose regionuose. Komunikate neskiriama pakankamai dėmesio sklandžiam paslaugų tinklo atokiausiuose regionuose veikimui.

| 4.12.2.2 | Europos turizmo strategija atokiausiems regionams yra labai svarbus veiksnys; šia strategija turi būti skatinamas tvarus vystymasis ir pagarba savitumui, kadangi tai yra svarbiausi turizmo sektoriaus plėtojimo veiksniai siekiant išvengti jūrų zonų kultūrinio supanašėjimo ir susiliejimo. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl mėlynojo augimo ir šiuo metu Komiteto rengiamą nuomonę (4). |
| --- | --- |

4.12.2.2

Europos turizmo strategija atokiausiems regionams yra labai svarbus veiksnys; šia strategija turi būti skatinamas tvarus vystymasis ir pagarba savitumui, kadangi tai yra svarbiausi turizmo sektoriaus plėtojimo veiksniai siekiant išvengti jūrų zonų kultūrinio supanašėjimo ir susiliejimo. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl mėlynojo augimo ir šiuo metu Komiteto rengiamą nuomonę (4).

| 4.12.2.3 | Savo strategijoje Europos Komisija turėtų skirti daugiau dėmesio kultūriniam aspektui Šiuo požiūriu AR yra išskirtinis ES turtas. Todėl EESRK ragina vykdant strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo veiksmų planus gerokai sustiprinti paprogramę „kultūra“. |
| --- | --- |

4.12.2.3

Savo strategijoje Europos Komisija turėtų skirti daugiau dėmesio kultūriniam aspektui Šiuo požiūriu AR yra išskirtinis ES turtas. Todėl EESRK ragina vykdant strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo veiksmų planus gerokai sustiprinti paprogramę „kultūra“.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė dėl Ekonominės partnerystės susitarimų poveikio atokiausiems regionams (Karibų jūros zona), OL C 347, 2012 12 18, p. 28.

1

(2)  Šios rekomendacijos pateikiamos ir kitose nuomonėse, pavyzdžiui:

2

| | Europos Komisijos užsakymu Ismeri Europa atliktas tyrime „Augimo veiksniai atokiausiuose regionuose“, |
| --- | --- |

Europos Komisijos užsakymu Ismeri Europa atliktas tyrime „Augimo veiksniai atokiausiuose regionuose“,

Augimo veiksniai atokiausiuose regionuose

| | Už vidaus rinką atsakingo Europos Komisijos nario Michel Barnier užsakymu parengta ataskaita „Atokiausi Europos regionai ir bendroji rinka: ES įtaka pasaulyje“, kurią parengė Pedro Solbes Mira, |
| --- | --- |

Už vidaus rinką atsakingo Europos Komisijos nario Michel Barnier užsakymu parengta ataskaita „Atokiausi Europos regionai ir bendroji rinka: ES įtaka pasaulyje“, kurią parengė Pedro Solbes Mira,

Atokiausi Europos regionai ir bendroji rinka: ES įtaka pasaulyje

| | Europos Komisijos tyrimas dėl Demografinių ir migracijos tendencijų AR. Poveikis jų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai., atliko INED, |
| --- | --- |

Europos Komisijos tyrimas dėl Demografinių ir migracijos tendencijų AR. Poveikis jų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai., atliko INED,

| | Europos Parlamento ataskaita (parengė Nuno Teixeira, REGI komitetas) „Sanglaudos politikos vaidmuo atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

Europos Parlamento ataskaita (parengė Nuno Teixeira, REGI komitetas) „Sanglaudos politikos vaidmuo atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“,

politikos vaidmuo atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“

| | Europos Parlamento tyrimas „Regioninės politikos vaidmuo mažinant klimato kaitos poveikį atokiausiuose regionuose“. |
| --- | --- |

Europos Parlamento tyrimas „Regioninės politikos vaidmuo mažinant klimato kaitos poveikį atokiausiuose regionuose“.

Regioninės politikos vaidmuo mažinant klimato kaitos poveikį atokiausiuose regionuose

(3)  OL C 44, 2013 2 15, p. 23.

3

(4)  Nuomonė „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 87).

4

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/58

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo

(COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE))

2013/C 161/10

Pranešėjas Cveto STANTIČ

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 ir 188 straipsniais, 2012 m. gruodžio 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 7 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 78 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK pritaria pasiūlytam reglamento 9 straipsnio pakeitimui, kuriuo siekiama panaikinti asocijuotųjų šalių diskriminaciją palyginti su valstybėmis narėmis ir taip paskatinti asocijuotąsias šalis aktyviau prisidėti ateityje steigiant ERIC ir dalyvaujant jų veikloje. |
| --- | --- |

1.1

EESRK pritaria pasiūlytam reglamento 9 straipsnio pakeitimui, kuriuo siekiama panaikinti asocijuotųjų šalių diskriminaciją palyginti su valstybėmis narėmis ir taip paskatinti asocijuotąsias šalis aktyviau prisidėti ateityje steigiant ERIC ir dalyvaujant jų veikloje.

| 1.2 | EESRK mano, kad nelygios balsavimo teisės neturės neigiamo poveikio reglamento svarbai Bendrijai ir kad Bendrija galės ir toliau išlaikyti pakankamai griežtą svarbiausių ERIC veiklos aspektų kontrolę, taikydama kitas šiuo metu galiojančio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

1.2

EESRK mano, kad nelygios balsavimo teisės neturės neigiamo poveikio reglamento svarbai Bendrijai ir kad Bendrija galės ir toliau išlaikyti pakankamai griežtą svarbiausių ERIC veiklos aspektų kontrolę, taikydama kitas šiuo metu galiojančio reglamento nuostatas.

| 1.3 | Komitetą neramina tai, kad rengiant ir įgyvendinant Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) veiksmų plane išvardytus Europos svarbos mokslinių tyrimų infrastruktūros projektus per retai kuriami ERIC. Todėl jis ragina Komisiją teikti kuo didesnę paramą potencialiems partneriams ir taip sudaryti palankesnes sąlygas naudotis ERIC teisine forma. |
| --- | --- |

1.3

Komitetą neramina tai, kad rengiant ir įgyvendinant Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) veiksmų plane išvardytus Europos svarbos mokslinių tyrimų infrastruktūros projektus per retai kuriami ERIC. Todėl jis ragina Komisiją teikti kuo didesnę paramą potencialiems partneriams ir taip sudaryti palankesnes sąlygas naudotis ERIC teisine forma.

| 1.4 | EESRK taip pat rekomenduotų Bendrijai užtikrinti didesnę struktūrinių fondų ir programos „Horizontas 2020“ sinergiją ir tokiu būdu labiau prisidėti prie ERIC projektų finansavimo. |
| --- | --- |

1.4

EESRK taip pat rekomenduotų Bendrijai užtikrinti didesnę struktūrinių fondų ir programos „Horizontas 2020“ sinergiją ir tokiu būdu labiau prisidėti prie ERIC projektų finansavimo.

2.   Įžanga ir bendra informacija

| 2.1 | Aukščiausios klasės mokslinių tyrimų infrastruktūra turi didžiulę svarbą žinių ir naujų technologijų pažangai, kuri padėtų kurti konkurencingesnę ir žiniomis pagrįstą Europos ekonomiką. |
| --- | --- |

2.1

Aukščiausios klasės mokslinių tyrimų infrastruktūra turi didžiulę svarbą žinių ir naujų technologijų pažangai, kuri padėtų kurti konkurencingesnę ir žiniomis pagrįstą Europos ekonomiką.

| 2.2 | Nors pastarąjį dešimtmetį Bendrijoje buvo nuolat keliamas uždavinys remti ir tobulinti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, pasiekti norimų rezultatų šioje srityje nuolat trukdė tai, kad infrastruktūra yra palyginti fragmentiška ir sutelkta tik keliuose regionuose (1). |
| --- | --- |

2.2

Nors pastarąjį dešimtmetį Bendrijoje buvo nuolat keliamas uždavinys remti ir tobulinti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, pasiekti norimų rezultatų šioje srityje nuolat trukdė tai, kad infrastruktūra yra palyginti fragmentiška ir sutelkta tik keliuose regionuose (1).

| 2.3 | 2006 m. ESFRI įvardijo pagrindinius visai Europai svarbius infrastruktūros projektus, kurie turėtų būti įgyvendinti iki 2020 m. (2) Viena didžiausių kliūčių tokios ES šalių bendros infrastruktūros kūrimui buvo ta, kad nebuvo pakankamai išsamiai teisiškai reglamentuotas tam reikalingos partnerystės kūrimas. |
| --- | --- |

2.3

2006 m. ESFRI įvardijo pagrindinius visai Europai svarbius infrastruktūros projektus, kurie turėtų būti įgyvendinti iki 2020 m. (2) Viena didžiausių kliūčių tokios ES šalių bendros infrastruktūros kūrimui buvo ta, kad nebuvo pakankamai išsamiai teisiškai reglamentuotas tam reikalingos partnerystės kūrimas.

| 2.4 | Todėl 2009 m. Taryba priėmėm ERIC reglamentą (3). Šiuo konkrečiu teisės aktu ERIC suteikiamas juridinio asmens statusas, kuris pripažįstamas visose valstybėse narėse. Be to, ERIC gali būti neapmokestinamas PVM ir akcizo mokesčiu ir gali priimti savo pačių pirkimų procedūras. |
| --- | --- |

2.4

Todėl 2009 m. Taryba priėmėm ERIC reglamentą (3). Šiuo konkrečiu teisės aktu ERIC suteikiamas juridinio asmens statusas, kuris pripažįstamas visose valstybėse narėse. Be to, ERIC gali būti neapmokestinamas PVM ir akcizo mokesčiu ir gali priimti savo pačių pirkimų procedūras.

3.   Pasiūlymo iš dalies keisti ERIC reglamentą motyvai

| 3.1 | Pagal šiuo metu galiojantį reglamentą ERIC galėtų kurti ne mažiau kaip trijų valstybių narių subjektai; jame taip pat gali dalyvauti kriterijus atitinkančios asocijuotosios šalys (4), trečiosios šalys ir specializuotos tarpvyriausybinės organizacijos. Narių susirinkime ES valstybės narės visada kartu turi balsavimo teisių daugumą. |
| --- | --- |

3.1

Pagal šiuo metu galiojantį reglamentą ERIC galėtų kurti ne mažiau kaip trijų valstybių narių subjektai; jame taip pat gali dalyvauti kriterijus atitinkančios asocijuotosios šalys (4), trečiosios šalys ir specializuotos tarpvyriausybinės organizacijos. Narių susirinkime ES valstybės narės visada kartu turi balsavimo teisių daugumą.

| 3.2 | Dėl tokios tvarkos asocijuotųjų šalių padėtis yra prastesnė negu kitų šalių – jos turi mažiau balsavimo teisių, nepaisant to, kad jos gali būti pasirengusios investuoti nemažai lėšų į ERIC steigimą ir veikimą (5). |
| --- | --- |

3.2

Dėl tokios tvarkos asocijuotųjų šalių padėtis yra prastesnė negu kitų šalių – jos turi mažiau balsavimo teisių, nepaisant to, kad jos gali būti pasirengusios investuoti nemažai lėšų į ERIC steigimą ir veikimą (5).

| 3.3 | Norint paskatinti asocijuotąsias šalis aktyviai dalyvauti ERIC, keičiamas 9 straipsnis – nustatoma, kad konsorciumui įsteigti pakaktų tik vienos valstybės narės (iš ne mažiau kaip trijų narių). Kiti du nariai galėtų būti asocijuotosios šalys. Asocijuotosios šalys taip pat galėtų turėti atitinkamą dalį balsavimo teisių. |
| --- | --- |

3.3

Norint paskatinti asocijuotąsias šalis aktyviai dalyvauti ERIC, keičiamas 9 straipsnis – nustatoma, kad konsorciumui įsteigti pakaktų tik vienos valstybės narės (iš ne mažiau kaip trijų narių). Kiti du nariai galėtų būti asocijuotosios šalys. Asocijuotosios šalys taip pat galėtų turėti atitinkamą dalį balsavimo teisių.

4.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 4.1 | EESRK iš esmės pritaria ERIC reglamento pakeitimui, jei tik jis lems aktyvesnį asocijuotųjų šalių dalyvavimą ateityje steigiant ERIC ir dalyvaujant jų veikloje, tačiau norėtų pateikti keletą pastabų. |
| --- | --- |

4.1

EESRK iš esmės pritaria ERIC reglamento pakeitimui, jei tik jis lems aktyvesnį asocijuotųjų šalių dalyvavimą ateityje steigiant ERIC ir dalyvaujant jų veikloje, tačiau norėtų pateikti keletą pastabų.

| 4.1.1 | Pagrindinis argumentas, kodėl šiuo metu galiojančiame reglamente buvo nustatyta ne mažiau kaip trijų valstybių narių taisyklė, buvo tas, kad tokia nuostata atitinka reglamento svarbą Bendrijai
   (6)
  . Todėl šis pakeitimas – nuo trijų iki vienos – atrodo gana radikalus. |
| --- | --- |

4.1.1

Pagrindinis argumentas, kodėl šiuo metu galiojančiame reglamente buvo nustatyta ne mažiau kaip trijų valstybių narių taisyklė, buvo tas, kad tokia nuostata atitinka reglamento svarbą Bendrijai
   (6)
  . Todėl šis pakeitimas – nuo trijų iki vienos – atrodo gana radikalus.

| 4.1.2 | EESRK primena, kad šis reglamentas visų pirma buvo priimtas siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūros projektų vykdymą. Todėl EESRK mano, kad Bendrija ir toliau privalo išlaikyti tam tikrų esminių ERIC veiklos aspektų kontrolę. |
| --- | --- |

4.1.2

EESRK primena, kad šis reglamentas visų pirma buvo priimtas siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūros projektų vykdymą. Todėl EESRK mano, kad Bendrija ir toliau privalo išlaikyti tam tikrų esminių ERIC veiklos aspektų kontrolę.

| 4.1.3 | Kita vertus, EESRK pažymi, kad kai kurios šiuo metu galiojančio reglamento nuostatos gali kompensuoti dėl 9 straipsnio pakeitimo galimą ES narių padėties susilpnėjimą, būtent:






  — | įmonės, norinčios steigti ERIC, turi teikti paraišką Europos Komisijai; |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Kita vertus, EESRK pažymi, kad kai kurios šiuo metu galiojančio reglamento nuostatos gali kompensuoti dėl 9 straipsnio pakeitimo galimą ES narių padėties susilpnėjimą, būtent:

—

įmonės, norinčios steigti ERIC, turi teikti paraišką Europos Komisijai;

| — | be tos valstybės, kurioje yra ERIC buveinė, teisės, ERIC veiklai taikoma ir Sąjungos teisė; |
| --- | --- |

—

be tos valstybės, kurioje yra ERIC buveinė, teisės, ERIC veiklai taikoma ir Sąjungos teisė;

| — | ERIC privalo Komisijai teikti metines ataskaitas ir visą informaciją apie aplinkybes, galinčias trukdyti jam vykdyti savo užduotis arba laikytis reglamento reikalavimų; |
| --- | --- |

—

ERIC privalo Komisijai teikti metines ataskaitas ir visą informaciją apie aplinkybes, galinčias trukdyti jam vykdyti savo užduotis arba laikytis reglamento reikalavimų;

| — | reikšmingiems įstatų pakeitimams reikalingas oficialus Komisijos patvirtinimas; |
| --- | --- |

—

reikšmingiems įstatų pakeitimams reikalingas oficialus Komisijos patvirtinimas;

| — | ERIC ginčus sprendžia Europos Sąjungos Teisingumo Teismas. |
| --- | --- |

—

ERIC ginčus sprendžia Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

Komitetui reikia visiškos garantijos, kad šios nuostatos su kaupu kompensuos siūlomą 9 straipsnio pakeitimą ir užtikrins pakakamą ERIC veiklos kontrolę.

| 4.1.4 | EESRK susirūpinęs, kad kol kas nė viena asocijuotoji ar trečioji šalis nėra prisijungusi prie ERIC, ir tikisi, kad jų tokia narystė nedomina tik dėl vienos priežasties – nepalankios padėties balsavimo teisių požiūriu. |
| --- | --- |

4.1.4

EESRK susirūpinęs, kad kol kas nė viena asocijuotoji ar trečioji šalis nėra prisijungusi prie ERIC, ir tikisi, kad jų tokia narystė nedomina tik dėl vienos priežasties – nepalankios padėties balsavimo teisių požiūriu.

| 4.1.5 | EESRK džiaugiasi, kad 19 iš 51 infrastruktūros projekto, įtraukto į ESFRI veiksmų planą, numatoma įgyvendinti naudojantis ERIC teisine forma. Tačiau Komitetą neramina tai, kad nuo 2009 m., kai reglamentas įsigaliojo, buvo įsteigti tik du ERIC. |
| --- | --- |

4.1.5

EESRK džiaugiasi, kad 19 iš 51 infrastruktūros projekto, įtraukto į ESFRI veiksmų planą, numatoma įgyvendinti naudojantis ERIC teisine forma. Tačiau Komitetą neramina tai, kad nuo 2009 m., kai reglamentas įsigaliojo, buvo įsteigti tik du ERIC.

| 4.1.6 | EESRK ragina paspartinti šį procesą. Komitetas mano, kad tokios lėtos pažangos priežastys – sudėtingos ir daug pastangų reikalaujančios administracinės ir teisinės procedūros, kurias reikia atlikti norint įsteigti ERIC. Todėl EESRK ragina Komisiją potencialiems partneriams teikti paramos ir kitokias priemones, siekiant palengvinti jiems darbą (įstatų šablonus, praktines gaires, konkrečias ERIC paramos priemones pagal programą „Horizontas 2020“ ir kt.). |
| --- | --- |

4.1.6

EESRK ragina paspartinti šį procesą. Komitetas mano, kad tokios lėtos pažangos priežastys – sudėtingos ir daug pastangų reikalaujančios administracinės ir teisinės procedūros, kurias reikia atlikti norint įsteigti ERIC. Todėl EESRK ragina Komisiją potencialiems partneriams teikti paramos ir kitokias priemones, siekiant palengvinti jiems darbą (įstatų šablonus, praktines gaires, konkrečias ERIC paramos priemones pagal programą „Horizontas 2020“ ir kt.).

| 4.1.7 | Nors tai ir tiesiogiai nesusiję su pasiūlytu reglamento pakeitimu, EESRK norėtų pakartoti savo rekomendaciją, kad Bendrija aktyviau dalyvautų ERIC projektų finansavime – skirtų daugiau lėšų mokslinių tyrimų infrastruktūrai pagal programą „Horizontas 2020“ ir didintų programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų sinergiją. |
| --- | --- |

4.1.7

Nors tai ir tiesiogiai nesusiję su pasiūlytu reglamento pakeitimu, EESRK norėtų pakartoti savo rekomendaciją, kad Bendrija aktyviau dalyvautų ERIC projektų finansavime – skirtų daugiau lėšų mokslinių tyrimų infrastruktūrai pagal programą „Horizontas 2020“ ir didintų programos „Horizontas 2020“ ir struktūrinių fondų sinergiją.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Pusė visų mokslinių tyrimams skiriamų lėšų atitenka 30 regionų iš 254, o dauguma ESFRI veiksmų plane numatytų projektų vykdomi tik 10 valstybių narių.

1

(2)  ESFRI veiksmų planas atnaujintas 2008 m. ir 2010 m. Kitas atnaujinimas planuojamas 2015 m.

2

(3)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo.

3

(4)  Šiuo metu 7-osios bendrosios programos asocijuotųjų šalių yra 14: Norvegija, Islandija, Lichtenšteinas (pagal EEE susitarimą), Izraelis, Farerų Salos, Šveicarija (pagal atskirą tarptautinį susitarimą), Moldova, Kroatija, Turkija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Albanija, Serbija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (pagal susitarimo memorandumą).

4

(5)  Norvegija norėtų sukurti 3 ERIC dideliems ESFRI veiksmų plane įvardytiems projektams (CESSDA, SIOS, ECCSEL) įgyvendinti, jei tik turėtų daugiau balsavimo teisių.

5

(6)  Žr. OL L 206, 2009 8 8, p. 1, 14 konstatuojamąją dalį.

6

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/60 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/60

---

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriaus nuomonė dėl integruotos siuntinių pristatymo rinkos ES e. prekybos augimui paskatinti

(COM(2012) 698 final)

2013/C 161/11

Pranešėja Daniela RONDINELLI

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2013 m. vasario 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Integruotos siuntinių pristatymo rinkos ES e. prekybos augimui paskatinti

COM(2012) 698 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 7 d. priėmė savo nuomonę.

... -ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad svarbu susigrąžinti internetu perkančių vartotojų ir e. mažmenininkų pasitikėjimą integruota e. prekybos logistikos sistema, kuri yra ypač patraukli daugeliui vartotojų atsižvelgiant į svarbų skaitmeninės rinkos vaidmenį ir didelį jos ekonominio vystymosi ir darbo vietų kūrimo potencialą. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad svarbu susigrąžinti internetu perkančių vartotojų ir e. mažmenininkų pasitikėjimą integruota e. prekybos logistikos sistema, kuri yra ypač patraukli daugeliui vartotojų atsižvelgiant į svarbų skaitmeninės rinkos vaidmenį ir didelį jos ekonominio vystymosi ir darbo vietų kūrimo potencialą.

| 1.2 | EESRK teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą išsamiai išnagrinėti šiame sektoriuje iškylančias problemas, t. y. surengti plačias konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais šiuo tikslu paskelbiant žaliąją knygą dėl integruotos rinkos siekiant sukurti integruotą internetu įsigyjamų prekių pristatymo logistikos rinką ir pažangaus e. prekybos vystymosi ne tik segmente „verslas vartotojams“ (B2C) bet ir „verslas verslui“ (B2B) ir
  „vartotojas vartotojui“ (C2C) segmentuose. |
| --- | --- |

1.2

EESRK teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą išsamiai išnagrinėti šiame sektoriuje iškylančias problemas, t. y. surengti plačias konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais šiuo tikslu paskelbiant žaliąją knygą dėl integruotos rinkos siekiant sukurti integruotą internetu įsigyjamų prekių pristatymo logistikos rinką ir pažangaus e. prekybos vystymosi ne tik segmente „verslas vartotojams“ (B2C) bet ir „verslas verslui“ (B2B) ir
  „vartotojas vartotojui“ (C2C) segmentuose.

| 1.3 | EESRK prašo Komisijos parengti direktyvą šešiais prioritetiniais klausimais:






  — | bendra ir solidari atsakomybės tvarka, kuri būtų taikoma e. mažmenininkams ir pristatymo paslaugų teikėjams visoje pristatymo grandinėje, visų pirma, kai vartotojai prekes grąžina jų atsisakę arba dėl sutarties pažeidimų; |
| --- | --- | --- |

1.3

EESRK prašo Komisijos parengti direktyvą šešiais prioritetiniais klausimais:

—

bendra ir solidari atsakomybės tvarka, kuri būtų taikoma e. mažmenininkams ir pristatymo paslaugų teikėjams visoje pristatymo grandinėje, visų pirma, kai vartotojai prekes grąžina jų atsisakę arba dėl sutarties pažeidimų;

| — | visapusiškas siuntinio pristatymo stebėjimas ir sekimas; |
| --- | --- |

—

visapusiškas siuntinio pristatymo stebėjimas ir sekimas;

| — | suteikti vartotojui galimybę pasirinkti iš keleto pristatymo galimybių; |
| --- | --- |

—

suteikti vartotojui galimybę pasirinkti iš keleto pristatymo galimybių;

| — | nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų (angl. e-delivery problem solving) sistemos įtvirtinimas; |
| --- | --- |

—

nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų (angl. e-delivery problem solving) sistemos įtvirtinimas;

| — | užtikrinti vienodas darbo sąlygas; |
| --- | --- |

—

užtikrinti vienodas darbo sąlygas;

| — | užtikrinti sąlygų ir kainų skaidrumą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti sąlygų ir kainų skaidrumą.

Komitetas taip pat prašo parengti ataskaitą dėl siuntinių pristatymo srityje valstybių narių ir tarpvalstybiniu lygmeniu pasiektos pažangos.

| 1.4 | EESRK mano, kad labai svarbu pašalinti reguliavimo sistemos trūkumus, ir rekomenduoja užmegzti struktūruotą organizuotos pilietinės visuomenės, visų pirma, vartotojų asociacijų ir MVĮ organizacijų atstovų ir e. mažmenininkų ir siuntinių pristatymo paslaugų teikėjų, dialogą, siekiant įvertinti galimas reguliavimo ir ne reguliuojamojo pobūdžio politikos priemones pirmiau minėtose šešiose prioritetinėse srityse. |
| --- | --- |

1.4

EESRK mano, kad labai svarbu pašalinti reguliavimo sistemos trūkumus, ir rekomenduoja užmegzti struktūruotą organizuotos pilietinės visuomenės, visų pirma, vartotojų asociacijų ir MVĮ organizacijų atstovų ir e. mažmenininkų ir siuntinių pristatymo paslaugų teikėjų, dialogą, siekiant įvertinti galimas reguliavimo ir ne reguliuojamojo pobūdžio politikos priemones pirmiau minėtose šešiose prioritetinėse srityse.

| 1.5 | EESRK mano, jog Europos standartizavimo organizacijoms reikia stipraus postūmio parengti bendrai su vartotojų asociacijomis, MVĮ ir kitais suinteresuotaisiais subjektais Europos techninius ir reguliavimo standartus, kurie leistų užtikrinti e. prekyboje teikiamų integruotų logistikos paslaugų kokybę, patikimumą ir tvarumą, taip pat atitinkamas socialines ir saugumo garantijas. Būtų ypač naudinga sukurti europinį siuntinių pristatymo saugumo ir kokybės ženklą. |
| --- | --- |

1.5

EESRK mano, jog Europos standartizavimo organizacijoms reikia stipraus postūmio parengti bendrai su vartotojų asociacijomis, MVĮ ir kitais suinteresuotaisiais subjektais Europos techninius ir reguliavimo standartus, kurie leistų užtikrinti e. prekyboje teikiamų integruotų logistikos paslaugų kokybę, patikimumą ir tvarumą, taip pat atitinkamas socialines ir saugumo garantijas. Būtų ypač naudinga sukurti europinį siuntinių pristatymo saugumo ir kokybės ženklą.

| 1.6 | EESRK mano, kad siekiant integruotų logistikos paslaugų prieinamumo, patikimumo ir veiksmingumo, būtina įgyvendinti technologinių, aplinkos ir transporto mokslinių tyrimų, visų pirma Galileo, programas. |
| --- | --- |

1.6

EESRK mano, kad siekiant integruotų logistikos paslaugų prieinamumo, patikimumo ir veiksmingumo, būtina įgyvendinti technologinių, aplinkos ir transporto mokslinių tyrimų, visų pirma Galileo, programas.

| 1.7 | Geresnei informacijos sklaidai ir visų dalyvių veiksmų koordinavimui užtikrinti būtinas visiškas sistemų ir tinklų sujungimo platformų sąveikumas. |
| --- | --- |

1.7

Geresnei informacijos sklaidai ir visų dalyvių veiksmų koordinavimui užtikrinti būtinas visiškas sistemų ir tinklų sujungimo platformų sąveikumas.

| 1.8 | Siekiant sukurti sąžiningos konkurencijos sąlygas ir išvengti piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi, EESRK siūlo teikti tinkamą paramą novatoriškoms ir darbo vietas kuriančioms MVĮ numatant specialią joms skirtą EIB finansinės paramos eilutę. |
| --- | --- |

1.8

Siekiant sukurti sąžiningos konkurencijos sąlygas ir išvengti piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi, EESRK siūlo teikti tinkamą paramą novatoriškoms ir darbo vietas kuriančioms MVĮ numatant specialią joms skirtą EIB finansinės paramos eilutę.

| 1.9 | EESRK primygtinai paršo sukurti Europos nacionalinių internetu įsigyjamų
  prekių pristatymo problemų sprendimo centrų
  tinklą, kurio paslaugomis būtų paprasta naudotis ir kuris pasiūlytų greitus ir nebrangius vartotojų ir e. mažmenininkų problemų sprendimus, taip pat siūlo sukurti
  Europos

  stebėsenos ir priežiūros observatoriją
  , kuri spręstų šiame sektoriuje iškylančias problemas. |
| --- | --- |

1.9

EESRK primygtinai paršo sukurti Europos nacionalinių internetu įsigyjamų
  prekių pristatymo problemų sprendimo centrų
  tinklą, kurio paslaugomis būtų paprasta naudotis ir kuris pasiūlytų greitus ir nebrangius vartotojų ir e. mažmenininkų problemų sprendimus, taip pat siūlo sukurti
  Europos

  stebėsenos ir priežiūros observatoriją
  , kuri spręstų šiame sektoriuje iškylančias problemas.

| 1.10 | Komiteto nuomone, turėtų būti sukurta e. prekybos siuntinių pristatymo skubaus įspėjimo sistema, kuri atliktų tokias pačias funkcijas kaip PAPEX ir ICSMS ir kuri padėtų valstybėms narėms ir Komisijai greičiau keistis informacija apie priemones, priimtas siekiant uždrausti arba apriboti e. prekybos ar e. prekybos pristatymo sistemas, keliančias rimtą grėsmę vartotojams ar e. mažmenininkams arba pažeidžiančias jų teises. |
| --- | --- |

1.10

Komiteto nuomone, turėtų būti sukurta e. prekybos siuntinių pristatymo skubaus įspėjimo sistema, kuri atliktų tokias pačias funkcijas kaip PAPEX ir ICSMS ir kuri padėtų valstybėms narėms ir Komisijai greičiau keistis informacija apie priemones, priimtas siekiant uždrausti arba apriboti e. prekybos ar e. prekybos pristatymo sistemas, keliančias rimtą grėsmę vartotojams ar e. mažmenininkams arba pažeidžiančias jų teises.

| 1.11 | EESRK mano, kad siekiant sukurti integruotą siuntinių pristatymo rinką, būtina kurti kokybiškas darbo vietas, visų pirma nuosekliai stiprinti socialinį matmenį, kad būtų galima iš naujo apibrėžti šio sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti, užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir deramą atlyginimą, kovoti su nelegaliu darbu palaikant
  sektoriaus socialinių partnerių

  dialogą Europos, nacionaliniu ir vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

1.11

EESRK mano, kad siekiant sukurti integruotą siuntinių pristatymo rinką, būtina kurti kokybiškas darbo vietas, visų pirma nuosekliai stiprinti socialinį matmenį, kad būtų galima iš naujo apibrėžti šio sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti, užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir deramą atlyginimą, kovoti su nelegaliu darbu palaikant
  sektoriaus socialinių partnerių

  dialogą Europos, nacionaliniu ir vietos lygmeniu.

| 1.12 | Komitetas rekomenduoja sukurti Europos nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų tinklą, kurio paslaugomis būtų paprasta naudotis ir kuris pasiūlytų greitus ir nebrangius vartotojų ir e. mažmenininkų problemų sprendimus, taip pat Europos e. prekybos pristatymo sistemų stebėsenos ir priežiūros observatoriją, kuri rengtų ketvirčio ataskaitas apie e. prekybos pristatymo sektoriuje nustatytas problemas. |
| --- | --- |

1.12

Komitetas rekomenduoja sukurti Europos nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų tinklą, kurio paslaugomis būtų paprasta naudotis ir kuris pasiūlytų greitus ir nebrangius vartotojų ir e. mažmenininkų problemų sprendimus, taip pat Europos e. prekybos pristatymo sistemų stebėsenos ir priežiūros observatoriją, kuri rengtų ketvirčio ataskaitas apie e. prekybos pristatymo sektoriuje nustatytas problemas.

| 1.13 | EESRK nuomone, siekiant skatinti teisingą ir tvarų sektoriaus vystymąsi ir valstybes nares keistis gerąja praktika standartinių sutarčių (1) sudarymo ir kokybės ir arbitražo sistemų srityse, taip pat glaudesnį visų nacionalinio ir tarpvalstybinio lygmens suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir veiksmų sąveiką, būtų naudinga surengti tarpinstitucinę konferenciją dėl naujosios integruotos e. prekybos pristatymo logistikos. |
| --- | --- |

1.13

EESRK nuomone, siekiant skatinti teisingą ir tvarų sektoriaus vystymąsi ir valstybes nares keistis gerąja praktika standartinių sutarčių (1) sudarymo ir kokybės ir arbitražo sistemų srityse, taip pat glaudesnį visų nacionalinio ir tarpvalstybinio lygmens suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir veiksmų sąveiką, būtų naudinga surengti tarpinstitucinę konferenciją dėl naujosios integruotos e. prekybos pristatymo logistikos.

2.   E. prekyba ir integruotos siuntinių pristatymo logistikos sistemos

| 2.1 | 2012 m. e. prekybos apyvarta Europoje siekė 300 mlrd. eurų, t. y. 20 proc. daugiau, palyginti su 2011 m. (2) Nors per penkerius metus pirkimas internetu išaugo nuo 20 proc. iki 37 proc. (3), vartotojai kasmet sutaupė vidutiniškai apie 12 mlrd. eurų. |
| --- | --- |

2.1

2012 m. e. prekybos apyvarta Europoje siekė 300 mlrd. eurų, t. y. 20 proc. daugiau, palyginti su 2011 m. (2) Nors per penkerius metus pirkimas internetu išaugo nuo 20 proc. iki 37 proc. (3), vartotojai kasmet sutaupė vidutiniškai apie 12 mlrd. eurų.

| 2.2 | E. prekybos naudą galima įvertinti atsižvelgiant į sandorio metu sutaupytas lėšas ir jo greitį, tarptautinį pobūdį, informacijos apie įsigyjamą prekę išsamumą ir pateikimo spartą ir susijusių paslaugų turinį. Vis dėlto, fizinį didžiosios dalies prekių (išskyrus skaitmenines prekes) prieinamumą ir toliau lemia gebėjimai valdyti logistikos procesus, susijusius su siuntinių ir paketų apdorojimu, pakavimu, pristatymo sekimu, atpažinimu, tvarkymu, saugojimu ir transportavimu. |
| --- | --- |

2.2

E. prekybos naudą galima įvertinti atsižvelgiant į sandorio metu sutaupytas lėšas ir jo greitį, tarptautinį pobūdį, informacijos apie įsigyjamą prekę išsamumą ir pateikimo spartą ir susijusių paslaugų turinį. Vis dėlto, fizinį didžiosios dalies prekių (išskyrus skaitmenines prekes) prieinamumą ir toliau lemia gebėjimai valdyti logistikos procesus, susijusius su siuntinių ir paketų apdorojimu, pakavimu, pristatymo sekimu, atpažinimu, tvarkymu, saugojimu ir transportavimu.

| 2.3 | Komisijos strategijoje „Darni sistema, kuria siekiama didinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (4) buvo nurodytos „penkios pagrindinės skaitmeninei bendrajai rinkai trukdančios kliūtys ir veiksmų planas joms pašalinti“. Viena nurodytų kliūčių – „netobulos mokėjimo ir tiekimo sistemos“, kartu paaiškinama, kad „šiandien 10 proc. žmonių internete neperka todėl, kad juos gąsdina pristatymo, ypač tarptautinio, paslaugų kaina ir kokybė“ (5) ir teigiama, kad:






  — | „vartotojui turi būti pasiūlytos įvairios galimybės, o valstybėse narėse turi būti skleidžiama ir taikoma geroji europinė praktika, susijusi su pristatymu į namus tiksliu laiku, atsiėmimu partnerių tinklo parduotuvėje ar naudojant automatizuotas sistemas, kurių darbo laikas pakankamai lankstus;“ |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisijos strategijoje „Darni sistema, kuria siekiama didinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“ (4) buvo nurodytos „penkios pagrindinės skaitmeninei bendrajai rinkai trukdančios kliūtys ir veiksmų planas joms pašalinti“. Viena nurodytų kliūčių – „netobulos mokėjimo ir tiekimo sistemos“, kartu paaiškinama, kad „šiandien 10 proc. žmonių internete neperka todėl, kad juos gąsdina pristatymo, ypač tarptautinio, paslaugų kaina ir kokybė“ (5) ir teigiama, kad:

—

„vartotojui turi būti pasiūlytos įvairios galimybės, o valstybėse narėse turi būti skleidžiama ir taikoma geroji europinė praktika, susijusi su pristatymu į namus tiksliu laiku, atsiėmimu partnerių tinklo parduotuvėje ar naudojant automatizuotas sistemas, kurių darbo laikas pakankamai lankstus;“

| — | „tiek klientų, tiek įmonių požiūriu turi būti patikslintas atsakomybės klausimas tuo atveju, jei siuntinys apgadinamas, pavagiamas ar dingsta;“ |
| --- | --- |

—

„tiek klientų, tiek įmonių požiūriu turi būti patikslintas atsakomybės klausimas tuo atveju, jei siuntinys apgadinamas, pavagiamas ar dingsta;“

| — | „tam, kad teritorinės sanglaudos požiūriu elektroninė prekyba, užuot didinusį atotrūkį tarp skirtingų teritorijų, jį sušvelnintų, reikia užtikrinti, kad siuntinių pristatymo paslaugos būtų efektyvios ir prieinamomis kainomis teikiamos taip pat ir kaimo ar izoliuotose vietovėse ir atokiausiuose Sąjungos regionuose;“ |
| --- | --- |

—

„tam, kad teritorinės sanglaudos požiūriu elektroninė prekyba, užuot didinusį atotrūkį tarp skirtingų teritorijų, jį sušvelnintų, reikia užtikrinti, kad siuntinių pristatymo paslaugos būtų efektyvios ir prieinamomis kainomis teikiamos taip pat ir kaimo ar izoliuotose vietovėse ir atokiausiuose Sąjungos regionuose;“

| — | tuo atveju, jei pristatomi falsifikuoti ir (arba) padirbti vaistai, turi būti užtikrinta „tinkamą pacientų, perkančių vaistus internete, apsauga.“ |
| --- | --- |

—

tuo atveju, jei pristatomi falsifikuoti ir (arba) padirbti vaistai, turi būti užtikrinta „tinkamą pacientų, perkančių vaistus internete, apsauga.“

| 2.4 | Tradicinės pristatymo grandinės logistikos sistemos yra pasenusios, todėl gali stabdyti visų pirma tarpvalstybinės e. prekybos plėtrą ir vystymąsi, nors sparčiai besivystančios naujosios technologijos atveria naujas konvergencijos galimybes. |
| --- | --- |

2.4

Tradicinės pristatymo grandinės logistikos sistemos yra pasenusios, todėl gali stabdyti visų pirma tarpvalstybinės e. prekybos plėtrą ir vystymąsi, nors sparčiai besivystančios naujosios technologijos atveria naujas konvergencijos galimybes.

| 2.5 | Dėl segmento „verslas vartotojams“ e. prekybos prekėmis, kurios turi būti pristatytos pirkėjui arba negali būti pristatytos skaitmeninėmis priemonėmis, vystymosi labai išaugo mažų ir vidutinio dydžio siuntinių ir vienkartinių gavėjų skaičius, kurį sunku iš anksto numatyti, o teikiant paslaugas vis labiau atsižvelgiama į kiekvieno vartotojo poreikius. |
| --- | --- |

2.5

Dėl segmento „verslas vartotojams“ e. prekybos prekėmis, kurios turi būti pristatytos pirkėjui arba negali būti pristatytos skaitmeninėmis priemonėmis, vystymosi labai išaugo mažų ir vidutinio dydžio siuntinių ir vienkartinių gavėjų skaičius, kurį sunku iš anksto numatyti, o teikiant paslaugas vis labiau atsižvelgiama į kiekvieno vartotojo poreikius.

| 2.6 | Gamintojo ir vartotojo sąsajos tampa vis labiau tiesioginės, todėl informacija surenkama ir sandoriai sudaromi greičiau, taigi, vis labiau norima, kad siuntiniai būtų pristatomi greičiau ir patikimiau, ir norėdamos šiuos lūkesčius patenkinti logistikos sistemos patiria didelį spaudimą dėl veiksmingumo ir sąnaudų. |
| --- | --- |

2.6

Gamintojo ir vartotojo sąsajos tampa vis labiau tiesioginės, todėl informacija surenkama ir sandoriai sudaromi greičiau, taigi, vis labiau norima, kad siuntiniai būtų pristatomi greičiau ir patikimiau, ir norėdamos šiuos lūkesčius patenkinti logistikos sistemos patiria didelį spaudimą dėl veiksmingumo ir sąnaudų.

| 2.7 | Komitetas mano, kad svarbu susigrąžinti internetu perkančių vartotojų pasitikėjimą, kuriems didžiausią susirūpinimą kelia užsakytų prekių nepristatymas, sugadinimas ar praradimas ir galimybė susigrąžinti pinigus, visų pirma, tarpvalstybinių sandorių atveju, taip pat svarbus ir e. mažmenininkų pasitikėjimas, kurie pasigenda konkrečius jų poreikius atitinančio pristatymo tinklo, sąveikumo ir tinkamos reguliavimo sistemos. |
| --- | --- |

2.7

Komitetas mano, kad svarbu susigrąžinti internetu perkančių vartotojų pasitikėjimą, kuriems didžiausią susirūpinimą kelia užsakytų prekių nepristatymas, sugadinimas ar praradimas ir galimybė susigrąžinti pinigus, visų pirma, tarpvalstybinių sandorių atveju, taip pat svarbus ir e. mažmenininkų pasitikėjimas, kurie pasigenda konkrečius jų poreikius atitinančio pristatymo tinklo, sąveikumo ir tinkamos reguliavimo sistemos.

3.   Komisijos žalioji knyga

| 3.1 | Komisijos žaliojoje knygoje nurodytos trys veiksmų kryptys problemoms spręsti ir įveikti vartotojams ir e. prekybininkams kylančius iššūkius siekiant paremti e. prekybos vystymąsi ir užtikrinti visų Europos regionų piliečiams ir MVĮ galimybes naudotis šios prekybos privalumais sukuriant tvarią ir veiksmingą siuntinių pristatymo sistemą nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu:






  — | užtikrinti patogesnes pristatymo paslaugas ES vartotojams ir MVĮ; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisijos žaliojoje knygoje nurodytos trys veiksmų kryptys problemoms spręsti ir įveikti vartotojams ir e. prekybininkams kylančius iššūkius siekiant paremti e. prekybos vystymąsi ir užtikrinti visų Europos regionų piliečiams ir MVĮ galimybes naudotis šios prekybos privalumais sukuriant tvarią ir veiksmingą siuntinių pristatymo sistemą nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu:

—

užtikrinti patogesnes pristatymo paslaugas ES vartotojams ir MVĮ;

| — | pasiūlyti vartotojams ir MVĮ ekonomiškai efektyvesnius ir konkurencingesnius pristatymo sprendimus; |
| --- | --- |

—

pasiūlyti vartotojams ir MVĮ ekonomiškai efektyvesnius ir konkurencingesnius pristatymo sprendimus;

| — | skatinti didesnį pristatymo paslaugų teikėjų sąveikumą gerinant jų ir e. mažmenininkų, visų pirma, MVĮ partnerystę ir bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

skatinti didesnį pristatymo paslaugų teikėjų sąveikumą gerinant jų ir e. mažmenininkų, visų pirma, MVĮ partnerystę ir bendradarbiavimą.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1 | EESRK teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti integruotą internetu įsigyjamų prekių pristatymo logistikos rinką ir siekti pažangaus e. prekybos vystymosi, ne tik segmente „verslas vartotojams“ (B2C) bet ir „verslas verslui“ (B2B) ir „vartojo vartotojui“ (C2C) segmentuose, kad padidėtų paslaugų teikėjų tarpusavio ir, visų pirma, Europos piliečių pasitikėjimas, būtų užtikrintas prieinamumas, skaidrumas, veiksmingumas, taip pat visiška pagarba abipusėms teisėms ir jų apsauga. |
| --- | --- |

4.1

EESRK teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti integruotą internetu įsigyjamų prekių pristatymo logistikos rinką ir siekti pažangaus e. prekybos vystymosi, ne tik segmente „verslas vartotojams“ (B2C) bet ir „verslas verslui“ (B2B) ir „vartojo vartotojui“ (C2C) segmentuose, kad padidėtų paslaugų teikėjų tarpusavio ir, visų pirma, Europos piliečių pasitikėjimas, būtų užtikrintas prieinamumas, skaidrumas, veiksmingumas, taip pat visiška pagarba abipusėms teisėms ir jų apsauga.

| 4.2 | Komitetas mano, kad reguliavimo sistema turi trūkumų, kurie turi būti pašalinti:






  — | pašto paslaugų srityje: „universaliosios pašto paslaugos, užtikrinančios galimybę visiems piliečiams nepriklausomai nuo jų geografinės, finansinės ar kitos padėties, gauti kokybiškas, patikimas paslaugas už prieinamą kainą yra pagrindinis Europos socialinio modelio siekis“ (6); |
| --- | --- | --- |

4.2

Komitetas mano, kad reguliavimo sistema turi trūkumų, kurie turi būti pašalinti:

—

pašto paslaugų srityje: „universaliosios pašto paslaugos, užtikrinančios galimybę visiems piliečiams nepriklausomai nuo jų geografinės, finansinės ar kitos padėties, gauti kokybiškas, patikimas paslaugas už prieinamą kainą yra pagrindinis Europos socialinio modelio siekis“ (6);

| — | prieigos prie tarpvalstybinių paslaugų ir informavimo reikalavimo klausimais turi būti visiškai taikoma paslaugų direktyva (7). |
| --- | --- |

—

prieigos prie tarpvalstybinių paslaugų ir informavimo reikalavimo klausimais turi būti visiškai taikoma paslaugų direktyva (7).

| 4.3 | Komiteto nuomone, labai svarbu suderinti reguliavimo sistemą taip, kad ji suteiktų Europos vartotojams kuo daugiau socialinių ir ekonominių privalumų, t. y. leistų jiems būti savarankiškais, būtų praktiška, skaidri, skatintų konkurenciją, užtikrintų plačią prekių ir paslaugų pasiūlą, o įmonėms, visų pirma MVĮ, sudarytų palankesnes sąlygas teikti naujoviškas, aukštos kokybės prekes ir paslaugas, prieinamas vartotojui visoje internetinėje Europos vidaus rinkoje, ir padėtų stiprinti savo poziciją ir išlikti konkurencingomis pasaulio ekonomikoje. |
| --- | --- |

4.3

Komiteto nuomone, labai svarbu suderinti reguliavimo sistemą taip, kad ji suteiktų Europos vartotojams kuo daugiau socialinių ir ekonominių privalumų, t. y. leistų jiems būti savarankiškais, būtų praktiška, skaidri, skatintų konkurenciją, užtikrintų plačią prekių ir paslaugų pasiūlą, o įmonėms, visų pirma MVĮ, sudarytų palankesnes sąlygas teikti naujoviškas, aukštos kokybės prekes ir paslaugas, prieinamas vartotojui visoje internetinėje Europos vidaus rinkoje, ir padėtų stiprinti savo poziciją ir išlikti konkurencingomis pasaulio ekonomikoje.

| 4.4 | Būtina, kad „politikos formuotojai vadovaudamiesi SMART (konkretus, išmatuojamas, pasiekiamas, realus, per nustatytą laiką įvykdytinas) principu nustatytų ne tik kokybinius, bet ir kiekybinius tikslus. Galimybė pasiektą pažangą vertinti pagal pasiektus tikslus yra viena svarbiausių veiksmingo iniciatyvų valdymo ir jų konkretaus poveikio įvertinimo sąlygų. (8)“ Tai leistų sustiprinti vartotojų, ekonominės veiklos vykdytojų ir įmonių pasitikėjimą, pagerinti darbo sąlygas šiame tradiciškai darbui imliame sektoriuje. |
| --- | --- |

4.4

Būtina, kad „politikos formuotojai vadovaudamiesi SMART (konkretus, išmatuojamas, pasiekiamas, realus, per nustatytą laiką įvykdytinas) principu nustatytų ne tik kokybinius, bet ir kiekybinius tikslus. Galimybė pasiektą pažangą vertinti pagal pasiektus tikslus yra viena svarbiausių veiksmingo iniciatyvų valdymo ir jų konkretaus poveikio įvertinimo sąlygų. (8)“ Tai leistų sustiprinti vartotojų, ekonominės veiklos vykdytojų ir įmonių pasitikėjimą, pagerinti darbo sąlygas šiame tradiciškai darbui imliame sektoriuje.

| 4.5 | EESRK mano, kad svarbu primygtinai raginti Europos standartizavimo organizacijas (CEN, CENELEC ir ETSI (9)) bendrai su vartotojų asociacijomis, MVĮ ir kitais suinteresuotaisiais subjektais parengti Europos techninius ir reguliavimo standartus. Visų pirma siekiant tikslo užtikrinti e. prekyboje teikiamų integruotos logistikos paslaugų kokybę, patikimumą ir tvarumą, taip pat atitinkamas socialines ir saugumo garantijas laikantis tikslaus tvarkaraščio ir vykdant specialią informavimo kampaniją internetu ir kitomis žiniasklaidos priemonėmis. Be to, EESRK mano, kad europinio siuntinių pristatymo saugumo ir kokybės ženklo, kurį suteiktų Europos nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų tinklas (panašiai, kaip VeriSign Secured Seal mokėjimų internetu programa), sukūrimas būtų svarbus žingsnis į priekį. |
| --- | --- |

4.5

EESRK mano, kad svarbu primygtinai raginti Europos standartizavimo organizacijas (CEN, CENELEC ir ETSI (9)) bendrai su vartotojų asociacijomis, MVĮ ir kitais suinteresuotaisiais subjektais parengti Europos techninius ir reguliavimo standartus. Visų pirma siekiant tikslo užtikrinti e. prekyboje teikiamų integruotos logistikos paslaugų kokybę, patikimumą ir tvarumą, taip pat atitinkamas socialines ir saugumo garantijas laikantis tikslaus tvarkaraščio ir vykdant specialią informavimo kampaniją internetu ir kitomis žiniasklaidos priemonėmis. Be to, EESRK mano, kad europinio siuntinių pristatymo saugumo ir kokybės ženklo, kurį suteiktų Europos nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų tinklas (panašiai, kaip VeriSign Secured Seal mokėjimų internetu programa), sukūrimas būtų svarbus žingsnis į priekį.

| 4.5.1 | Komitetas rekomenduoja sukurti Europos nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų tinklą, kurio paslaugomis būtų paprasta naudotis ir kuris pasiūlytų greitus ir nebrangius vartotojų ir e. mažmenininkų problemų sprendimus, taip pat Europos e. prekybos pristatymo sistemų stebėsenos ir priežiūros observatoriją, kuri rengtų ketvirčio ataskaitas apie e. prekybos pristatymo sektoriuje nustatytas problemas. |
| --- | --- |

4.5.1

Komitetas rekomenduoja sukurti Europos nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų tinklą, kurio paslaugomis būtų paprasta naudotis ir kuris pasiūlytų greitus ir nebrangius vartotojų ir e. mažmenininkų problemų sprendimus, taip pat Europos e. prekybos pristatymo sistemų stebėsenos ir priežiūros observatoriją, kuri rengtų ketvirčio ataskaitas apie e. prekybos pristatymo sektoriuje nustatytas problemas.

| 4.5.2 | EESRK primygtinai prašo, sekant RAPEX (10) ir ICSMS (11) sistemų pavyzdžiu, sukurti e. prekybos siuntų pristatymo skubaus įspėjimo sistemą, kuri, patikrinus nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų pranešimus apie pažeidimus, nedelsiant sustabdytų nesąžiningą e. prekybos praktiką, užblokuotų atitinkamą interneto svetainę ir skirtų nuobaudą siuntų pristatymo paslaugų teikėjui, kol bus priimtas veiksmingas, vartotojui patogus ir nebrangus problemos sprendimas. |
| --- | --- |

4.5.2

EESRK primygtinai prašo, sekant RAPEX (10) ir ICSMS (11) sistemų pavyzdžiu, sukurti e. prekybos siuntų pristatymo skubaus įspėjimo sistemą, kuri, patikrinus nacionalinių internetu įsigyjamų prekių pristatymo problemų sprendimo centrų pranešimus apie pažeidimus, nedelsiant sustabdytų nesąžiningą e. prekybos praktiką, užblokuotų atitinkamą interneto svetainę ir skirtų nuobaudą siuntų pristatymo paslaugų teikėjui, kol bus priimtas veiksmingas, vartotojui patogus ir nebrangus problemos sprendimas.

| 4.6 | EESRK mano, kad siekiant užtikrinti integruotų logistikos paslaugų prieinamumą, patikimumą ir veiksmingumą, reikėtų:






  — | vienu svarbiausių programos „Horizontas 2020“ prioritetu paskelbti integruotos logistikos technologijų mokslinius tyrimus, kad būtų galima užtikrinti prekių pristatymo sekimo paslaugas, greitesnį pristatymo maršrutą, gamintojų, logistikos paslaugų teikėjų, vartotojų bendradarbiavimo sąsajas; |
| --- | --- | --- |

4.6

EESRK mano, kad siekiant užtikrinti integruotų logistikos paslaugų prieinamumą, patikimumą ir veiksmingumą, reikėtų:

—

vienu svarbiausių programos „Horizontas 2020“ prioritetu paskelbti integruotos logistikos technologijų mokslinius tyrimus, kad būtų galima užtikrinti prekių pristatymo sekimo paslaugas, greitesnį pristatymo maršrutą, gamintojų, logistikos paslaugų teikėjų, vartotojų bendradarbiavimo sąsajas;

| — | paspartinti Galileo navigacinės palydovų sistemos ir žemės stočių tinklo paleidimą kaip jau siūlyta ankstesnėse Komiteto nuomonėse šia tema (12); |
| --- | --- |

—

paspartinti Galileo navigacinės palydovų sistemos ir žemės stočių tinklo paleidimą kaip jau siūlyta ankstesnėse Komiteto nuomonėse šia tema (12);

| — | užtikrinti visapusišką stebėjimo sistemų ir kompiuterizuotų prekių ir grąžinimo tinklų supaprastintų sistemų sąveiką remiantis IDA, IDABC ir ISA (13) (elektroninio keitimosi duomenimis tarp administravimo institucijų ES) programų patirtimi; |
| --- | --- |

—

užtikrinti visapusišką stebėjimo sistemų ir kompiuterizuotų prekių ir grąžinimo tinklų supaprastintų sistemų sąveiką remiantis IDA, IDABC ir ISA (13) (elektroninio keitimosi duomenimis tarp administravimo institucijų ES) programų patirtimi;

| — | remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant bandomuosius projektus pagal programas „Horizontas 2020“ ir „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales iki 2020 m.“, sukurti tinklų sujungimo platformas, kad vežėjai galėtų keistis informacija ir koordinuoti veiksmus siekiant sumažinti poveiki aplinkai, visų pirma turint omenyje paskutinįjį pristatymo etapą, |
| --- | --- |

—

remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant bandomuosius projektus pagal programas „Horizontas 2020“ ir „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales iki 2020 m.“, sukurti tinklų sujungimo platformas, kad vežėjai galėtų keistis informacija ir koordinuoti veiksmus siekiant sumažinti poveiki aplinkai, visų pirma turint omenyje paskutinįjį pristatymo etapą,

| — | EIB turėtų numatyti specialią MVĮ integruotos logistikos veiksmams skirtą finansinės paramos eilutę siekiant paremti novatoriškas ir darbo vietas kuriančias mažas ir vidutines įmones kaip numatyta augimo ir užimtumo iniciatyvoje (14); |
| --- | --- |

—

EIB turėtų numatyti specialią MVĮ integruotos logistikos veiksmams skirtą finansinės paramos eilutę siekiant paremti novatoriškas ir darbo vietas kuriančias mažas ir vidutines įmones kaip numatyta augimo ir užimtumo iniciatyvoje (14);

| — | užtikrinti atskirų išlaidų dalių skaidrumą, kad būtų galima stebėti sąnaudų ir kainų santykį ir užtikrinti tinkamą paslaugų prieinamumą, tokiu būdu stiprinti rinkos stebėseną ir pasiūlos įvairovę. |
| --- | --- |

—

užtikrinti atskirų išlaidų dalių skaidrumą, kad būtų galima stebėti sąnaudų ir kainų santykį ir užtikrinti tinkamą paslaugų prieinamumą, tokiu būdu stiprinti rinkos stebėseną ir pasiūlos įvairovę.

| 4.7 | Siuntinių pristatymo sektorius yra imlus darbui, jame dirba daug žemos kvalifikacijos darbuotojų dažniausiai iš ne ES valstybių narių. Daugelyje ES valstybių narių šio sektoriaus darbuotojų darbo sąlygoms būdingos terminuotos darbo sutartys, sekinančios darbo valandos, žemi atlyginimai ir menkos tęstinio mokymosi galimybės. Tokią padėtį lėmė tai, kad pristatymo įmonės naudojasi užsakomosiomis paslaugomis, t. y. kooperatyvų arba pavienių atstovų paslaugomis, kurie, nors ir dirba konkrečiai kurjerių ir siuntų pristatymo įmonei bei dėvi šios įmonės logotipu pažymėtą uniformą, darbui naudoja savo transporto priemonę („fiktyvūs“ savarankiški darbuotojai) (15). |
| --- | --- |

4.7

Siuntinių pristatymo sektorius yra imlus darbui, jame dirba daug žemos kvalifikacijos darbuotojų dažniausiai iš ne ES valstybių narių. Daugelyje ES valstybių narių šio sektoriaus darbuotojų darbo sąlygoms būdingos terminuotos darbo sutartys, sekinančios darbo valandos, žemi atlyginimai ir menkos tęstinio mokymosi galimybės. Tokią padėtį lėmė tai, kad pristatymo įmonės naudojasi užsakomosiomis paslaugomis, t. y. kooperatyvų arba pavienių atstovų paslaugomis, kurie, nors ir dirba konkrečiai kurjerių ir siuntų pristatymo įmonei bei dėvi šios įmonės logotipu pažymėtą uniformą, darbui naudoja savo transporto priemonę („fiktyvūs“ savarankiški darbuotojai) (15).

| 4.8 | EESRK mano, kad siekiant sukurti integruotą siuntinių pristatymo rinką, būtina nuosekliai stiprinti socialinį matmenį, užtikrinti kokybiškas darbo vietas, tęstinio mokymosi galimybes ir kovoti su nelegaliu darbu. Todėl Komitetas valstybėms narėms rekomenduoja, pavyzdžiui, sudarant kolektyvines sutartis, siekti, kad šiame sektoriuje darbuotojus tiesiogiai įdarbintų siuntinių pristatymo įmonės ir visame sektoriuje būtų sudarytos tinkamos ir orumo nežeminančias darbo sąlygos. |
| --- | --- |

4.8

EESRK mano, kad siekiant sukurti integruotą siuntinių pristatymo rinką, būtina nuosekliai stiprinti socialinį matmenį, užtikrinti kokybiškas darbo vietas, tęstinio mokymosi galimybes ir kovoti su nelegaliu darbu. Todėl Komitetas valstybėms narėms rekomenduoja, pavyzdžiui, sudarant kolektyvines sutartis, siekti, kad šiame sektoriuje darbuotojus tiesiogiai įdarbintų siuntinių pristatymo įmonės ir visame sektoriuje būtų sudarytos tinkamos ir orumo nežeminančias darbo sąlygos.

| 4.9 | EESRK mano, kad siuntinių pristatymo sektoriaus ir logistikos paslaugų vystymuisi strateginės reikšmės turi sektoriaus socialinių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovų, visų pirma, vartotojų asociacijų ir MVĮ organizacijų atstovų ir e. mažmenininkų ir siuntų pristatymo paslaugų teikėjų – struktūruoto dialogo plėtojimas Europos, nacionaliniu ir teritoriniu lygmeniu siekiant skatinti jų bendradarbiavimą ir tarpusavio pasitikėjimą ir kurti visiškai tvarią ir sąveikią internetu įsigyjamų prekių pristatymo rinką. |
| --- | --- |

4.9

EESRK mano, kad siuntinių pristatymo sektoriaus ir logistikos paslaugų vystymuisi strateginės reikšmės turi sektoriaus socialinių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovų, visų pirma, vartotojų asociacijų ir MVĮ organizacijų atstovų ir e. mažmenininkų ir siuntų pristatymo paslaugų teikėjų – struktūruoto dialogo plėtojimas Europos, nacionaliniu ir teritoriniu lygmeniu siekiant skatinti jų bendradarbiavimą ir tarpusavio pasitikėjimą ir kurti visiškai tvarią ir sąveikią internetu įsigyjamų prekių pristatymo rinką.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. Thuiswinkel, Nyderlanduose sudaroma standartinė sutartis, suderinta 2012 m. sausio 1 d. Nyderlandų Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos konsultacijose su vartotojais, kuria šiuo metu naudojasi 80 proc. „e. prekybos suinteresuotųjų subjektų“.

1

Thuiswinkel

(2)  Šaltinis: McKinsey, 4-oji metinė Europos konferencija e. prekybos klausimais, 2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis.

2

(3)  Šaltinis: Eurostat, 2004–2009 m.

3

(4)  COM (2011) 942 final, 2012 m. sausio 11 d.

4

(5)  Eurostatas, apklausa šeimos klausimais, 2009 m.

5

(6)  OL C 168, 2002 7 20, p. 74.

6

(7)  OL C 224, 2008 8 30, p. 50.

7

(8)  OL C 108, 2004 4 30, p. 23.

8

(9)  CEN – Europos standartizacijos komitetas, CENELEC – Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas, ETSI – Europos telekomunikacijų standartų institutas.

9

(10)  RAPEX - The Rapid Alert System for non-food dangerous products – Nemaistiniams pavojingiems produktams skirta skubaus įspėjimo sistema.

10

The Rapid Alert System for non-food dangerous products –

(11)  ICSMS - Information Communication System Market Surveillance - Bendrosios rinkos priežiūros sistema.

11

Information Communication System Market Surveillance

(12)  OL C 256, 2007 10 27, p. 73; OL C 324, 2006 12 30, p. 41; OL C 324, 2006 12 30, p. 37; OL C 318, 2006 12 23, p. 210; OL C 221, 2005 9 8, p. 28; OL C 302, 2004 12 7, p. 35; OL C 48, 2002 2 21, p, 42.

12

(13)  OL C 218, 2009 9 11, p. 36.

13

(14)  ETP steigimo programa, Europos investicijų fondas.

14

(15)  "Piktnaudžiavimo savarankiškai dirbančio asmens statusu" (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 14).

15

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/64

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui

(COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD))

2013/C 161/12

Pranešėjas Antonello PEZZINI

Taryba, 2013 m. sausio 24 d., ir Europos Parlamentas, 2013 m. sausio 15 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 7 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 82 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Nagrinėjamu pasiūlymu 2014–2020 m. laikotarpiui pratęsiama 2009 m. Komisijos pradėta finansinės atskaitomybės ir audito srityje dirbančių įstaigų finansavimo programa. Nuo programos įgyvendinimo pradžios iki šių dienų sektoriuje įvyko įvairių pokyčių. Sumažėjo šiame sektoriuje veiklą vykdančių įstaigų, šiuo metu jų yra trys: Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondas (TFAS), Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (angl. EFRAG) ir Viešojo intereso priežiūros taryba (angl. PIOB). |
| --- | --- |

1.1

Nagrinėjamu pasiūlymu 2014–2020 m. laikotarpiui pratęsiama 2009 m. Komisijos pradėta finansinės atskaitomybės ir audito srityje dirbančių įstaigų finansavimo programa. Nuo programos įgyvendinimo pradžios iki šių dienų sektoriuje įvyko įvairių pokyčių. Sumažėjo šiame sektoriuje veiklą vykdančių įstaigų, šiuo metu jų yra trys: Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondas (TFAS), Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (angl. EFRAG) ir Viešojo intereso priežiūros taryba (angl. PIOB).

| 1.2 | EESRK iš esmės pritaria programai ir pripažįsta finansinės atskaitomybės ir audito, tvirtos ir skaidrios rinkos ramsčių, naudą. Tačiau Komitetas neturi pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar skirtų lėšų pakanka kiekvienos programos veikimui užtikrinti, ir negali pateikti savo nuomonės dėl šių įstaigų veiksmų derėjimo su vartotojų, kurių požiūris yra veikiau teigiamas, poreikiais. |
| --- | --- |

1.2

EESRK iš esmės pritaria programai ir pripažįsta finansinės atskaitomybės ir audito, tvirtos ir skaidrios rinkos ramsčių, naudą. Tačiau Komitetas neturi pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti, ar skirtų lėšų pakanka kiekvienos programos veikimui užtikrinti, ir negali pateikti savo nuomonės dėl šių įstaigų veiksmų derėjimo su vartotojų, kurių požiūris yra veikiau teigiamas, poreikiais.

| 1.3 | Finansų krizė, su kuria rinka tebekovoja, akivaizdžiai parodė, kad būtina tikslesnė informacija ir veiksmingesni audito standartai, tačiau tokios priemonės bus nenaudingos, jei šių paslaugų vartotojai nesugebės jomis visapusiškai pasinaudoti. Todėl būtina rengti aukšto lygio ekspertus viešajame ir privačiame sektoriuose ir šiam uždaviniui atlikti ES, valstybės narės ir įmonės turi dėti daug pastangų ir skirti pakankamai lėšų. |
| --- | --- |

1.3

Finansų krizė, su kuria rinka tebekovoja, akivaizdžiai parodė, kad būtina tikslesnė informacija ir veiksmingesni audito standartai, tačiau tokios priemonės bus nenaudingos, jei šių paslaugų vartotojai nesugebės jomis visapusiškai pasinaudoti. Todėl būtina rengti aukšto lygio ekspertus viešajame ir privačiame sektoriuose ir šiam uždaviniui atlikti ES, valstybės narės ir įmonės turi dėti daug pastangų ir skirti pakankamai lėšų.

2.   Įžanga

| 2.1 | 2012 m. gruodžio 19 d. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kurio tikslas - nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.paremti įstaigų, kurioms pavesta rengti audito ir finansinės atskaitomybės principus ir standartus, veiklą. 2009 m. sukurta programa baigs galioti 2013 m. gruodžio 31 d. Kai kurios į pirmąją programą įtrauktos įstaigos susijungė su kitomis, taigi, šiuo reglamentu siekiama išplėsti Sąjungos bendrą finansavimą, skiriamą likusiems paramos gavėjams, konkrečiai, TFAS fondui (TASKF teisių perėmėjui), EFRAG ir PIOB. Tai susiję su privačiuoju sektoriumi. Viešajam sektoriui taikomas 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (1995 m. ESS), kuriuo nustatyti valstybių biudžeto ataskaitų rengimo principai. |
| --- | --- |

2.1

2012 m. gruodžio 19 d. Komisija paskelbė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kurio tikslas - nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.paremti įstaigų, kurioms pavesta rengti audito ir finansinės atskaitomybės principus ir standartus, veiklą. 2009 m. sukurta programa baigs galioti 2013 m. gruodžio 31 d. Kai kurios į pirmąją programą įtrauktos įstaigos susijungė su kitomis, taigi, šiuo reglamentu siekiama išplėsti Sąjungos bendrą finansavimą, skiriamą likusiems paramos gavėjams, konkrečiai, TFAS fondui (TASKF teisių perėmėjui), EFRAG ir PIOB. Tai susiję su privačiuoju sektoriumi. Viešajam sektoriui taikomas 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (1995 m. ESS), kuriuo nustatyti valstybių biudžeto ataskaitų rengimo principai.

| 2.2 | Tiek pasiūlyme, tiek aiškinamajame memorandume vartojama ypatingai daug santrumpų, todėl labai sunku nesusipainioti visuose trumpiniuose ir suprasti dokumente nurodytų įstaigų tarpusavio sąsajas. Todėl būtinas santrumpų ir organizacinių struktūrų skaitymo vadovas, kuris palengvintų dokumentų, kuriuos, nepaisant tikslios techninės terminologijos, labai sunku suprasti net ir specialistui, skaitymą. |
| --- | --- |

2.2

Tiek pasiūlyme, tiek aiškinamajame memorandume vartojama ypatingai daug santrumpų, todėl labai sunku nesusipainioti visuose trumpiniuose ir suprasti dokumente nurodytų įstaigų tarpusavio sąsajas. Todėl būtinas santrumpų ir organizacinių struktūrų skaitymo vadovas, kuris palengvintų dokumentų, kuriuos, nepaisant tikslios techninės terminologijos, labai sunku suprasti net ir specialistui, skaitymą.

| 2.3 | Šiame skaitytojo vadove turėtų būti pateikta supaprastinta informacija apie šias paramą gaunančias įstaigas:






  2.3.1 | TASKF (Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondas) teisių perėmėjas TFAS fondas (Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondas) – tai tarptautinė įstaiga, kuri kartu su TFAAK (Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimo komitetu) priima apskaitos standartus, pagal kuriuos į ES biržos sąrašus įtrauktos bendrovės turi rengti finansines ataskaitas. Šie principai buvo įtvirtinti ES teisėje. TFAS fondui pavaldūs techninį darbą atliekantys organai TASV (Tarptautinių apskaitos standartų valdybos) ir TFAAK (Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimo komitetas). Fondą valdo įvairios įstaigos, kurių funkcijas sunku įvertinti: be priežiūros tarybos (angl. Board), valdymo funkcijas taip pat vykdo priežiūros valdyba (angl.
  Monitoring Board
  ), standartų patariamoji taryba (angl.
  Standards Advisory Committee
  ) ir tinkamos procedūros priežiūros komitetas (angl.
  Due Process Oversight Committee
  ).






  2.3.1.1 | Komisija pripažįsta, kad tarptautiniu lygmeniu svarbiausia standartų nustatymo įstaiga yra TFAS fondas ir rekomenduoja skirti jam paramą, kuri ankščiau buvo teikiama TASKF taikant stabilią bendro finansavimo schemą. Kai kurios valstybės narės jau dalyvauja šioje programoje, o ES 2011 m. finansavo 17 proc. finansuotinų išlaidų. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Šiame skaitytojo vadove turėtų būti pateikta supaprastinta informacija apie šias paramą gaunančias įstaigas:

2.3.1

TASKF (Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondas) teisių perėmėjas TFAS fondas (Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondas) – tai tarptautinė įstaiga, kuri kartu su TFAAK (Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimo komitetu) priima apskaitos standartus, pagal kuriuos į ES biržos sąrašus įtrauktos bendrovės turi rengti finansines ataskaitas. Šie principai buvo įtvirtinti ES teisėje. TFAS fondui pavaldūs techninį darbą atliekantys organai TASV (Tarptautinių apskaitos standartų valdybos) ir TFAAK (Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimo komitetas). Fondą valdo įvairios įstaigos, kurių funkcijas sunku įvertinti: be priežiūros tarybos (angl. Board), valdymo funkcijas taip pat vykdo priežiūros valdyba (angl.
  Monitoring Board
  ), standartų patariamoji taryba (angl.
  Standards Advisory Committee
  ) ir tinkamos procedūros priežiūros komitetas (angl.
  Due Process Oversight Committee
  ).

2.3.1.1

Komisija pripažįsta, kad tarptautiniu lygmeniu svarbiausia standartų nustatymo įstaiga yra TFAS fondas ir rekomenduoja skirti jam paramą, kuri ankščiau buvo teikiama TASKF taikant stabilią bendro finansavimo schemą. Kai kurios valstybės narės jau dalyvauja šioje programoje, o ES 2011 m. finansavo 17 proc. finansuotinų išlaidų.

| 2.3.2 | EFRAG (Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė) pataria Komisijai techniniais apskaitos klausimais. Tai privati 2001 m. įsteigta organizacija, kurią iš pradžių valdė įvairūs ją finansuojantys subjektai, įskaitant Komisiją, atsižvelgiant į finansinį įnašą. Nuo 2008 m. šios organizacijos struktūra buvo pakeista, kad geriau atspindėtų viešosios politikos vaidmenį, kurį EFRAG turėjo atlikti jai tapus platforma, formuojančia Europos nuomonę apskaitos klausimais. Atstovavimo ir balsavimo teisė priklauso valdymo organams – generalinei asamblėjai ir stebėtojų tarybai, geresnį valdymą užtikrina planavimo ir išteklių komitetas ir, visų pirma, sustiprinta stebėtojų taryba, kurią sudaro 17 narių: keturi nariai atstovauja viešajai politikai ir yra skiriami Komisijos, kiti atstovauja įvairioms suinteresuotosioms šalims, pavyzdžiui, ataskaitų rengėjams ir vartotojams, finansų įstaigoms.






  2.3.2.1 | Komisijos nuomone, EFRAG, kurią remia didžiosios valstybės narės, reikia solidaus ir ilgalaikio finansavimo, kad ji būtų patikima ir nepriklausoma. Šalia didžiųjų valstybių, bendrą finansavimą šiai grupei Komisija teikia mažųjų valstybių narių vardu. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

EFRAG (Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė) pataria Komisijai techniniais apskaitos klausimais. Tai privati 2001 m. įsteigta organizacija, kurią iš pradžių valdė įvairūs ją finansuojantys subjektai, įskaitant Komisiją, atsižvelgiant į finansinį įnašą. Nuo 2008 m. šios organizacijos struktūra buvo pakeista, kad geriau atspindėtų viešosios politikos vaidmenį, kurį EFRAG turėjo atlikti jai tapus platforma, formuojančia Europos nuomonę apskaitos klausimais. Atstovavimo ir balsavimo teisė priklauso valdymo organams – generalinei asamblėjai ir stebėtojų tarybai, geresnį valdymą užtikrina planavimo ir išteklių komitetas ir, visų pirma, sustiprinta stebėtojų taryba, kurią sudaro 17 narių: keturi nariai atstovauja viešajai politikai ir yra skiriami Komisijos, kiti atstovauja įvairioms suinteresuotosioms šalims, pavyzdžiui, ataskaitų rengėjams ir vartotojams, finansų įstaigoms.

2.3.2.1

Komisijos nuomone, EFRAG, kurią remia didžiosios valstybės narės, reikia solidaus ir ilgalaikio finansavimo, kad ji būtų patikima ir nepriklausoma. Šalia didžiųjų valstybių, bendrą finansavimą šiai grupei Komisija teikia mažųjų valstybių narių vardu.

| 2.3.3 | PIOB Viešojo intereso priežiūros taryba (angl. Public Interest Oversight Board) yra Madride įsteigtas Ispanijos ne pelno fondas. Nors ši įstaiga yra privati, ji turi autoritetą ir didelę įtaką, užtikrina procedūrų laikymąsi, tarptautinių audito standartų, kuriuos nustatė privati įstaiga, atstovaujanti buhalteriams ir auditoriams visame pasaulyje TBF (Tarptautinė buhalterių federacija), stebėseną ir skaidrumą. Pagrindiniai PIOB partneriai – Stebėsenos grupė ir TBF. Stebėsenos grupė – tai įstaiga, aukščiausiu lygiu atstovaujanti tarptautinėms reguliavimo ir priežiūros institucijoms (1). PIOB sudaro dešimt narių, du narius skiria Europos Komisija.






  2.3.3.1 | 2009 m. sprendimu PIOB skirtas finansavimas, kuris 2011 m. sudarė 22 proc. visų finansuotinų PIOB išlaidų. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su šia įstaiga ir apmokė jos darbuotojus ES biudžeto procedūrų klausimais. Tačiau atrodo, kad teks peržiūrėti finansuotojų tinklo struktūrą: be Komisijos, PIOB bendrai finansuoja tik TBF ir padengia likusią 78 proc. finansuotinų išlaidų dalį. Komisija deda pastangas PIOB finansavimui įvairinti ir jos nepriklausomybei nuo TBF didinti. Tikimasi, kad 2013 m. be finansavimo, kurį pažadėjo suteikti keletas tarptautinių institucijų, sukurtai specialiai darbo grupei pavyks įtikinti paramos teikėjus iš viso pasaulio teikti PIOB finansavimą. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

PIOB Viešojo intereso priežiūros taryba (angl. Public Interest Oversight Board) yra Madride įsteigtas Ispanijos ne pelno fondas. Nors ši įstaiga yra privati, ji turi autoritetą ir didelę įtaką, užtikrina procedūrų laikymąsi, tarptautinių audito standartų, kuriuos nustatė privati įstaiga, atstovaujanti buhalteriams ir auditoriams visame pasaulyje TBF (Tarptautinė buhalterių federacija), stebėseną ir skaidrumą. Pagrindiniai PIOB partneriai – Stebėsenos grupė ir TBF. Stebėsenos grupė – tai įstaiga, aukščiausiu lygiu atstovaujanti tarptautinėms reguliavimo ir priežiūros institucijoms (1). PIOB sudaro dešimt narių, du narius skiria Europos Komisija.

2.3.3.1

2009 m. sprendimu PIOB skirtas finansavimas, kuris 2011 m. sudarė 22 proc. visų finansuotinų PIOB išlaidų. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su šia įstaiga ir apmokė jos darbuotojus ES biudžeto procedūrų klausimais. Tačiau atrodo, kad teks peržiūrėti finansuotojų tinklo struktūrą: be Komisijos, PIOB bendrai finansuoja tik TBF ir padengia likusią 78 proc. finansuotinų išlaidų dalį. Komisija deda pastangas PIOB finansavimui įvairinti ir jos nepriklausomybei nuo TBF didinti. Tikimasi, kad 2013 m. be finansavimo, kurį pažadėjo suteikti keletas tarptautinių institucijų, sukurtai specialiai darbo grupei pavyks įtikinti paramos teikėjus iš viso pasaulio teikti PIOB finansavimą.

| 2.4 | Sritis, kurioje veiklą vykdo šios didelį finansavimą gausiančios įstaigos, yra ypatingai techninio pobūdžio ir ją gali įvertinti tik labai ribotas šios srities specialistų skaičius. Taigi, Komisija nerengė išorės konsultacijų ir finansavimo įnašų tinkamumą įvertino remdamasi savo patirtimi ir žiniomis. Poveikio vertinime teigiama, kad finansavimo programa pateisino numatytus lūkesčius ir tikslus. |
| --- | --- |

2.4

Sritis, kurioje veiklą vykdo šios didelį finansavimą gausiančios įstaigos, yra ypatingai techninio pobūdžio ir ją gali įvertinti tik labai ribotas šios srities specialistų skaičius. Taigi, Komisija nerengė išorės konsultacijų ir finansavimo įnašų tinkamumą įvertino remdamasi savo patirtimi ir žiniomis. Poveikio vertinime teigiama, kad finansavimo programa pateisino numatytus lūkesčius ir tikslus.

3.   Pastabos ir pasiūlymai

| 3.1 | EESRK jau yra pateikęs savo poziciją (2) dėl pradinės programos, jis parėmė Komisijos pasiūlymus, tačiau išreiškė tam tikrų abejonių ir pateikė pasiūlymų, kurie prireikus bus pakartoti šioje nuomonėje. Kaip ir pirminės programos atveju, galima tik pritarti būtinybei finansuoti ypatingai sudėtingas ir svarbias užduotis atliekančių įstaigų veiklą. Tačiau Komitetas negali pateikti pagrįstos nuomonės dėl finansavimo apimties, kadangi tokiam vertinimui būtinos tam tikros žinios, kurias turi tik labai ribotas specialistų skaičius. |
| --- | --- |

3.1

EESRK jau yra pateikęs savo poziciją (2) dėl pradinės programos, jis parėmė Komisijos pasiūlymus, tačiau išreiškė tam tikrų abejonių ir pateikė pasiūlymų, kurie prireikus bus pakartoti šioje nuomonėje. Kaip ir pirminės programos atveju, galima tik pritarti būtinybei finansuoti ypatingai sudėtingas ir svarbias užduotis atliekančių įstaigų veiklą. Tačiau Komitetas negali pateikti pagrįstos nuomonės dėl finansavimo apimties, kadangi tokiam vertinimui būtinos tam tikros žinios, kurias turi tik labai ribotas specialistų skaičius.

| 3.2 | 2009 m., kai buvo rengiama programa, finansų krizė jau buvo prasidėjusi, tačiau tuo metu, ko gero, buvo per anksti atlikti išsamią analizę ir išsiaiškinti visus mažiau akivaizdžius krizės priežasčių aspektus ar veikiau ją sukėlusius veiksnius. Prabėgę keleri metai ir įvairūs įvykiai leidžia pažvelgti giliau. |
| --- | --- |

3.2

2009 m., kai buvo rengiama programa, finansų krizė jau buvo prasidėjusi, tačiau tuo metu, ko gero, buvo per anksti atlikti išsamią analizę ir išsiaiškinti visus mažiau akivaizdžius krizės priežasčių aspektus ar veikiau ją sukėlusius veiksnius. Prabėgę keleri metai ir įvairūs įvykiai leidžia pažvelgti giliau.

| 3.3 | Auditas ir apskaita reikalauja didelių sąnaudų. Jos dar labiau išauga, kai tenka pasitelkti patyrusius specialistus, kurių rinkoje yra mažai ir kuriems universitetinis išsilavinimas suteikia tik pagrindines žinias, kuriomis remiantis jau dirbdami gali įgyti aukšto lygio kompetenciją. Be to, šie specialistai turi būti nepriekaištingos moralės ir užtikrintų informacijos konfidencialumą ir analizių neutralumą. Taigi, neginčijamai naudinga finansuoti šių įstaigų veiklą, tačiau taip pat būtina rengti specialistus, užtikrinti jiems tinkamą atlyginimą ir paskatas. |
| --- | --- |

3.3

Auditas ir apskaita reikalauja didelių sąnaudų. Jos dar labiau išauga, kai tenka pasitelkti patyrusius specialistus, kurių rinkoje yra mažai ir kuriems universitetinis išsilavinimas suteikia tik pagrindines žinias, kuriomis remiantis jau dirbdami gali įgyti aukšto lygio kompetenciją. Be to, šie specialistai turi būti nepriekaištingos moralės ir užtikrintų informacijos konfidencialumą ir analizių neutralumą. Taigi, neginčijamai naudinga finansuoti šių įstaigų veiklą, tačiau taip pat būtina rengti specialistus, užtikrinti jiems tinkamą atlyginimą ir paskatas.

| 3.3.1 | Žodį „specialistai“ dažniausiai siejame su tais, kurie rengia informaciją arba standartus, tačiau „specialistais“ turėtų būti taip pat informacijos ir standartų vartotojai, t. y. tie, kuriems informacija yra darbo įrankis ir standartais jie vadovaujasi savo veikloje. Todėl suprantama, kad tinkamai parengti žmoniškieji ištekliai yra prioritetinis uždavinys, svarbu apmokyti ne tik informaciją rengiančius specialistus, bet ir tuos, kurie turi ja naudotis: reguliavimo ir priežiūros institucijos, teisės aktų leidėjai, bendrovės, mokslinių tyrimų institutai ir kt. |
| --- | --- |

3.3.1

Žodį „specialistai“ dažniausiai siejame su tais, kurie rengia informaciją arba standartus, tačiau „specialistais“ turėtų būti taip pat informacijos ir standartų vartotojai, t. y. tie, kuriems informacija yra darbo įrankis ir standartais jie vadovaujasi savo veikloje. Todėl suprantama, kad tinkamai parengti žmoniškieji ištekliai yra prioritetinis uždavinys, svarbu apmokyti ne tik informaciją rengiančius specialistus, bet ir tuos, kurie turi ja naudotis: reguliavimo ir priežiūros institucijos, teisės aktų leidėjai, bendrovės, mokslinių tyrimų institutai ir kt.

| 3.4 | Nuo mokymo tiesiogiai priklauso informacijos kokybė: 3.1 punkte jau minėta, kad sunku įvertinti siūlomo finansavimo apimtį, dar sunkiau ir rizikingiau vertinti finansavimo naudingumą vartotojams pagal jo pridėtinę vertę. Taigi, Komisijos pasiūlymui dėl bendros finansavimo sumos galima pritarti tik ja pasitikint ir remiantis pasiūlymo pagrindo analize. |
| --- | --- |

3.4

Nuo mokymo tiesiogiai priklauso informacijos kokybė: 3.1 punkte jau minėta, kad sunku įvertinti siūlomo finansavimo apimtį, dar sunkiau ir rizikingiau vertinti finansavimo naudingumą vartotojams pagal jo pridėtinę vertę. Taigi, Komisijos pasiūlymui dėl bendros finansavimo sumos galima pritarti tik ja pasitikint ir remiantis pasiūlymo pagrindo analize.

| 3.5 | 2009 m. nuomonėje (3) dėl naujos programos EESRK rekomendavo ypač atidžiai stebėti, kad būtų išvengta nederamos įtakos vertybinių popierių rinkai
   (4), reguliuojamai TFAS fondo ir EFRAG nustatytais standartais, ar kišimosi į ją. Šį klausimą iškėlė pati Komisija, ragindama ES skirti finansavimą ir užtikrinti rinkos nepriklausomumą nuo suinteresuotųjų asmenų netinkamos įtakos. Tačiau naujajame pasiūlyme dėl reglamento šis svarbus ir sudėtingas klausimas nesvarstomas, todėl EESRK prašo Komisijos patvirtinti savo visišką pasitikėjimą šių įstaigų nepriklausomumu. Šios pastabos taikytinos ir PIOB
   (5). |
| --- | --- |

3.5

2009 m. nuomonėje (3) dėl naujos programos EESRK rekomendavo ypač atidžiai stebėti, kad būtų išvengta nederamos įtakos vertybinių popierių rinkai
   (4), reguliuojamai TFAS fondo ir EFRAG nustatytais standartais, ar kišimosi į ją. Šį klausimą iškėlė pati Komisija, ragindama ES skirti finansavimą ir užtikrinti rinkos nepriklausomumą nuo suinteresuotųjų asmenų netinkamos įtakos. Tačiau naujajame pasiūlyme dėl reglamento šis svarbus ir sudėtingas klausimas nesvarstomas, todėl EESRK prašo Komisijos patvirtinti savo visišką pasitikėjimą šių įstaigų nepriklausomumu. Šios pastabos taikytinos ir PIOB
   (5).

| 3.6 | Reikėtų pabrėžti, kad Komisija bendrai finansuoja EFRAG mažųjų valstybių narių vardu (didžiosios valstybės narės tiesiogiai finansuoja šią grupę). Ko gero, Komisijos įnašas labai nepasikeistų, jei visos valstybės narės įneštų savo, kad ir simbolišką, dalį. Tačiau toks žingsnis parodytų atsakingą visų ES valstybių narių nepriklausomai nuo jų dydžio dalyvavimą finansuojant visai Europai svarbias institucijas. |
| --- | --- |

3.6

Reikėtų pabrėžti, kad Komisija bendrai finansuoja EFRAG mažųjų valstybių narių vardu (didžiosios valstybės narės tiesiogiai finansuoja šią grupę). Ko gero, Komisijos įnašas labai nepasikeistų, jei visos valstybės narės įneštų savo, kad ir simbolišką, dalį. Tačiau toks žingsnis parodytų atsakingą visų ES valstybių narių nepriklausomai nuo jų dydžio dalyvavimą finansuojant visai Europai svarbias institucijas.

| 3.7 | TFAS fondo standartais nustatoma įmonių apskaita pagal rinkos vertę (angl. marked to market). Per finansų krizę pastebėta, kad šie standartai gali turėti prociklinį ir trumpalaikį poveikį. EESRK siūlo nustatant aptariamą programą atlikti su šiais standartais susijusią sąnaudų ir naudos analizę. |
| --- | --- |

3.7

TFAS fondo standartais nustatoma įmonių apskaita pagal rinkos vertę (angl. marked to market). Per finansų krizę pastebėta, kad šie standartai gali turėti prociklinį ir trumpalaikį poveikį. EESRK siūlo nustatant aptariamą programą atlikti su šiais standartais susijusią sąnaudų ir naudos analizę.

| 3.8 | Galiausiai, EESRK norėtų dar kartą pabrėžti duomenų rinkimo ir tvarkymo svarbą, visų pirma būtinybę išmokti tuos duomenis suprasti ir teisingai jais naudotis: pripažįstama, kad būtina užtikrinti aukštą duomenų „teikėjų“ profesionalumo lygį, tačiau kartu reikia daug ką nuveikti sprendžiant vartotojų įvairovės klausimus, visų pirma, būtina imtis žmogiškųjų išteklių mokymo ir įgūdžių atnaujinimo priemonių. |
| --- | --- |

3.8

Galiausiai, EESRK norėtų dar kartą pabrėžti duomenų rinkimo ir tvarkymo svarbą, visų pirma būtinybę išmokti tuos duomenis suprasti ir teisingai jais naudotis: pripažįstama, kad būtina užtikrinti aukštą duomenų „teikėjų“ profesionalumo lygį, tačiau kartu reikia daug ką nuveikti sprendžiant vartotojų įvairovės klausimus, visų pirma, būtina imtis žmogiškųjų išteklių mokymo ir įgūdžių atnaujinimo priemonių.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Stebėsenos grupės nariai: Europos Komisija, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (angl. IOSCO), Bazelio bankų priežiūros komitetas (angl. BCBS) ir kitos panašios Europos ir tarptautinės institucijos.

1

(2)  OL C 228, 2009 9 22, p. 75; kitos dėl tam tikrų techninių aspektų svarbios EESRK nuomonės: OL C 191, 2012 6 29, p. 61.

2

(3)  Žr. 2 išnašą.

3

(4)  Žr. 3.2.1 punktą.

4

(5)  Žr. 3.4 punktą.

5

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/67

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo užimtumo didinimas“

(COM(2012) 727 final)

2013/C 161/13

Pagrindinis pranešėjas Pavel TRANTINA

Pagrindinis bendrapranešėjis Philippe DE BUCK

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. gruodžio 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo užimtumo didinimas“

COM(2012) 727 final.

Komiteto biuras 2012 m. lapkričio 13 d. pavedė Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus, savo 488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 21 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Pavel Trantina, o pagrindiniu bendrapranešėju – Philippe de Buck, ir priėmė šią nuomonę 174 nariams balsavus už, 4 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Rekomendacijų santrauka

| 1.1 | EESRK dar kartą reiškia nepasitenkinimą dėl katastrofiško jaunimo nedarbo lygio ir prašo visų suinteresuotųjų subjektų imtis skubių, veiksmingų ir galutinių priemonių, kad būtų pralaužtas šis užburtas ratas, galintis turėti pavojingų pasekmių visos kartos ateičiai. Pats laikas deramai investuoti į jaunimą – šios investicijos ilgainiui atsipirks. |
| --- | --- |

1.1

EESRK dar kartą reiškia nepasitenkinimą dėl katastrofiško jaunimo nedarbo lygio ir prašo visų suinteresuotųjų subjektų imtis skubių, veiksmingų ir galutinių priemonių, kad būtų pralaužtas šis užburtas ratas, galintis turėti pavojingų pasekmių visos kartos ateičiai. Pats laikas deramai investuoti į jaunimą – šios investicijos ilgainiui atsipirks.

| 1.2 | EESRK taip pat pabrėžia, kad ir ES, ir nacionaliniu lygmeniu reikia turėti tikrą augimo strategiją, kurios laikantis būtų galima sukurti daugiau ir stabilesnių darbo vietų, nes be jų neįmanoma tikėtis, kad jaunimo įdarbinimo priemonės bus sėkmingos. Tam reikia, kad visi konkurencingumui stiprinti ir investuotojų bei namų ūkių pasitikėjimui atkurti skirti veiksmai ir priemonės būtų tarpusavyje koordinuojami. Europos semestras suteikia galimybę rekomenduoti atitinkamas priemones ir reformas, kurias reikėtų įgyvendinti kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

1.2

EESRK taip pat pabrėžia, kad ir ES, ir nacionaliniu lygmeniu reikia turėti tikrą augimo strategiją, kurios laikantis būtų galima sukurti daugiau ir stabilesnių darbo vietų, nes be jų neįmanoma tikėtis, kad jaunimo įdarbinimo priemonės bus sėkmingos. Tam reikia, kad visi konkurencingumui stiprinti ir investuotojų bei namų ūkių pasitikėjimui atkurti skirti veiksmai ir priemonės būtų tarpusavyje koordinuojami. Europos semestras suteikia galimybę rekomenduoti atitinkamas priemones ir reformas, kurias reikėtų įgyvendinti kiekvienoje valstybėje narėje.

| 1.3 | EESRK pritaria pasiūlymui dėl Jaunimo užimtumo srities priemonių rinkinio ir rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti jo taikymui valstybių narių lygmeniu, kad jaunimo nedarbo mažinimo priemonės taptų svarbia nacionalinių reformų programų dalimi. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pritaria pasiūlymui dėl Jaunimo užimtumo srities priemonių rinkinio ir rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti jo taikymui valstybių narių lygmeniu, kad jaunimo nedarbo mažinimo priemonės taptų svarbia nacionalinių reformų programų dalimi.

| 1.4 | EESRK pritaria minčiai valstybėse narėse kurti jaunimo garantijų programas, kurios būtų finansuojamos iš specialaus Jaunimo užimtumo iniciatyvos fondo pagal daugiametę finansinę programą, ir palankiai vertina jo įkūrimą, atkreipdamas dėmesį į tai, kad jį reikėtų papildyti nacionalinio lygmens priemonėmis. Tačiau EESRK nuomone, šiam fondui nepakaks numatyto 6 mlrd. EUR finansavimo, kuris iš dalies bus skiriamas iš Europos socialinio fondo (ESF) lėšų. Be to, atsižvelgdamas į tai, kad fondo lėšos bus skiriamos tik regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis yra didesnis nei 25 proc., EESRK pabrėžia, kad kitiems regionams turėtų būti suteikta galimybė gauti finansinę paramą pagal standartines ESF procedūras. Vis dėlto reikia nedelsiant imtis veiksmų ir siūlomas priemones finansuoti iš naujų fondų, nesukeliant ESF sistemoje jaunų žmonių ir kitų nepalankioje padėtyje esančių žmonių kategorijų tarpusavio konkurencijos. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pritaria minčiai valstybėse narėse kurti jaunimo garantijų programas, kurios būtų finansuojamos iš specialaus Jaunimo užimtumo iniciatyvos fondo pagal daugiametę finansinę programą, ir palankiai vertina jo įkūrimą, atkreipdamas dėmesį į tai, kad jį reikėtų papildyti nacionalinio lygmens priemonėmis. Tačiau EESRK nuomone, šiam fondui nepakaks numatyto 6 mlrd. EUR finansavimo, kuris iš dalies bus skiriamas iš Europos socialinio fondo (ESF) lėšų. Be to, atsižvelgdamas į tai, kad fondo lėšos bus skiriamos tik regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis yra didesnis nei 25 proc., EESRK pabrėžia, kad kitiems regionams turėtų būti suteikta galimybė gauti finansinę paramą pagal standartines ESF procedūras. Vis dėlto reikia nedelsiant imtis veiksmų ir siūlomas priemones finansuoti iš naujų fondų, nesukeliant ESF sistemoje jaunų žmonių ir kitų nepalankioje padėtyje esančių žmonių kategorijų tarpusavio konkurencijos.

| 1.5 | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad „„Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi būti įgyvendinama kaip išsami ir vientisa sistema, kuria užtikrinama, kad jaunimas turėtų galimybių gauti geros kokybės darbo pasiūlymų, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius po mokyklos baigimo ar darbo netekimo“. EESRK supranta, kad padėtis valstybėse narėse skiriasi, ir pripažįsta, kad svarbu leisti joms nustatyti didžiausią amžiaus ribą, atitinkančią jų poreikius ir galimybes. Tačiau Komitetas rekomenduoja, kai tik įmanoma, padidinti žmonių, galinčių pasinaudoti šia programa, amžiaus ribą iki 30 metų, kad ja galėtų pasinaudoti universitetines studijas vėliau baigiantys jaunuoliai arba tie, kurie dar yra pereinamajame etape iš švietimo sistemos į darbo rinką ir kuriems gresia pavojus prarasti ryšį su darbo rinka, ypač tose šalyse, kuriose jaunimo nedarbo lygis yra didžiausias. |
| --- | --- |

1.5

EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad „„Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi būti įgyvendinama kaip išsami ir vientisa sistema, kuria užtikrinama, kad jaunimas turėtų galimybių gauti geros kokybės darbo pasiūlymų, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius po mokyklos baigimo ar darbo netekimo“. EESRK supranta, kad padėtis valstybėse narėse skiriasi, ir pripažįsta, kad svarbu leisti joms nustatyti didžiausią amžiaus ribą, atitinkančią jų poreikius ir galimybes. Tačiau Komitetas rekomenduoja, kai tik įmanoma, padidinti žmonių, galinčių pasinaudoti šia programa, amžiaus ribą iki 30 metų, kad ja galėtų pasinaudoti universitetines studijas vėliau baigiantys jaunuoliai arba tie, kurie dar yra pereinamajame etape iš švietimo sistemos į darbo rinką ir kuriems gresia pavojus prarasti ryšį su darbo rinka, ypač tose šalyse, kuriose jaunimo nedarbo lygis yra didžiausias.

| 1.6 | EESRK taip pat palankiai vertina 2013 m. vasario 28 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryboje (EPSCO) pasiektą susitarimą dėl siūlomos „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos. Tačiau Komiteto nuomone, imtis intervencinių priemonių po keturių mėnesių per vėlu. „Jaunimo garantijos" turėtų būti taikomos kuo anksčiau, geriausia – iškart užsiregistravus darbo biržoje (1). |
| --- | --- |

1.6

EESRK taip pat palankiai vertina 2013 m. vasario 28 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryboje (EPSCO) pasiektą susitarimą dėl siūlomos „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos. Tačiau Komiteto nuomone, imtis intervencinių priemonių po keturių mėnesių per vėlu. „Jaunimo garantijos" turėtų būti taikomos kuo anksčiau, geriausia – iškart užsiregistravus darbo biržoje (1).

| 1.7 | EESRK nuomone, norint visapusiškai ir teisingai įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą labai svarbu geriau ir aiškiau ES ir nacionaliniu lygmeniu apibrėžti priemones, atsakomybę, tikslus ir stebėsenos rodiklius. Šiuo tikslu EESRK siūlo „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos įgyvendinimą įtraukti tarp kitų Europos semestro proceso rodiklių. |
| --- | --- |

1.7

EESRK nuomone, norint visapusiškai ir teisingai įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą labai svarbu geriau ir aiškiau ES ir nacionaliniu lygmeniu apibrėžti priemones, atsakomybę, tikslus ir stebėsenos rodiklius. Šiuo tikslu EESRK siūlo „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos įgyvendinimą įtraukti tarp kitų Europos semestro proceso rodiklių.

| 1.8 | Remdamiesi kai kurių valstybių narių sėkmingos praktikos pavyzdžiais, socialiniai partneriai ir jaunimo organizacijos bei jiems atstovaujančios platformos turėtų atlikti svarbų vaidmenį šios iniciatyvos kūrimo, įgyvendinimo, viešinimo ir stebėsenos procese. |
| --- | --- |

1.8

Remdamiesi kai kurių valstybių narių sėkmingos praktikos pavyzdžiais, socialiniai partneriai ir jaunimo organizacijos bei jiems atstovaujančios platformos turėtų atlikti svarbų vaidmenį šios iniciatyvos kūrimo, įgyvendinimo, viešinimo ir stebėsenos procese.

| 1.9 | Reformuojant Europos užimtumo tarnybas (EURES) ir, kur reikia, valstybių narių valstybines įdarbinimo tarnybas taip pat reikėtų aktyviai remti jaunimą ir pritaikyti šių tarnybų paslaugas bei darbo metodus taip, kad jais būtų lengviau naudotis. Jau mokyklose privaloma pradėti vykdyti individualų profesinį orientavimą ir konsultavimą. |
| --- | --- |

1.9

Reformuojant Europos užimtumo tarnybas (EURES) ir, kur reikia, valstybių narių valstybines įdarbinimo tarnybas taip pat reikėtų aktyviai remti jaunimą ir pritaikyti šių tarnybų paslaugas bei darbo metodus taip, kad jais būtų lengviau naudotis. Jau mokyklose privaloma pradėti vykdyti individualų profesinį orientavimą ir konsultavimą.

| 1.10 | Reikėtų sudaryti geresnes stažuočių ir gamybinės praktikos atlikimo sąlygas. Aukšti stažuočių ir gamybinės praktikos standartai turi būti užtikrinami nustatant konkrečius privalomus kriterijus, kurių turėtų laikytis norintieji gauti finansinę paramą. Papildomai reikėtų nustatyti geresnes stebėsenos ir stažuotojų teisių apsaugos procedūras. |
| --- | --- |

1.10

Reikėtų sudaryti geresnes stažuočių ir gamybinės praktikos atlikimo sąlygas. Aukšti stažuočių ir gamybinės praktikos standartai turi būti užtikrinami nustatant konkrečius privalomus kriterijus, kurių turėtų laikytis norintieji gauti finansinę paramą. Papildomai reikėtų nustatyti geresnes stebėsenos ir stažuotojų teisių apsaugos procedūras.

2.   Komisijos iniciatyvų santrauka

| 2.1 | Per pastaruosius ketverius metus bendras jaunimo užimtumo lygis sumažėjo beveik 5 procentiniais punktais – tris kartus daugiau nei suaugusiųjų. Darbo neturinčio jaunuolio galimybės gauti darbą labai menkos: 2011 m. pavyko įsidarbinti tik 29,7 proc. 15–24 metų amžiaus jaunuolių, kurie 2010 m. neturėjo darbo, t. y. per trejus metus šis skaičius sumažėjo beveik 10 proc. Daugiau kaip 30 proc. jaunesnių nei 25 metų amžiaus nedirbančių jaunuolių darbo nerado ilgiau nei 12 mėnesių, t. y. 1,6 milijono 2011 m., palyginti su 0,9 milijono 2008 m. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo („Eurofound“) duomenimis, Europos Sąjungoje 14 milijonų 15–29 metų amžiaus jaunuolių (7,5 milijono 15–24 metų amžiaus jaunuolių) nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesiniame mokyme (2). Įvertinta, kad ekonominiu požiūriu jaunimo nedalyvavimas darbo rinkoje kasmet kainuoja daugiau kaip 150 milijardų EUR arba 1,2 proc. ES BVP. Tokios padėties socialiniai padariniai apima tokius reiškinius kaip nedalyvavimas visuomenės gyvenime, nepasitikėjimas politine sistema, savarankiškumo stoka, nežinomybės baimė ir protų švaistymas. |
| --- | --- |

2.1

Per pastaruosius ketverius metus bendras jaunimo užimtumo lygis sumažėjo beveik 5 procentiniais punktais – tris kartus daugiau nei suaugusiųjų. Darbo neturinčio jaunuolio galimybės gauti darbą labai menkos: 2011 m. pavyko įsidarbinti tik 29,7 proc. 15–24 metų amžiaus jaunuolių, kurie 2010 m. neturėjo darbo, t. y. per trejus metus šis skaičius sumažėjo beveik 10 proc. Daugiau kaip 30 proc. jaunesnių nei 25 metų amžiaus nedirbančių jaunuolių darbo nerado ilgiau nei 12 mėnesių, t. y. 1,6 milijono 2011 m., palyginti su 0,9 milijono 2008 m. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo („Eurofound“) duomenimis, Europos Sąjungoje 14 milijonų 15–29 metų amžiaus jaunuolių (7,5 milijono 15–24 metų amžiaus jaunuolių) nedirba, nesimoko ir nedalyvauja profesiniame mokyme (2). Įvertinta, kad ekonominiu požiūriu jaunimo nedalyvavimas darbo rinkoje kasmet kainuoja daugiau kaip 150 milijardų EUR arba 1,2 proc. ES BVP. Tokios padėties socialiniai padariniai apima tokius reiškinius kaip nedalyvavimas visuomenės gyvenime, nepasitikėjimas politine sistema, savarankiškumo stoka, nežinomybės baimė ir protų švaistymas.

| 2.2 | Europos Komisija paskelbė Jaunimo užimtumo srities priemonių rinkinį, kuriame numatytos keturios veiksmų sritys. Pirmoji sritis – siūloma rekomendacija valstybėms narėms įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti, kad visiems jaunesniems nei 25 metų amžiaus asmenims per keturis mėnesius nuo formalaus švietimo įstaigos užbaigimo ar tapimo bedarbiais būtų pateikiamas pasiūlymas dirbti kokybišką darbą, tęsti studijas, atlikti stažuotę ar gamybinę praktiką. Siūlomoje rekomendacijoje valstybės narės primygtinai raginamos užmegzti tvirtus partnerystės ryšius su suinteresuotaisiais subjektais, užtikrinti ankstyvą įdarbinimo tarnybų ir kitų jaunus žmones remiančių partnerių intervenciją, imtis integraciją į darbo rinką skatinančių priemonių, šiuo tikslu pasinaudoti visomis Europos socialinio fondo ir kitų struktūrinių fondų finansavimo galimybėmis, įvertinti ir nuolat tobulinti „Jaunimo garantijų“ programas ir jas skubiai įgyvendinti. Komisija rems valstybes nares teikdama ES finansavimą, skatindama valstybes nares dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais, stebėdama „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos įgyvendinimą Europos semestro procese ir didindama informuotumą. |
| --- | --- |

2.2

Europos Komisija paskelbė Jaunimo užimtumo srities priemonių rinkinį, kuriame numatytos keturios veiksmų sritys. Pirmoji sritis – siūloma rekomendacija valstybėms narėms įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti, kad visiems jaunesniems nei 25 metų amžiaus asmenims per keturis mėnesius nuo formalaus švietimo įstaigos užbaigimo ar tapimo bedarbiais būtų pateikiamas pasiūlymas dirbti kokybišką darbą, tęsti studijas, atlikti stažuotę ar gamybinę praktiką. Siūlomoje rekomendacijoje valstybės narės primygtinai raginamos užmegzti tvirtus partnerystės ryšius su suinteresuotaisiais subjektais, užtikrinti ankstyvą įdarbinimo tarnybų ir kitų jaunus žmones remiančių partnerių intervenciją, imtis integraciją į darbo rinką skatinančių priemonių, šiuo tikslu pasinaudoti visomis Europos socialinio fondo ir kitų struktūrinių fondų finansavimo galimybėmis, įvertinti ir nuolat tobulinti „Jaunimo garantijų“ programas ir jas skubiai įgyvendinti. Komisija rems valstybes nares teikdama ES finansavimą, skatindama valstybes nares dalytis gerosios praktikos pavyzdžiais, stebėdama „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos įgyvendinimą Europos semestro procese ir didindama informuotumą.

| 2.3 | Kad būtų lengviau iš mokyklos pereiti į darbo rinką, priemonių rinkinyje taip pat numatoma pradėti konsultacijos su Europos socialiniais partneriais dėl stažuočių kokybės sistemos, kuria siekiama sudaryti jauniems žmonėms galimybes įgyti kokybiškos darbo patirties saugiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

2.3

Kad būtų lengviau iš mokyklos pereiti į darbo rinką, priemonių rinkinyje taip pat numatoma pradėti konsultacijos su Europos socialiniais partneriais dėl stažuočių kokybės sistemos, kuria siekiama sudaryti jauniems žmonėms galimybes įgyti kokybiškos darbo patirties saugiomis sąlygomis.

| 2.4 | Be to, priemonių rinkinyje Komisija paskelbė, kad sudarys Europos gamybinės praktikos aljansą, kurio tikslas – gerinti gamybinės praktikos kokybę ir pasiūlą skleidžiant sėkmingas valstybių narių gamybinės praktikos programas, ir nurodo jaunimo judumui kylančių kliūčių šalinimo būdus. |
| --- | --- |

2.4

Be to, priemonių rinkinyje Komisija paskelbė, kad sudarys Europos gamybinės praktikos aljansą, kurio tikslas – gerinti gamybinės praktikos kokybę ir pasiūlą skleidžiant sėkmingas valstybių narių gamybinės praktikos programas, ir nurodo jaunimo judumui kylančių kliūčių šalinimo būdus.

| 2.5 | Galiausiai, atsižvelgdama į didelius jaunimo nedarbo lygio skirtumus valstybėse narėse, Komisija siūlo priemones, kuriomis siekiama didinti tarpvalstybinį jaunų darbuotojų judumą ir kurios daugiausia susijusios su EURES sistemos tobulinimu. |
| --- | --- |

2.5

Galiausiai, atsižvelgdama į didelius jaunimo nedarbo lygio skirtumus valstybėse narėse, Komisija siūlo priemones, kuriomis siekiama didinti tarpvalstybinį jaunų darbuotojų judumą ir kurios daugiausia susijusios su EURES sistemos tobulinimu.

| 2.6 | Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinyje siūlomos priemonės pagrįstos 2011 m. gruodžio mėn. pradėtoje Jaunimo galimybių iniciatyvoje numatytais veiksmais. Komisija jaunimo nedarbo problemą sprendžia ir kitomis politikos priemonėmis, pavyzdžiui, konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis. 2012 m. liepos mėn. beveik visoms ES valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos (3), kaip pagerinti jaunimo padėtį. |
| --- | --- |

2.6

Jaunimo užimtumo srities dokumentų rinkinyje siūlomos priemonės pagrįstos 2011 m. gruodžio mėn. pradėtoje Jaunimo galimybių iniciatyvoje numatytais veiksmais. Komisija jaunimo nedarbo problemą sprendžia ir kitomis politikos priemonėmis, pavyzdžiui, konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis. 2012 m. liepos mėn. beveik visoms ES valstybėms narėms pateiktos rekomendacijos (3), kaip pagerinti jaunimo padėtį.

3.   Bendrosios pastabos dėl Komisijos priemonių rinkinio

| 3.1 | Kad būtų sukurta daugiau ir stabilesnių darbo vietų, Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu reikia įgyvendinti tikrą augimo strategiją. Tam reikia, kad visi konkurencingumui stiprinti ir investuotojų bei namų ūkių pasitikėjimui atkurti skirti veiksmai ir priemonės būtų tarpusavyje koordinuojami. Europos semestras suteikia galimybę rekomenduoti atitinkamas priemones ir reformas, kurias reikėtų įgyvendinti kiekvienoje valstybėje narėje. Nereikėtų nuvertinti ir sinerginio poveikio, pavyzdžiui, to, kad į viešuosius pirkimus reikėtų įtraukti ir socialinius apsektus. |
| --- | --- |

3.1

Kad būtų sukurta daugiau ir stabilesnių darbo vietų, Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu reikia įgyvendinti tikrą augimo strategiją. Tam reikia, kad visi konkurencingumui stiprinti ir investuotojų bei namų ūkių pasitikėjimui atkurti skirti veiksmai ir priemonės būtų tarpusavyje koordinuojami. Europos semestras suteikia galimybę rekomenduoti atitinkamas priemones ir reformas, kurias reikėtų įgyvendinti kiekvienoje valstybėje narėje. Nereikėtų nuvertinti ir sinerginio poveikio, pavyzdžiui, to, kad į viešuosius pirkimus reikėtų įtraukti ir socialinius apsektus.

| 3.2 | Europos jaunimo padėtis darbo rinkoje yra itin opus klausimas. Kad jauniems žmonėms būtų lengviau sklandžiai pereiti į darbo rinką, svarbu imtis reikiamų priemonių, kuriomis būtų siekiama:






  — | mažinti visas kliūtis, kurios trukdo jaunimui patekti į darbo rinką, |
| --- | --- | --- |

3.2

Europos jaunimo padėtis darbo rinkoje yra itin opus klausimas. Kad jauniems žmonėms būtų lengviau sklandžiai pereiti į darbo rinką, svarbu imtis reikiamų priemonių, kuriomis būtų siekiama:

—

mažinti visas kliūtis, kurios trukdo jaunimui patekti į darbo rinką,

| — | mažinti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikimus, |
| --- | --- |

—

mažinti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikimus,

| — | remti jaunuolių savarankiškumą, |
| --- | --- |

—

remti jaunuolių savarankiškumą,

| — | didinti profesinio mokymo ir rengimo patrauklumą, ypač skatinti gamybinę praktiką strategiškai svarbiose disciplinose, pavyzdžiui, technologijos ir inžinerijos, |
| --- | --- |

—

didinti profesinio mokymo ir rengimo patrauklumą, ypač skatinti gamybinę praktiką strategiškai svarbiose disciplinose, pavyzdžiui, technologijos ir inžinerijos,

| — | skatinti visų suinteresuotųjų subjektų partnerystę ir sinergiją, |
| --- | --- |

—

skatinti visų suinteresuotųjų subjektų partnerystę ir sinergiją,

| — | skatinti įmones kurti darbo vietas ir sudaryti galimybes atlikti stažuotę ir remti tokias įmones. |
| --- | --- |

—

skatinti įmones kurti darbo vietas ir sudaryti galimybes atlikti stažuotę ir remti tokias įmones.

| 3.3 | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija imasi ilgalaikio jaunimo problemų sprendimo plano. Šiuo požiūriu Jaunimo užimtumo srities priemonių rinkinys – tai dar vienas žingsnis į priekį nuosekliai ir kompleksiškai sprendžiant jaunimo nedarbo problemą ir skatinant kokybišką perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką. Vis dėlto būtina atsižvelgti į tai, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti valstybėms narėms, nes jaunimo užimtumo srityje jos yra pagrindinės veikėjos, iš kurių tikimasi tolesnių veiksmų jau artimiausiais mėnesiais. Tačiau to nepakanka turint omenyje tai, kad padėtį reikia skubiai gerinti ir kad labai svarbu investuoti į jaunus žmones kaip pagrindinius darbo rinkos išteklius. Gyvybiškai svarbu sukurti pasitikėjimą – Europoje nustatyti bendrus Jaunimo garantijų principus siekiant padidinti šios priemonės kokybę, prieinamumą ir poveikį visame žemyne. |
| --- | --- |

3.3

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija imasi ilgalaikio jaunimo problemų sprendimo plano. Šiuo požiūriu Jaunimo užimtumo srities priemonių rinkinys – tai dar vienas žingsnis į priekį nuosekliai ir kompleksiškai sprendžiant jaunimo nedarbo problemą ir skatinant kokybišką perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką. Vis dėlto būtina atsižvelgti į tai, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti valstybėms narėms, nes jaunimo užimtumo srityje jos yra pagrindinės veikėjos, iš kurių tikimasi tolesnių veiksmų jau artimiausiais mėnesiais. Tačiau to nepakanka turint omenyje tai, kad padėtį reikia skubiai gerinti ir kad labai svarbu investuoti į jaunus žmones kaip pagrindinius darbo rinkos išteklius. Gyvybiškai svarbu sukurti pasitikėjimą – Europoje nustatyti bendrus Jaunimo garantijų principus siekiant padidinti šios priemonės kokybę, prieinamumą ir poveikį visame žemyne.

| 3.4 | EESRK yra pasirengęs aktyviai prisidėti prie priemonių rinkinio kūrimo ir propagavimo, nes:






  — | jo nariai, atstovaujantys darbdaviams, profesinėms sąjungoms ir kitoms pilietinės visuomenės organizacijos, dalyvauja ilgalaikio jaunimo užimtumo gerinimo procesuose, turi reikiamų ryšių, taigi ir tam tikrų galių, yra parengę daugybę iniciatyvų, kuriomis sprendžiamas jaunimo nedarbo klausimas, |
| --- | --- | --- |

3.4

EESRK yra pasirengęs aktyviai prisidėti prie priemonių rinkinio kūrimo ir propagavimo, nes:

—

jo nariai, atstovaujantys darbdaviams, profesinėms sąjungoms ir kitoms pilietinės visuomenės organizacijos, dalyvauja ilgalaikio jaunimo užimtumo gerinimo procesuose, turi reikiamų ryšių, taigi ir tam tikrų galių, yra parengę daugybę iniciatyvų, kuriomis sprendžiamas jaunimo nedarbo klausimas,

| — | EESRK turi didelę patirtį: pastaraisiais metais (4) jis surengė nemažai konferencijų, klausymų bei seminarų ir nagrinėjamu klausimu parengė nemažai svarbių nuomonių (5). |
| --- | --- |

—

EESRK turi didelę patirtį: pastaraisiais metais (4) jis surengė nemažai konferencijų, klausymų bei seminarų ir nagrinėjamu klausimu parengė nemažai svarbių nuomonių (5).

| 3.5 | EESRK pritaria Europos Komisijos rekomendacijos projektui įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą siekiant užtikrinti, kad visiems jaunesniems nei 25 metų amžiaus asmenims per keturis mėnesius nuo formalaus švietimo įstaigos užbaigimo ar tapimo bedarbiais būtų pateikiamas pasiūlymas dirbti kokybišką darbą, toliau mokytis, atlikti stažuotę arba gamybinę praktiką. Jei garantijos bus tinkamai taikomos, jos galėtų labai paskatinti investuoti į jaunus žmones, sumažinti didelę jaunimo nedarbo kainą, kurią moka tiek privatūs asmenys, tiek ir visa Europa, ir atlikti svarbų vaidmenį gerinant jaunimo perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką kokybę ir veiksmingumą. Tačiau, Komiteto nuomone, imtis intervencinių priemonių po keturių mėnesių per vėlu. „Jaunimo garantijos" turėtų būti taikomos kuo anksčiau, geriausia – iškart užsiregistravus darbo biržose. |
| --- | --- |

3.5

EESRK pritaria Europos Komisijos rekomendacijos projektui įgyvendinti „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą siekiant užtikrinti, kad visiems jaunesniems nei 25 metų amžiaus asmenims per keturis mėnesius nuo formalaus švietimo įstaigos užbaigimo ar tapimo bedarbiais būtų pateikiamas pasiūlymas dirbti kokybišką darbą, toliau mokytis, atlikti stažuotę arba gamybinę praktiką. Jei garantijos bus tinkamai taikomos, jos galėtų labai paskatinti investuoti į jaunus žmones, sumažinti didelę jaunimo nedarbo kainą, kurią moka tiek privatūs asmenys, tiek ir visa Europa, ir atlikti svarbų vaidmenį gerinant jaunimo perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką kokybę ir veiksmingumą. Tačiau, Komiteto nuomone, imtis intervencinių priemonių po keturių mėnesių per vėlu. „Jaunimo garantijos" turėtų būti taikomos kuo anksčiau, geriausia – iškart užsiregistravus darbo biržose.

| 3.6 | EESRK pritaria minčiai valstybėse narėse kurti jaunimo garantijų programas, kurios būtų finansuojamos iš specialaus Jaunimo užimtumo iniciatyvos fondo pagal daugiametę finansinę programą, ir palankiai vertina jo įkūrimą, atkreipdamas dėmesį į tai, kad jį reikėtų papildyti nacionalinio lygmens priemonėmis. Tačiau EESRK nuomone, šiam fondui nepakaks numatyto 6 mlrd. EUR finansavimo, kuris iš dalies bus skiriamas iš Europos socialinio fondo lėšų. Be to, atsižvelgdamas į tai, kad dėl to, kad jauni žmonės neintegruojami į darbo rinką, patiriamų nuostolių (skaičiuojant perteklines socialinės apsaugos perlaidas, prarastas pajamas ir nesumokėtus mokesčius) suma per metus viršija 150 mlrd. EUR (1,2 proc. ES BVP) (6), ir kad TDO yra priėjusi prie išvados, kad investavus 21 mlrd. EUR per keletą metų galima tikėtis didelių permainų (7), EESRK „Jaunimo garantijos“ iniciatyvą laiko naudinga socialine priemone, sąnaudų ir naudos požiūriu turinčia didžiulį teigiamą poveikį. |
| --- | --- |

3.6

EESRK pritaria minčiai valstybėse narėse kurti jaunimo garantijų programas, kurios būtų finansuojamos iš specialaus Jaunimo užimtumo iniciatyvos fondo pagal daugiametę finansinę programą, ir palankiai vertina jo įkūrimą, atkreipdamas dėmesį į tai, kad jį reikėtų papildyti nacionalinio lygmens priemonėmis. Tačiau EESRK nuomone, šiam fondui nepakaks numatyto 6 mlrd. EUR finansavimo, kuris iš dalies bus skiriamas iš Europos socialinio fondo lėšų. Be to, atsižvelgdamas į tai, kad dėl to, kad jauni žmonės neintegruojami į darbo rinką, patiriamų nuostolių (skaičiuojant perteklines socialinės apsaugos perlaidas, prarastas pajamas ir nesumokėtus mokesčius) suma per metus viršija 150 mlrd. EUR (1,2 proc. ES BVP) (6), ir kad TDO yra priėjusi prie išvados, kad investavus 21 mlrd. EUR per keletą metų galima tikėtis didelių permainų (7), EESRK „Jaunimo garantijos“ iniciatyvą laiko naudinga socialine priemone, sąnaudų ir naudos požiūriu turinčia didžiulį teigiamą poveikį.

| 3.7 | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad „„Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi būti įgyvendinama kaip išsami ir vientisa sistema, kuria užtikrinama, kad jaunimas turėtų galimybių gauti geros kokybės darbo pasiūlymų, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius po mokyklos baigimo ar darbo netekimo“. EESRK supranta, kad padėtis valstybėse narėse skiriasi, ir pripažįsta, kad svarbu leisti joms nustatyti didžiausią amžiaus ribą, atitinkančią jų poreikius ir galimybes. Tačiau Komitetas rekomenduoja, kai tik įmanoma, padidinti žmonių, galinčių pasinaudoti šia programa, amžiaus ribą iki 30 metų, kad ja galėtų pasinaudoti universitetines studijas vėliau baigiantys jaunuoliai arba tie, kurie vis dar yra pereinamajame etape iš švietimo sistemos į darbo rinką ir kuriems gresia pavojus prarasti ryšį su darbo rinka, ypač tose šalyse, kuriose jaunimo nedarbo lygis yra didžiausias. Be to, „Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi tapti struktūrine ES aktyvios darbo rinkos politikos dalimi, o ne tik viena iš struktūrinių priemonių šiuo krizės laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.7

EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad „„Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi būti įgyvendinama kaip išsami ir vientisa sistema, kuria užtikrinama, kad jaunimas turėtų galimybių gauti geros kokybės darbo pasiūlymų, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius po mokyklos baigimo ar darbo netekimo“. EESRK supranta, kad padėtis valstybėse narėse skiriasi, ir pripažįsta, kad svarbu leisti joms nustatyti didžiausią amžiaus ribą, atitinkančią jų poreikius ir galimybes. Tačiau Komitetas rekomenduoja, kai tik įmanoma, padidinti žmonių, galinčių pasinaudoti šia programa, amžiaus ribą iki 30 metų, kad ja galėtų pasinaudoti universitetines studijas vėliau baigiantys jaunuoliai arba tie, kurie vis dar yra pereinamajame etape iš švietimo sistemos į darbo rinką ir kuriems gresia pavojus prarasti ryšį su darbo rinka, ypač tose šalyse, kuriose jaunimo nedarbo lygis yra didžiausias. Be to, „Jaunimo garantijų“ iniciatyva turi tapti struktūrine ES aktyvios darbo rinkos politikos dalimi, o ne tik viena iš struktūrinių priemonių šiuo krizės laikotarpiu.

| 3.8 | EESRK laikosi nuomonės, kad svarbu parengti aiškius kokybės standartus ir rodiklius, kurie būtų taikomi jaunimo garantijų programų kūrimui ir įgyvendinimui Europos ir nacionaliniu lygmeniu. Pagal jaunimo garantijų programą atliekama mokomoji praktika turi atitikti stažuočių kokybės reikalavimus ir turėtų sudaryti jaunuoliams galimybę gyventi savarankiškai. Valstybės narės taip pat skatinamos plėtoti individualaus profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas ir sukurti mechanizmus, pagal kuriuos būtų stebimos įvairios atsiveriančios galimybės ir įvertinamas programos poveikis vėlesniam programos dalyvių perėjimui į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.8

EESRK laikosi nuomonės, kad svarbu parengti aiškius kokybės standartus ir rodiklius, kurie būtų taikomi jaunimo garantijų programų kūrimui ir įgyvendinimui Europos ir nacionaliniu lygmeniu. Pagal jaunimo garantijų programą atliekama mokomoji praktika turi atitikti stažuočių kokybės reikalavimus ir turėtų sudaryti jaunuoliams galimybę gyventi savarankiškai. Valstybės narės taip pat skatinamos plėtoti individualaus profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas ir sukurti mechanizmus, pagal kuriuos būtų stebimos įvairios atsiveriančios galimybės ir įvertinamas programos poveikis vėlesniam programos dalyvių perėjimui į darbo rinką.

| 3.9 | EESRK pabrėžia, kad „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą reikėtų įtraukti į aktyvios darbo rinkos strategiją, kuria siekiama remti jaunimo ilgalaikę integraciją į darbo rinką, kad jis galėtų gyventi savarankiškai. Kita svarbi tokios strategijos dalis turėtų apimti valstybinių įdarbinimo tarnybų reformas valstybėse narėse, kur to reikia, kad būtų galima aktyviomis priemonėmis pasiekti jaunus žmones, ir pritaikyti šių tarnybų paslaugas ir darbo metodus taip, kad jie būtų geriau prieinami, taip pat toliau gerinti jų teikiamas paslaugas visiems bedarbiams. Valstybinės įdarbinimo tarnybos turėtų bendradarbiauti su švietimo įstaigomis, užmegzti tiesioginius ryšius su jaunimu ir pasiūlyti jiems darbo arba tolesnio profesinio mokymosi galimybes, taikydamos iniciatyvumu pagrįstą specialaus kuravimo metodą likus dar gerokai laiko iki mokyklos baigimo. EESRK ragina Europos Komisiją apsvarstyti šį aspektą savo paramos Europos valstybinėms įdarbinimo tarnyboms strategijoje. O EURES paslaugas reikėtų geriau pritaikyti prie jaunų žmonių poreikių ir daug aktyviau apie jas informuoti jaunąją kartą. |
| --- | --- |

3.9

EESRK pabrėžia, kad „Jaunimo garantijų“ iniciatyvą reikėtų įtraukti į aktyvios darbo rinkos strategiją, kuria siekiama remti jaunimo ilgalaikę integraciją į darbo rinką, kad jis galėtų gyventi savarankiškai. Kita svarbi tokios strategijos dalis turėtų apimti valstybinių įdarbinimo tarnybų reformas valstybėse narėse, kur to reikia, kad būtų galima aktyviomis priemonėmis pasiekti jaunus žmones, ir pritaikyti šių tarnybų paslaugas ir darbo metodus taip, kad jie būtų geriau prieinami, taip pat toliau gerinti jų teikiamas paslaugas visiems bedarbiams. Valstybinės įdarbinimo tarnybos turėtų bendradarbiauti su švietimo įstaigomis, užmegzti tiesioginius ryšius su jaunimu ir pasiūlyti jiems darbo arba tolesnio profesinio mokymosi galimybes, taikydamos iniciatyvumu pagrįstą specialaus kuravimo metodą likus dar gerokai laiko iki mokyklos baigimo. EESRK ragina Europos Komisiją apsvarstyti šį aspektą savo paramos Europos valstybinėms įdarbinimo tarnyboms strategijoje. O EURES paslaugas reikėtų geriau pritaikyti prie jaunų žmonių poreikių ir daug aktyviau apie jas informuoti jaunąją kartą.

| 3.10 | EESRK taip pat rekomenduoja valstybėms narėms labiau remti jaunimo garantijų programose pageidaujančias dalyvauti įmones, kooperatyvus ir trečiojo sektoriaus organizacijas ir glaudžiai bendradarbiauti su valstybinėmis įdarbinimo tarnybomis. Kad programa sėkmingai veiktų ir būtų suteikta tinkama bei veiksminga pagalba į jaunimą pasirengusioms investuoti įmonėms, svarbu nustatyti atitinkamus mechanizmus, pavyzdžiui, mokesčių paskatas, subsidijas fiksuotoms įdarbinimo sąnaudoms padengti ir galimybę gauti finansavimą įmonėje teikiamam profesiniam mokymui. Jų taikymas turėtų būti susietas su kokybės sistemų ir (arba) gairių įgyvendinimu ir stebėsenos mechanizmų nustatymu. EESRK mano, kad būtina remti visų stažuočių kokybės sistemose dalyvaujančių veikėjų gebėjimų ugdymą. |
| --- | --- |

3.10

EESRK taip pat rekomenduoja valstybėms narėms labiau remti jaunimo garantijų programose pageidaujančias dalyvauti įmones, kooperatyvus ir trečiojo sektoriaus organizacijas ir glaudžiai bendradarbiauti su valstybinėmis įdarbinimo tarnybomis. Kad programa sėkmingai veiktų ir būtų suteikta tinkama bei veiksminga pagalba į jaunimą pasirengusioms investuoti įmonėms, svarbu nustatyti atitinkamus mechanizmus, pavyzdžiui, mokesčių paskatas, subsidijas fiksuotoms įdarbinimo sąnaudoms padengti ir galimybę gauti finansavimą įmonėje teikiamam profesiniam mokymui. Jų taikymas turėtų būti susietas su kokybės sistemų ir (arba) gairių įgyvendinimu ir stebėsenos mechanizmų nustatymu. EESRK mano, kad būtina remti visų stažuočių kokybės sistemose dalyvaujančių veikėjų gebėjimų ugdymą.

| 3.11 | EESRK mano, kad šios programos kūrimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procese labai svarbų vaidmenį turi atlikti socialiniai partneriai. Tinkamas socialinis dialogas yra iš esmės svarbus, kad jauniems žmonėms būtų galima pasiūlyti jaunimo garantijų programas, atitinkančias aukštus kokybės standartus, keliamus tiek įmonėms, tiek ir jaunuoliams. Socialinius partnerius taip pat svarbu įtraukti į įgyvendinamų jaunimo garantijų ir pagal kitas programas siūlomų darbo ar stažuočių vietų stebėsenos procesą. |
| --- | --- |

3.11

EESRK mano, kad šios programos kūrimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procese labai svarbų vaidmenį turi atlikti socialiniai partneriai. Tinkamas socialinis dialogas yra iš esmės svarbus, kad jauniems žmonėms būtų galima pasiūlyti jaunimo garantijų programas, atitinkančias aukštus kokybės standartus, keliamus tiek įmonėms, tiek ir jaunuoliams. Socialinius partnerius taip pat svarbu įtraukti į įgyvendinamų jaunimo garantijų ir pagal kitas programas siūlomų darbo ar stažuočių vietų stebėsenos procesą.

| 3.12 | Kitas reikšmingas vaidmuo tenka trečiojo sektoriaus organizacijoms, ypač jaunimo organizacijoms ir jam atstovaujančioms platformoms, kurios yra svarbūs jaunų žmonių dalyvavimo kanalai, sudarantys jiems sąlygas ugdyti savo gebėjimus, užmegzti tinkamus darbo santykius ir formuoti profesinę elgseną; todėl šias organizacijas taip pat reikia įtraukti į programų kūrimo ir įgyvendinimo procesą. Jame galėtų dalyvauti ir įvairios socialinės įmonės bei kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai. Komitetas taip pat atkreipia dėmesį į gerosios suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo praktikos pavyzdžius Austrijoje (8), Švedijoje ir Suomijoje (9). |
| --- | --- |

3.12

Kitas reikšmingas vaidmuo tenka trečiojo sektoriaus organizacijoms, ypač jaunimo organizacijoms ir jam atstovaujančioms platformoms, kurios yra svarbūs jaunų žmonių dalyvavimo kanalai, sudarantys jiems sąlygas ugdyti savo gebėjimus, užmegzti tinkamus darbo santykius ir formuoti profesinę elgseną; todėl šias organizacijas taip pat reikia įtraukti į programų kūrimo ir įgyvendinimo procesą. Jame galėtų dalyvauti ir įvairios socialinės įmonės bei kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai. Komitetas taip pat atkreipia dėmesį į gerosios suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo praktikos pavyzdžius Austrijoje (8), Švedijoje ir Suomijoje (9).

| 3.13 | Kitas prioritetas turėtų būti sudaryti daugiau galimybių programoje dalyvauti jaunimo organizacijoms ir trečiojo sektoriaus organizacijoms. Dalyvaudamos programoje šios organizacijos galėtų skelbti darbo vietų konkursus siekdamos pagerinti padėtį vietos bendruomenėje ir tokiu būdu būti naudingos ir jaunimui, ir visuomenei. |
| --- | --- |

3.13

Kitas prioritetas turėtų būti sudaryti daugiau galimybių programoje dalyvauti jaunimo organizacijoms ir trečiojo sektoriaus organizacijoms. Dalyvaudamos programoje šios organizacijos galėtų skelbti darbo vietų konkursus siekdamos pagerinti padėtį vietos bendruomenėje ir tokiu būdu būti naudingos ir jaunimui, ir visuomenei.

| 3.14 | EESRK laikosi nuomonės, kad labai svarbu pasiūlymui skirti pakankamai lėšų, kad būtų galima paremti valstybes nares ir regionus, pageidaujančius sukurti plataus užmojo jaunimo garantijų programas ir gamybinės praktikos aljansus. Šiuo atveju EESRK rekomenduotų ES lėšas skirti toms programoms, kurios atitinka ES iniciatyvoje ir valstybių narių nustatytus būtiniausius kokybės standartus. |
| --- | --- |

3.14

EESRK laikosi nuomonės, kad labai svarbu pasiūlymui skirti pakankamai lėšų, kad būtų galima paremti valstybes nares ir regionus, pageidaujančius sukurti plataus užmojo jaunimo garantijų programas ir gamybinės praktikos aljansus. Šiuo atveju EESRK rekomenduotų ES lėšas skirti toms programoms, kurios atitinka ES iniciatyvoje ir valstybių narių nustatytus būtiniausius kokybės standartus.

| 3.15 | Todėl EESRK pritaria minčiai valstybėse narėse kurti jaunimo garantijų programas, kurios būtų finansuojamos remiantis specialia Jaunimo užimtumo iniciatyva pagal daugiametę finansinę programą, numatant bent 6 mlrd. eurų, iš kurių pusė sumos bus paimta iš Europos socialinio fondo. EESRK teigiamai vertina tokį programų biudžeto sukūrimo faktą, tačiau, atsižvelgdamas į tai, kad jo lėšos bus skiriamos tik regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis yra didesnis negu 25 proc., pabrėžia, kad kitiems regionams turėtų būti suteikta galimybė gauti finansinę paramą pagal standartines Europos socialinio fondo procedūras. Šie pinigai bus pagrindinis šaltinis, papildantis būtinas investicijas iš nacionalinio biudžeto. |
| --- | --- |

3.15

Todėl EESRK pritaria minčiai valstybėse narėse kurti jaunimo garantijų programas, kurios būtų finansuojamos remiantis specialia Jaunimo užimtumo iniciatyva pagal daugiametę finansinę programą, numatant bent 6 mlrd. eurų, iš kurių pusė sumos bus paimta iš Europos socialinio fondo. EESRK teigiamai vertina tokį programų biudžeto sukūrimo faktą, tačiau, atsižvelgdamas į tai, kad jo lėšos bus skiriamos tik regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis yra didesnis negu 25 proc., pabrėžia, kad kitiems regionams turėtų būti suteikta galimybė gauti finansinę paramą pagal standartines Europos socialinio fondo procedūras. Šie pinigai bus pagrindinis šaltinis, papildantis būtinas investicijas iš nacionalinio biudžeto.

| 3.16 | Siekiant išmokyti jaunimą įgūdžių, kurie jiems bus būtini būsimame profesiniame gyvenime, EESRK primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nustatytos priemonės jaunimo užimtumui skatinti, ypač tos, kurios visiškai ar iš dalies finansuojamos ES lėšomis, būtų veiksmingesnės ir nuolatinės, kad vėliau, pasibaigus skyrimui į nemokamą ar laikiną darbo (praktikos) vietą, jaunų žmonių nereikėtų remti. |
| --- | --- |

3.16

Siekiant išmokyti jaunimą įgūdžių, kurie jiems bus būtini būsimame profesiniame gyvenime, EESRK primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nustatytos priemonės jaunimo užimtumui skatinti, ypač tos, kurios visiškai ar iš dalies finansuojamos ES lėšomis, būtų veiksmingesnės ir nuolatinės, kad vėliau, pasibaigus skyrimui į nemokamą ar laikiną darbo (praktikos) vietą, jaunų žmonių nereikėtų remti.

| 3.17 | Kadangi jaunimo garantijų įgyvendinimas bus veiksmingas tik tuo atveju, jeigu jis bus įtrauktas į ES ir nacionalines augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo strategijas, EESRK dar kartą kartoja ne kartą išsakytą prašymą apibrėžti naujus jaunimo nedarbo mažinimo tikslus (10). Tai turėtų būti vienas svarbiausių su strategija „Europa 2020“ susijusiose nacionalinėse reformų programose numatytų aspektų. |
| --- | --- |

3.17

Kadangi jaunimo garantijų įgyvendinimas bus veiksmingas tik tuo atveju, jeigu jis bus įtrauktas į ES ir nacionalines augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo strategijas, EESRK dar kartą kartoja ne kartą išsakytą prašymą apibrėžti naujus jaunimo nedarbo mažinimo tikslus (10). Tai turėtų būti vienas svarbiausių su strategija „Europa 2020“ susijusiose nacionalinėse reformų programose numatytų aspektų.

4.   Konkrečios pastabos dėl Komisijos pasiūlymų

4.1   Jaunimo garantijos

| 4.1.1 | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos pasiūlyme dėl Tarybos rekomendacijos dėl jaunimo garantijų kūrimo yra daug svarbių elementų, įskaitant aiškią sąvokos „jaunimo garantijos“ apibrėžtį – galimybė „gauti geros kokybės darbo pasiūlymų, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius po mokyklos baigimo ar darbo netekimo“. Tačiau, Komiteto nuomone, imtis intervencinių priemonių po keturių mėnesių per vėlu. „Jaunimo garantijos“ turėtų būti taikomos kuo anksčiau, geriausia – iškart užsiregistravus darbo biržoje. |
| --- | --- |

4.1.1

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos pasiūlyme dėl Tarybos rekomendacijos dėl jaunimo garantijų kūrimo yra daug svarbių elementų, įskaitant aiškią sąvokos „jaunimo garantijos“ apibrėžtį – galimybė „gauti geros kokybės darbo pasiūlymų, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius po mokyklos baigimo ar darbo netekimo“. Tačiau, Komiteto nuomone, imtis intervencinių priemonių po keturių mėnesių per vėlu. „Jaunimo garantijos“ turėtų būti taikomos kuo anksčiau, geriausia – iškart užsiregistravus darbo biržoje.

| 4.1.2 | Svarbu pripažinti investicijų į jaunimo garantijas ekonominį efektyvumą, nes, „Eurofound“ duomenimis (11), šiuo metu dėl niekur nedirbančių, nesimokančių ir praktikos neatliekančių jaunų žmonių visoje Europoje kasmet prarandama 1,2 proc. BVP arba 153 mlrd. EUR (skaičiuojant perteklines socialinės apsaugos perlaidas, prarastas pajamas ir nesumokėtus mokesčius). Be to, investuodami, kad pašalintume šiuos nuostolius, turime siekti didesnės partnerystės, gerinti susijusių paslaugų kokybę ir daugiau galių suteikti švietimo įstaigoms. |
| --- | --- |

4.1.2

Svarbu pripažinti investicijų į jaunimo garantijas ekonominį efektyvumą, nes, „Eurofound“ duomenimis (11), šiuo metu dėl niekur nedirbančių, nesimokančių ir praktikos neatliekančių jaunų žmonių visoje Europoje kasmet prarandama 1,2 proc. BVP arba 153 mlrd. EUR (skaičiuojant perteklines socialinės apsaugos perlaidas, prarastas pajamas ir nesumokėtus mokesčius). Be to, investuodami, kad pašalintume šiuos nuostolius, turime siekti didesnės partnerystės, gerinti susijusių paslaugų kokybę ir daugiau galių suteikti švietimo įstaigoms.

| 4.1.3 | EESRK pabrėžia, kad reikia tinkamai įteisinti neformalųjį švietimą, kad padidėtų darbo rinkai reikalingų įgūdžių vertė. |
| --- | --- |

4.1.3

EESRK pabrėžia, kad reikia tinkamai įteisinti neformalųjį švietimą, kad padidėtų darbo rinkai reikalingų įgūdžių vertė.

| 4.1.4 | EESRK atkreipia dėmesį į naują niekur nedirbančių, nesimokančių ir praktikos neatliekančių asmenų tipą ir į būtinybę sutelkti dėmesį į kategorijas, kurioms ligi šiol atskirtis negrėsė, pavyzdžiui, aukštųjų mokyklų absolventus ir jaunuolius, kurie jau turi tam tikros profesinės ir praktinio darbo patirties, bet kuriems nepavyksta gauti nuolatinės darbo vietos. |
| --- | --- |

4.1.4

EESRK atkreipia dėmesį į naują niekur nedirbančių, nesimokančių ir praktikos neatliekančių asmenų tipą ir į būtinybę sutelkti dėmesį į kategorijas, kurioms ligi šiol atskirtis negrėsė, pavyzdžiui, aukštųjų mokyklų absolventus ir jaunuolius, kurie jau turi tam tikros profesinės ir praktinio darbo patirties, bet kuriems nepavyksta gauti nuolatinės darbo vietos.

| 4.1.5 | Vis daugiau kvalifikuotų ir įgūdžių turinčių jaunų žmonių priversti dirbti negalėdami realizuoti savo potencialo, jausdami, kad „švaisto“ savo protines galimybes, – šią problemą reikia spręsti, nes dėl jos jaunimas ne tik dirba savo išsilavinimo ir profesijos neatitinkantį darbą, bet ir patiria neigiamų socialinių bei psichologinių pasekmių. Šio reiškinio mastą galėtų sumažinti geresnė ir tinkamesnė asmeninių įgūdžių ir darbo rinkos poreikių atitiktis. |
| --- | --- |

4.1.5

Vis daugiau kvalifikuotų ir įgūdžių turinčių jaunų žmonių priversti dirbti negalėdami realizuoti savo potencialo, jausdami, kad „švaisto“ savo protines galimybes, – šią problemą reikia spręsti, nes dėl jos jaunimas ne tik dirba savo išsilavinimo ir profesijos neatitinkantį darbą, bet ir patiria neigiamų socialinių bei psichologinių pasekmių. Šio reiškinio mastą galėtų sumažinti geresnė ir tinkamesnė asmeninių įgūdžių ir darbo rinkos poreikių atitiktis.

4.2   Stažuočių kokybės sistema

| 4.2.1 | EESRK pripažįsta, kad kokybiškos stažuotės atlieka teigiamą vaidmenį sudarydamos jauniems žmonėms galimybę patekti į darbo rinką ir padėdamos įmonėms rasti potencialių kvalifikuotų darbuotojų. Stažuotės patirtis gali leisti jaunuoliams įgyti reikiamų įgūdžių, atitinkančių jų poreikius ir anksčiau įgytus gebėjimus, ir kartu gauti tinkamą užmokestį, socialinę apsaugą ir galimybę pasinaudoti kitais švietimo metodais pagal mokymosi visą gyvenimą programą. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į už švietimo sistemos ribų vykstančias stažuotes, ypač po studijų baigimo; tokios stažuotės turėtų būti laikomos mokomąja praktika darbo vietoje ir todėl jos turi būti apsaugotos tarptautiniu mastu pripažintomis darbo normomis. |
| --- | --- |

4.2.1

EESRK pripažįsta, kad kokybiškos stažuotės atlieka teigiamą vaidmenį sudarydamos jauniems žmonėms galimybę patekti į darbo rinką ir padėdamos įmonėms rasti potencialių kvalifikuotų darbuotojų. Stažuotės patirtis gali leisti jaunuoliams įgyti reikiamų įgūdžių, atitinkančių jų poreikius ir anksčiau įgytus gebėjimus, ir kartu gauti tinkamą užmokestį, socialinę apsaugą ir galimybę pasinaudoti kitais švietimo metodais pagal mokymosi visą gyvenimą programą. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į už švietimo sistemos ribų vykstančias stažuotes, ypač po studijų baigimo; tokios stažuotės turėtų būti laikomos mokomąja praktika darbo vietoje ir todėl jos turi būti apsaugotos tarptautiniu mastu pripažintomis darbo normomis.

| 4.2.2 | EESRK pabrėžia, kad svarbu nustatyti aukštus gamybinės, mokomosios praktikos darbo vietoje ir stažuočių kokybės standartus. Šioje srityje EESRK kartoja, kad jis yra įsipareigojęs „atidžiai stebėti ir remti visas stažuočių ir mokomosios praktikos kokybės gerinimo iniciatyvas, tokias kaip Europos stažuočių ir pameistrystės chartija, kurią pasiūlė Europos jaunimo forumas, siekdamas stiprinti pilietinį dialogą dėl tinkamų taisyklių šioje srityje nustatymo“ (12). |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK pabrėžia, kad svarbu nustatyti aukštus gamybinės, mokomosios praktikos darbo vietoje ir stažuočių kokybės standartus. Šioje srityje EESRK kartoja, kad jis yra įsipareigojęs „atidžiai stebėti ir remti visas stažuočių ir mokomosios praktikos kokybės gerinimo iniciatyvas, tokias kaip Europos stažuočių ir pameistrystės chartija, kurią pasiūlė Europos jaunimo forumas, siekdamas stiprinti pilietinį dialogą dėl tinkamų taisyklių šioje srityje nustatymo“ (12).

| 4.2.3 | EESRK yra įsitikinęs, kad stažuočių kokybės didinimas yra prioritetas, todėl mano, jog Europos Komisijos iniciatyva dėl Europos stažuočių kokybės sistemos yra teisinga linkme daroma pažanga. Tuo pačiu metu EESRK primygtinai ragina visas institucijas, valstybes nares ir dalyvaujančius socialinius partnerius kuo veiksmingiau panaudoti dabartinių konsultacijų rezultatus, atsižvelgiant į socialinių partnerių, nevyriausybinių organizacijų, visuomenės narių ir kai kurių švietimo įstaigų išreikštą pritarimą. ES institucijos turi veikti greitai, sukurti stažuočių kokybės sistemą ir užtikrinti tolesnį tiesioginį jaunimo ir jo organizacijų dalyvavimą šiame procese kartu su socialiniais partneriais. Šiuo atveju Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartijoje (13) siūlomi būtiniausi kokybės standartai, kad Europos šalyse būtų sumažinti skirtumai mokymosi procesų, teikiamų orientavimo ir konsultavimo paslaugų, socialinių ir darbo teisių, įgūdžių pripažinimo, teisinių sutarčių nuostatų, išlaidų kompensavimo ir darbo užmokesčio, įvertinimo ir stebėsenos ir pan. srityse. |
| --- | --- |

4.2.3

EESRK yra įsitikinęs, kad stažuočių kokybės didinimas yra prioritetas, todėl mano, jog Europos Komisijos iniciatyva dėl Europos stažuočių kokybės sistemos yra teisinga linkme daroma pažanga. Tuo pačiu metu EESRK primygtinai ragina visas institucijas, valstybes nares ir dalyvaujančius socialinius partnerius kuo veiksmingiau panaudoti dabartinių konsultacijų rezultatus, atsižvelgiant į socialinių partnerių, nevyriausybinių organizacijų, visuomenės narių ir kai kurių švietimo įstaigų išreikštą pritarimą. ES institucijos turi veikti greitai, sukurti stažuočių kokybės sistemą ir užtikrinti tolesnį tiesioginį jaunimo ir jo organizacijų dalyvavimą šiame procese kartu su socialiniais partneriais. Šiuo atveju Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartijoje (13) siūlomi būtiniausi kokybės standartai, kad Europos šalyse būtų sumažinti skirtumai mokymosi procesų, teikiamų orientavimo ir konsultavimo paslaugų, socialinių ir darbo teisių, įgūdžių pripažinimo, teisinių sutarčių nuostatų, išlaidų kompensavimo ir darbo užmokesčio, įvertinimo ir stebėsenos ir pan. srityse.

| 4.2.4 | EESRK manymu, taip pat labai svarbu, kad tokia sistema remtų įmones, siūlančias kokybiškas stažuotes jaunimui. Todėl šią sistemą reikia įgyvendinti ir nacionaliniu lygmeniu, taikant į šį tikslą orientuotas priemones. |
| --- | --- |

4.2.4

EESRK manymu, taip pat labai svarbu, kad tokia sistema remtų įmones, siūlančias kokybiškas stažuotes jaunimui. Todėl šią sistemą reikia įgyvendinti ir nacionaliniu lygmeniu, taikant į šį tikslą orientuotas priemones.

4.3   Europos gamybinės praktikos aljansas

| 4.3.1 | EESRK yra įsitikinęs Europos gamybinės praktikos aljanso naudingumu, nes glaudus švietimo įstaigų, įmonių ir socialinių partnerių, taip pat politikos kūrėjų, specialistų ir jaunimo atstovų, bendradarbiavimas yra esminė sąlyga profesinio švietimo ir mokymo sėkmei užtikrinti. Tai įrodo dvilypių (pakaitinio) mokymo sistemų sėkmė kai kuriose valstybėse narėse. Aljanso plėtra turėtų skatinti dalijimąsi žiniomis bei idėjomis ir galiausiai padėti valstybėse narėse didinti siūlomų gamybinės praktikos vietų skaičių ir kokybę, taip pat paskatinti jaunuolius dalyvauti tokiose programose. |
| --- | --- |

4.3.1

EESRK yra įsitikinęs Europos gamybinės praktikos aljanso naudingumu, nes glaudus švietimo įstaigų, įmonių ir socialinių partnerių, taip pat politikos kūrėjų, specialistų ir jaunimo atstovų, bendradarbiavimas yra esminė sąlyga profesinio švietimo ir mokymo sėkmei užtikrinti. Tai įrodo dvilypių (pakaitinio) mokymo sistemų sėkmė kai kuriose valstybėse narėse. Aljanso plėtra turėtų skatinti dalijimąsi žiniomis bei idėjomis ir galiausiai padėti valstybėse narėse didinti siūlomų gamybinės praktikos vietų skaičių ir kokybę, taip pat paskatinti jaunuolius dalyvauti tokiose programose.

| 4.3.2 | Aljansas taip pat turėtų remti Europos ir nacionalines kampanijas, kuriomis siekiama keisti požiūrį į profesinį mokymą, be kita ko atsižvelgiant į Kopenhagos procesą, ir kartu su atitinkamais šios srities europiniais ir nacionaliniais suinteresuotaisiais subjektais organizuoti reguliarius diskusijų forumus dėl Europos gamybinės praktikos strategijos stebėsenos. |
| --- | --- |

4.3.2

Aljansas taip pat turėtų remti Europos ir nacionalines kampanijas, kuriomis siekiama keisti požiūrį į profesinį mokymą, be kita ko atsižvelgiant į Kopenhagos procesą, ir kartu su atitinkamais šios srities europiniais ir nacionaliniais suinteresuotaisiais subjektais organizuoti reguliarius diskusijų forumus dėl Europos gamybinės praktikos strategijos stebėsenos.

| 4.3.3 | Skatinamosiomis priemonėmis taip pat reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinės mokomosios praktikos finansavimui, kad įmonės ir socialiniai partneriai galėtų dalyvauti dvilypės (pakaitinio mokymosi) sistemos kūrimo procese. Daugiau pasiūlymų galima rasti leidinyje „Galimybių sudarymas jaunimui: kaip pagerinti gamybinės praktikos kokybę ir įvaizdį“ (Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships) (BusinessEurope, 2012 m.) (14) arba Ispanijos ir Vokietijos profesinių sąjungų susitarime dėl gamybinės praktikos kokybės standartų. |
| --- | --- |

4.3.3

Skatinamosiomis priemonėmis taip pat reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinės mokomosios praktikos finansavimui, kad įmonės ir socialiniai partneriai galėtų dalyvauti dvilypės (pakaitinio mokymosi) sistemos kūrimo procese. Daugiau pasiūlymų galima rasti leidinyje „Galimybių sudarymas jaunimui: kaip pagerinti gamybinės praktikos kokybę ir įvaizdį“ (Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships) (BusinessEurope, 2012 m.) (14) arba Ispanijos ir Vokietijos profesinių sąjungų susitarime dėl gamybinės praktikos kokybės standartų.

4.4   Jaunimo judumas

| 4.4.1 | EESRK mano, kad, norėdamos paskatinti jaunų darbuotojų judumą, valstybės narės turi siekti tolesnės pažangos abipusio kvalifikacijų ir įgūdžių pripažinimo srityje ir labiau suderinti nacionalines socialinės apsaugos sistemas, ypač pensijų sistemas, taip pat daugiau investuoti į kalbų mokymąsi, nes reikia įveikti ir kalbos barjerą. Komisija turėtų toliau stiprinti socialinės apsaugos sistemos koordinavimą siekdama užtikrinti, kad nebūtų „prarasta“ nė vieno mėnesio socialinio draudimo įmoka dėl to, kad buvo dirbama kitoje ES šalyje. |
| --- | --- |

4.4.1

EESRK mano, kad, norėdamos paskatinti jaunų darbuotojų judumą, valstybės narės turi siekti tolesnės pažangos abipusio kvalifikacijų ir įgūdžių pripažinimo srityje ir labiau suderinti nacionalines socialinės apsaugos sistemas, ypač pensijų sistemas, taip pat daugiau investuoti į kalbų mokymąsi, nes reikia įveikti ir kalbos barjerą. Komisija turėtų toliau stiprinti socialinės apsaugos sistemos koordinavimą siekdama užtikrinti, kad nebūtų „prarasta“ nė vieno mėnesio socialinio draudimo įmoka dėl to, kad buvo dirbama kitoje ES šalyje.

| 4.4.2 | EESRK pabrėžia, kad naudingos yra ES judumo programos, tokios kaip „Erasmus“ ir „Veiklus jaunimas“, skatinančios jaunimo judumą ir padedančios jam ugdyti įgūdžius, kompetencijas ir charakterį per savanorišką veiklą ir kitas pilietines iniciatyvas. EESRK prašo naujojoje daugiametėje finansinėje programoje numatyti tinkamą finansavimą būsimai programai „Erasmus visiems“ / „TAIP Europai“ – šiandien, palyginti su pradiniu pasiūlymu, jai stinga 1 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

4.4.2

EESRK pabrėžia, kad naudingos yra ES judumo programos, tokios kaip „Erasmus“ ir „Veiklus jaunimas“, skatinančios jaunimo judumą ir padedančios jam ugdyti įgūdžius, kompetencijas ir charakterį per savanorišką veiklą ir kitas pilietines iniciatyvas. EESRK prašo naujojoje daugiametėje finansinėje programoje numatyti tinkamą finansavimą būsimai programai „Erasmus visiems“ / „TAIP Europai“ – šiandien, palyginti su pradiniu pasiūlymu, jai stinga 1 mlrd. EUR.

| 4.4.3 | EESRK pritaria tolesniems iniciatyvos „Tavo pirmasis EURES darbas“ patobulinimams ir investicijoms į ją. Konkrečiai, EESRK ragina Europos Komisiją taip patobulinti EURES, kad padidėtų šios sistemos prestižas ir jaunimo galimybės naudotis jos paslaugomis, taip pat kad prieiga prie jos būtų patogesnė vartotojui. Jaunus žmones reikia aktyviai skatinti dalyvauti siekiant įveikti kliūtis, kylančias dėl kultūrinių skirtumų ir kalbos barjero, šalinti jų organizacinių įgūdžių stygių ir nežinomybės baimę. Tai galėtų būti daroma gerinant profesinių ir asmeninių konsultacijų sistemą, kuri padėtų studentams, stažuotojams (ir apskritai jauniems žmonėms) geriau suprasti savo norus, gebėjimus ir įsidarbinimo galimybes. Tai taip pat apima konsultacijas darbo teisės ir socialinės bei politinės aplinkos klausimais bei konsultacijas dėl darbdavių ir darbuotojų teisių ir pareigų. |
| --- | --- |

4.4.3

EESRK pritaria tolesniems iniciatyvos „Tavo pirmasis EURES darbas“ patobulinimams ir investicijoms į ją. Konkrečiai, EESRK ragina Europos Komisiją taip patobulinti EURES, kad padidėtų šios sistemos prestižas ir jaunimo galimybės naudotis jos paslaugomis, taip pat kad prieiga prie jos būtų patogesnė vartotojui. Jaunus žmones reikia aktyviai skatinti dalyvauti siekiant įveikti kliūtis, kylančias dėl kultūrinių skirtumų ir kalbos barjero, šalinti jų organizacinių įgūdžių stygių ir nežinomybės baimę. Tai galėtų būti daroma gerinant profesinių ir asmeninių konsultacijų sistemą, kuri padėtų studentams, stažuotojams (ir apskritai jauniems žmonėms) geriau suprasti savo norus, gebėjimus ir įsidarbinimo galimybes. Tai taip pat apima konsultacijas darbo teisės ir socialinės bei politinės aplinkos klausimais bei konsultacijas dėl darbdavių ir darbuotojų teisių ir pareigų.

| 4.4.4 | EESRK pritaria Europos Parlamento iniciatyvai atnaujinti direktyvą dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo. Dabartinė direktyva paseno, nes daugelis profesijų sparčiai keičiasi. Be to, modernizuojant direktyvą būtų įdiegta elektroninė kortelė, kurioje būtų išsamiai nurodytos asmens profesinės kvalifikacijos ir patirtis. Taip specialistams būtų lengviau rasti darbą ir užsitikrinti kvalifikacijų pripažinimą kitoje valstybėje narėje, o Europos Sąjungoje būtų suderinta mokomoji praktika, gebėjimai ir praktinė veikla. Tai taip pat paskatintų judėti ir dalytis patirtimi. |
| --- | --- |

4.4.4

EESRK pritaria Europos Parlamento iniciatyvai atnaujinti direktyvą dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo. Dabartinė direktyva paseno, nes daugelis profesijų sparčiai keičiasi. Be to, modernizuojant direktyvą būtų įdiegta elektroninė kortelė, kurioje būtų išsamiai nurodytos asmens profesinės kvalifikacijos ir patirtis. Taip specialistams būtų lengviau rasti darbą ir užsitikrinti kvalifikacijų pripažinimą kitoje valstybėje narėje, o Europos Sąjungoje būtų suderinta mokomoji praktika, gebėjimai ir praktinė veikla. Tai taip pat paskatintų judėti ir dalytis patirtimi.

2013 m. kovo 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos (OL C 133, 09.05.2013).

1

(2)  http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm.

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf.

3

(4)  Konferencija „Ekonomikos krizė, švietimas ir darbo rinka“ – 2012 m. sausio 24 d. Briuselis; Konferencija “Iš mokyklos į darbo rinką“, kurią organizavo Darbo rinkos observatorija – 2012 m. vasario 4 d. Roskilde (Danija); Konferencija „Kokybiškos darbo vietos jaunimui. Ar tikrai per daug prašome?“, kurią organizavo Darbo rinkos observatorija kartu su Europos jaunimo forumu – 2012 m. balandžio 20 d.; III grupės konferencija „Jaunimo švietimas ir užimtumas įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ – 2012 m. birželio 8 d. Sofija, I grupės konferencija „Jaunimo ateitis Europoje. Europos jaunimas: prarasta karta ar karta, turinti vilties?“ – 2012 m. rugpjūčio 29–30 d., Versalis.

4

(5)  SOC/395 – „Judus jaunimas“, OL C 132, 2011 5 3, p. 55–62; SOC/410 – „Ekonomikos krizė, švietimas ir darbo rinka“, OL C 318, 2011 3 6, p. 50–55; SOC/421 – „Jaunimo užimtumas, profesinės kvalifikacijos ir judumas“, OL C 68, 2012 3 6, p. 11–14; SOC/429 – „Aukštojo mokslo modernizavimas“, OL C 181, 2012 6 21, p. 143–149; SOC/431 – „ES politika ir savanoriška veikla“, OL C 181, 2012 6 21, p. 150–153; SOC/409 – „Profesinio mokymo po vidurinės mokyklos patrauklumo didinimas“, OL C 68, 2012 3 6, p. 1–10; SOC/438 – „Erasmus visiems“, OL C 181, 2012 6 21, p. 154–159; SOC/450 – „Jaunimo galimybių iniciatyva“, OL C 299, 2012 10 4, p. 97–102; – „Ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas“, OL C 11, 15.01.2013, p. 65.

5

(6)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

6

(7)  Tarptautinės darbo organizacijos Tarptautinio darbo studijų instituto tyrimas „Euro zonos darbo vietų krizė – tendencijos ir politinis atsakas“ (angl. "EuroZone job crisis: trends and policy responses“).

7

(8)  http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

8

(9)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

9

(10)  OL C 143, 22.5.2012, p. 94–101 ir EESRK nuomonė dėl užimtumo politikos gairių (OL C 133, 09.05.2013).

10

(11)  Niekur nedirbantys, nesimokantys ir praktikos neatliekantys jaunuoliai: savybės, sąnaudos ir politiniai sprendimai Europoje" (angl. NEETs – Young people not in employment, education, or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe) (2012 m.).

11

(12)  OL C 299, 2012 10 4, p. 97–102.

12

(13)  http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

13

(14)  http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.

14

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/73

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo Sąjungoje

(COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD))

2013/C 161/14

Vienintelis pranešėjas Lutz RIBBE

Europos Parlamentas, 2012 m. lapkričio 19 d., ir Taryba, 2012 m. lapkričio 5 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant Sąjungoje, pasidalijimo

COM(2012) 576 final – 2012/0278(COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 5 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 82 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina pateiktą reglamento tekstą. Viena vertus, Komitetas mano, jog veiksmingas vadinamojo Nagojos protokolo įgyvendinimas padeda siekti kai kurių Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) tikslų ir atveria plačias galimybes plėtoti bioekonomiką ES. Kadangi tokia ekonomika dažnai būna priklausoma nuo genetinių išteklių importo, Europa yra akivaizdžiai suinteresuota gerinti galimybes naudotis tokiais ištekliais. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina pateiktą reglamento tekstą. Viena vertus, Komitetas mano, jog veiksmingas vadinamojo Nagojos protokolo įgyvendinimas padeda siekti kai kurių Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) tikslų ir atveria plačias galimybes plėtoti bioekonomiką ES. Kadangi tokia ekonomika dažnai būna priklausoma nuo genetinių išteklių importo, Europa yra akivaizdžiai suinteresuota gerinti galimybes naudotis tokiais ištekliais.

| 1.2 | Kita vertus, Nagojos protokolas buvo pasirašytas ne tik siekiant skatinti biotechnologijomis grindžiamus mokslinius tyrimus ir produktų kūrimą, bet ir siekiant sąžiningai pasidalyti genetinių išteklių naudojimo ir pardavimo naudą. Todėl šiuos genetinius išteklius ir tradicines jų naudojimo žinias teikiančios šalys (čiabuvių tautos), turi gauti naudą iš pardavimo, o pačios pardavimo įmonės neturi būti kaltinamos biopiratavimu. |
| --- | --- |

1.2

Kita vertus, Nagojos protokolas buvo pasirašytas ne tik siekiant skatinti biotechnologijomis grindžiamus mokslinius tyrimus ir produktų kūrimą, bet ir siekiant sąžiningai pasidalyti genetinių išteklių naudojimo ir pardavimo naudą. Todėl šiuos genetinius išteklius ir tradicines jų naudojimo žinias teikiančios šalys (čiabuvių tautos), turi gauti naudą iš pardavimo, o pačios pardavimo įmonės neturi būti kaltinamos biopiratavimu.

| 1.3 | EESRK pripažįsta, kad būtent šis naudos pasidalijimas, dėl kurio derėtasi ir sudarytas Nagojos protokolas, yra šio pasiūlymo dėl reglamento silpnoji vieta. Tokią padėtį reikėtų skubiai keisti ir panaikinti keletą interpretavimo galimybių. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pripažįsta, kad būtent šis naudos pasidalijimas, dėl kurio derėtasi ir sudarytas Nagojos protokolas, yra šio pasiūlymo dėl reglamento silpnoji vieta. Tokią padėtį reikėtų skubiai keisti ir panaikinti keletą interpretavimo galimybių.

| 1.4 | Galima būtų paminėti:






  — | naudos pasidalijimo taisykles (3.1–3.6 punktai), |
| --- | --- | --- |

1.4

Galima būtų paminėti:

—

naudos pasidalijimo taisykles (3.1–3.6 punktai),

| — | veiksmingos kontrolės, stebėsenos ir sankcijų sistemos sukūrimą (3.7–3.10 punktai), |
| --- | --- |

—

veiksmingos kontrolės, stebėsenos ir sankcijų sistemos sukūrimą (3.7–3.10 punktai),

| — | datą, nuo kurios turėtų įsigalioti naudos pasidalijimo taisyklės (4.1 punktas), |
| --- | --- |

—

datą, nuo kurios turėtų įsigalioti naudos pasidalijimo taisyklės (4.1 punktas),

| — | atsižvelgimą į biotechnologijas ir išvestinius darinius (4.2.1–4.2.2), taip pat į vadinamąsias „tradicines žinias“ dalijantis naudą (4.2.3–4.2.4 punktai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgimą į biotechnologijas ir išvestinius darinius (4.2.1–4.2.2), taip pat į vadinamąsias „tradicines žinias“ dalijantis naudą (4.2.3–4.2.4 punktai),

| — | pernelyg vėlyvą privalomo pranešimo apie naudojimą pateikimo terminą (4.3.1–4.3.5 punktai), |
| --- | --- |

—

pernelyg vėlyvą privalomo pranešimo apie naudojimą pateikimo terminą (4.3.1–4.3.5 punktai),

| — | klausimą, ar privaloma pranešti apie privačiai finansuojamus mokslinius tyrimus ir išvestinius produktus (4.3.5 punktas), |
| --- | --- |

—

klausimą, ar privaloma pranešti apie privačiai finansuojamus mokslinius tyrimus ir išvestinius produktus (4.3.5 punktas),

| — | trečiųjų šalių praneštų biopiratavimo atvejų traukimą baudžiamojon atsakomybėn (4.3.6 punktas), |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių praneštų biopiratavimo atvejų traukimą baudžiamojon atsakomybėn (4.3.6 punktas),

| — | sankcijų sistemos veiksmingumą (4.3.7 punktas). |
| --- | --- |

—

sankcijų sistemos veiksmingumą (4.3.7 punktas).

2.   Įžanga

| 2.1 | 1992 m. Rio de Žaneire įvykusioje Aplinkos ir vystymosi konferencijoje priimta Biologinės įvairovės konvencija (BĮK), kurią jau ratifikavo 193 JT narės (Dar neratifikavo tik JT narės Andora, Vatikanas, Pietų Sudanas ir JAV). |
| --- | --- |

2.1

1992 m. Rio de Žaneire įvykusioje Aplinkos ir vystymosi konferencijoje priimta Biologinės įvairovės konvencija (BĮK), kurią jau ratifikavo 193 JT narės (Dar neratifikavo tik JT narės Andora, Vatikanas, Pietų Sudanas ir JAV).

| 2.2 | BĮK siekiama trijų tikslų:






  1) | biologinės įvairovės apsaugos, |
| --- | --- | --- |

2.2

BĮK siekiama trijų tikslų:

1)

biologinės įvairovės apsaugos,

| 2) | tvaraus jos naudojimo ir |
| --- | --- |

2)

tvaraus jos naudojimo ir

| 3) | „sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos naudojant genetinius išteklius, pasidalijimo“. |
| --- | --- |

3)

„sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos naudojant genetinius išteklius, pasidalijimo“.

| 2.3 | Biologinės įvairovės konvencijos 15 straipsnio 1 dalyje pripažįstama, „valstybės turi suverenias teises į savo gamtos išteklius“. Pavienėms valstybėms suteikiami įgaliojimai spręsti dėl galimybių naudotis genetiniais ištekliais. |
| --- | --- |

2.3

Biologinės įvairovės konvencijos 15 straipsnio 1 dalyje pripažįstama, „valstybės turi suverenias teises į savo gamtos išteklius“. Pavienėms valstybėms suteikiami įgaliojimai spręsti dėl galimybių naudotis genetiniais ištekliais.

| 2.4 | 15 straipsnio 7 dalyje BĮK šalys įpareigojamos „imtis reikalingų teisinių, administracinių ar politikos priemonių, kad su genetinius išteklius teikiančia Šalimi būtų sąžiningai ir teisingai dalijamasi genetinių išteklių mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatais bei tuos išteklius naudojant komerciniais bei kitais tikslais gaunama nauda“. |
| --- | --- |

2.4

15 straipsnio 7 dalyje BĮK šalys įpareigojamos „imtis reikalingų teisinių, administracinių ar politikos priemonių, kad su genetinius išteklius teikiančia Šalimi būtų sąžiningai ir teisingai dalijamasi genetinių išteklių mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatais bei tuos išteklius naudojant komerciniais bei kitais tikslais gaunama nauda“.

| 2.5 | 8 straipsnio j dalyje BĮK šalys raginamos „pagal savo šalyje galiojančias teisės nuostatas“ gerbti tradicines čiabuvių ir vietos bendruomenių žinias, „svarbias biologinės įvairovės išsaugojimui ir tvariam naudojimui, ir skatina sąžiningai dalytis naudojant šias žinias, naujoves ir veiklos metodus gaunama nauda“. |
| --- | --- |

2.5

8 straipsnio j dalyje BĮK šalys raginamos „pagal savo šalyje galiojančias teisės nuostatas“ gerbti tradicines čiabuvių ir vietos bendruomenių žinias, „svarbias biologinės įvairovės išsaugojimui ir tvariam naudojimui, ir skatina sąžiningai dalytis naudojant šias žinias, naujoves ir veiklos metodus gaunama nauda“.

| 2.6 | Kadangi šis 1992 m. priimtas tarptautinės teisės įsipareigojimas dėl vadinamojo naudos pasidalijimo dar neįgyvendintas iki šiol, 2002 m. valstybių ir vyriausybių vadovai Johanesburge vykusiame Pasaulio aukščiausio lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi nusprendė, remdamiesi BĮK, derėtis dėl „tarptautinės tvarkos skatinti ir išlaikyti sąžiningą ir teisingą naudojant genetinius išteklius gaunamos naudos pasidalijimą“ (Įgyvendinimo plano 42 punktas (o)). |
| --- | --- |

2.6

Kadangi šis 1992 m. priimtas tarptautinės teisės įsipareigojimas dėl vadinamojo naudos pasidalijimo dar neįgyvendintas iki šiol, 2002 m. valstybių ir vyriausybių vadovai Johanesburge vykusiame Pasaulio aukščiausio lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi nusprendė, remdamiesi BĮK, derėtis dėl „tarptautinės tvarkos skatinti ir išlaikyti sąžiningą ir teisingą naudojant genetinius išteklius gaunamos naudos pasidalijimą“ (Įgyvendinimo plano 42 punktas (o)).

| 2.7 | 2004 m. BĮK šalys savo 7-ojoje BĮK šalių konferencijoje Kvala Lumpūre susitarė visas susijusias BĮV konvencijos dalis veiksmingai įgyvendinti pasirašant Susitarimą dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo (angl. Access to genetic resources and benefit-sharing (ABS)). |
| --- | --- |

2.7

2004 m. BĮK šalys savo 7-ojoje BĮK šalių konferencijoje Kvala Lumpūre susitarė visas susijusias BĮV konvencijos dalis veiksmingai įgyvendinti pasirašant Susitarimą dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo (angl. Access to genetic resources and benefit-sharing (ABS)).

| 2.8 | Šio darbo rezultatas po ilgiau nei šešerius metus trukusių derybų buvo pristatytas 2010 m. spalio mėn. 10-ojoje BĮK šalių konferencijoje Nagojoje (Japonija) ir pasirašytas „Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolas dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo“ (vadinamasis Nagojos protokolas). |
| --- | --- |

2.8

Šio darbo rezultatas po ilgiau nei šešerius metus trukusių derybų buvo pristatytas 2010 m. spalio mėn. 10-ojoje BĮK šalių konferencijoje Nagojoje (Japonija) ir pasirašytas „Biologinės įvairovės konvencijos Nagojos protokolas dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo“ (vadinamasis Nagojos protokolas).

| 2.9 | Visos BĮK šalys gali ratifikuoti Nagojos protokolą, 2013 m. vasario mėn. duomenimis tai jau padarė dvylika valstybių, 92 valstybės jį pasirašė iškart po priėmimo (Tarp jų Europos Komisija ir 24 ES valstybės narės iš 27 (išskyrus Latviją, Maltą ir Slovakiją)). |
| --- | --- |

2.9

Visos BĮK šalys gali ratifikuoti Nagojos protokolą, 2013 m. vasario mėn. duomenimis tai jau padarė dvylika valstybių, 92 valstybės jį pasirašė iškart po priėmimo (Tarp jų Europos Komisija ir 24 ES valstybės narės iš 27 (išskyrus Latviją, Maltą ir Slovakiją)).

| 2.10 | Nors besivystančios šalys jau 2002 m. Pasaulio aukščiausio lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi ragino priimti privalomą tarptautinės teisės protokolą, ES nusprendė tik prieš prasidedant paskutiniam derybų raundui sukurti galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo darbo grupę ir jai pavesti parengti protokolą, sudarytą iš “teisiškai privalomų ir neprivalomų nuostatų“ (2010 m. kovo 15 d. Aplinkos ministrų tarybos nutarimas). |
| --- | --- |

2.10

Nors besivystančios šalys jau 2002 m. Pasaulio aukščiausio lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi ragino priimti privalomą tarptautinės teisės protokolą, ES nusprendė tik prieš prasidedant paskutiniam derybų raundui sukurti galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo darbo grupę ir jai pavesti parengti protokolą, sudarytą iš “teisiškai privalomų ir neprivalomų nuostatų“ (2010 m. kovo 15 d. Aplinkos ministrų tarybos nutarimas).

| 2.11 | Komisijos pateiktas pasiūlymas dėl reglamento turėtų padėti įgyvendinti Nagojos protokolo tikslus. |
| --- | --- |

2.11

Komisijos pateiktas pasiūlymas dėl reglamento turėtų padėti įgyvendinti Nagojos protokolo tikslus.

| 2.12 | Be BĮK, kartu su pateiktu Komisijos dokumentu reikia paminėti ir Jungtinių Tautų priimtą Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių. Jos 31 straipsnio 1 dalyje nustatoma teisė „išlaikyti, kontroliuoti, saugoti ir toliau plėtoti“ čiabuvių tautų genetinius išteklius ir tradicines žinias, įskaitant šių žinių intelektinę nuosavybę. 2 dalyje valstybės narės raginamos imtis „veiksmingų priemonių pripažinti ir apsaugoti naudojimąsi šiomis teisėmis“. Viena šių veiksmingų JT deklaracijos įgyvendinimo priemonių turėtų būti Nagojos protokolo įgyvendinimas. |
| --- | --- |

2.12

Be BĮK, kartu su pateiktu Komisijos dokumentu reikia paminėti ir Jungtinių Tautų priimtą Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių. Jos 31 straipsnio 1 dalyje nustatoma teisė „išlaikyti, kontroliuoti, saugoti ir toliau plėtoti“ čiabuvių tautų genetinius išteklius ir tradicines žinias, įskaitant šių žinių intelektinę nuosavybę. 2 dalyje valstybės narės raginamos imtis „veiksmingų priemonių pripažinti ir apsaugoti naudojimąsi šiomis teisėmis“. Viena šių veiksmingų JT deklaracijos įgyvendinimo priemonių turėtų būti Nagojos protokolo įgyvendinimas.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Pateikto Pasiūlymo dėl reglamento aiškinamajame memorandume Komisija teigia, jog „Sąjungai įgyvendinus ir ratifikavus Protokolą atsivers naujų galimybių gamtos moksliniams tyrimams ir paspartės bioekonomikos plėtra“ (1). Komisija toliau teigia, kad „ES ir jos valstybės narės yra politiškai pasiryžusios tapti Protokolo šalimis, kad užtikrintų galimybes ES mokslininkams ir įmonėms naudotis kokybiškais genetinių išteklių pavyzdžiais už nedidelę kainą ir remiantis patikimais galimybę naudotis suteikiančiais sprendimais“ (2). |
| --- | --- |

3.1

Pateikto Pasiūlymo dėl reglamento aiškinamajame memorandume Komisija teigia, jog „Sąjungai įgyvendinus ir ratifikavus Protokolą atsivers naujų galimybių gamtos moksliniams tyrimams ir paspartės bioekonomikos plėtra“ (1). Komisija toliau teigia, kad „ES ir jos valstybės narės yra politiškai pasiryžusios tapti Protokolo šalimis, kad užtikrintų galimybes ES mokslininkams ir įmonėms naudotis kokybiškais genetinių išteklių pavyzdžiais už nedidelę kainą ir remiantis patikimais galimybę naudotis suteikiančiais sprendimais“ (2).

| 3.2 | EESRK taip pat mano, kad Nagojos protokolo įgyvendinimas suteikia dideles galimybes plėtoti bioekonomiką ES. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį, kad pagrindinis Nagojos protokolo tikslas yra 3-iojo BĮK tikslo „naudos, gaunamos naudojant genetinius išteklius, pasidalijimas“ įgyvendinimas. Naudos pasidalijimo svarbiausi aspektai yra tinkamos galimybės naudotis genetiniais ištekliais, tinkamas svarbiausių technologijų perdavimas paisant visų su šiais ištekliais ir technologijomis susijusių teisių ir pakankamas finansavimas. |
| --- | --- |

3.2

EESRK taip pat mano, kad Nagojos protokolo įgyvendinimas suteikia dideles galimybes plėtoti bioekonomiką ES. Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį, kad pagrindinis Nagojos protokolo tikslas yra 3-iojo BĮK tikslo „naudos, gaunamos naudojant genetinius išteklius, pasidalijimas“ įgyvendinimas. Naudos pasidalijimo svarbiausi aspektai yra tinkamos galimybės naudotis genetiniais ištekliais, tinkamas svarbiausių technologijų perdavimas paisant visų su šiais ištekliais ir technologijomis susijusių teisių ir pakankamas finansavimas.

| 3.3 | Nagojos protokolą sudaro trys ramsčiai:






  — | priemonės, suteikiančios galimybes naudotis genetiniais ištekliais ir susijusiomis tradicinėmis žiniomis, ir užtikrinančios skaidrias ir nešališkas procedūras, |
| --- | --- | --- |

3.3

Nagojos protokolą sudaro trys ramsčiai:

—

priemonės, suteikiančios galimybes naudotis genetiniais ištekliais ir susijusiomis tradicinėmis žiniomis, ir užtikrinančios skaidrias ir nešališkas procedūras,

| — | priemonės, užtikrinančios naudos, gaunamos naudojant ir parduodant genetinius išteklius ir susijusias tradicines žinias, pasidalijimą, |
| --- | --- |

—

priemonės, užtikrinančios naudos, gaunamos naudojant ir parduodant genetinius išteklius ir susijusias tradicines žinias, pasidalijimą,

| — | priemonės kurti veiksmingą nacionalinę naudos pasidalijimo stebėsenos sistemą. |
| --- | --- |

—

priemonės kurti veiksmingą nacionalinę naudos pasidalijimo stebėsenos sistemą.

| 3.4 | Jei Europos Komisija savo Pasiūlyme dėl reglamento nurodo, kad „yra du pagrindiniai Protokolo ramsčiai – su galimybe naudotis susijusios priemonės ir su naudotojų atitiktimi reikalavimams susijusios priemonės“ (3), ji praranda galimybę aiškiai pabrėžti, kad naudos pasidalijimas yra esminis Nagojos protokolo tikslas, pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl tvaraus vystymosi uždavinys ir tarptautinės teisės įsipareigojimas pagal BĮK. |
| --- | --- |

3.4

Jei Europos Komisija savo Pasiūlyme dėl reglamento nurodo, kad „yra du pagrindiniai Protokolo ramsčiai – su galimybe naudotis susijusios priemonės ir su naudotojų atitiktimi reikalavimams susijusios priemonės“ (3), ji praranda galimybę aiškiai pabrėžti, kad naudos pasidalijimas yra esminis Nagojos protokolo tikslas, pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl tvaraus vystymosi uždavinys ir tarptautinės teisės įsipareigojimas pagal BĮK.

| 3.5 | Pasiūlymas dėl reglamento sudaro įspūdį, jog Nagojos protokolu siekiama užtikrinti neribotas ES valstybių narių galimybes naudotis žaliavomis besivystančiose šalyse. |
| --- | --- |

3.5

Pasiūlymas dėl reglamento sudaro įspūdį, jog Nagojos protokolu siekiama užtikrinti neribotas ES valstybių narių galimybes naudotis žaliavomis besivystančiose šalyse.

| 3.6 | Toks esminio Nagojos protokolo tikslo nepaisymas yra ne tik didelis Komisijos projekto trūkumas, bet ir neveiksmingas ir nepatenkinamas sprendimas, kuris gali turėti rimtų padarinių Europos įmonėms. Nesant aiškių naudos pasidalijimo (ir jos stebėsenos) taisyklių įmonėms sunku atremti dažnai metamus kaltinimus biopiratavimu. |
| --- | --- |

3.6

Toks esminio Nagojos protokolo tikslo nepaisymas yra ne tik didelis Komisijos projekto trūkumas, bet ir neveiksmingas ir nepatenkinamas sprendimas, kuris gali turėti rimtų padarinių Europos įmonėms. Nesant aiškių naudos pasidalijimo (ir jos stebėsenos) taisyklių įmonėms sunku atremti dažnai metamus kaltinimus biopiratavimu.

| 3.7 | Komisijos reglamento projektas grindžiamas atsargumo principu (4 straipsnis). Genetinių išteklių ir su genetiniais ištekliais susijusių tradicinių žinių naudotojui tenka esminis vaidmuo užtikrinant taikytinų šalies ir užsienio šalių įstatymų dėl galimybės naudotis ir naudos pasidalijimo laikymąsi. |
| --- | --- |

3.7

Komisijos reglamento projektas grindžiamas atsargumo principu (4 straipsnis). Genetinių išteklių ir su genetiniais ištekliais susijusių tradicinių žinių naudotojui tenka esminis vaidmuo užtikrinant taikytinų šalies ir užsienio šalių įstatymų dėl galimybės naudotis ir naudos pasidalijimo laikymąsi.

| 3.8 | EESRK palankiai vertina tokį požiūrį į paties mokslinių tyrimų ir mokslo sektoriaus atsakomybę. Tačiau jis atkreipia dėmesį į tarptautinės teisės įsipareigojimą, susijusį su Nagojos protokolo ratifikavimu, imtis „teisinių, administracinių ar politikos priemonių“ ir užtikrinti, kad naudojant ir parduodant genetinius išteklius ir susijusias tradicines žinias gauta nauda iš tiesų būtų dalijamasi su kilmės šalimis arba čiabuvių ir vietos bendruomenėmis. |
| --- | --- |

3.8

EESRK palankiai vertina tokį požiūrį į paties mokslinių tyrimų ir mokslo sektoriaus atsakomybę. Tačiau jis atkreipia dėmesį į tarptautinės teisės įsipareigojimą, susijusį su Nagojos protokolo ratifikavimu, imtis „teisinių, administracinių ar politikos priemonių“ ir užtikrinti, kad naudojant ir parduodant genetinius išteklius ir susijusias tradicines žinias gauta nauda iš tiesų būtų dalijamasi su kilmės šalimis arba čiabuvių ir vietos bendruomenėmis.

| 3.9 | Reglamento projekte taip pat beveik neatsižvelgiama į šią svarbią Nagojos protokolo įsipareigojimų dalį, todėl EESRK rekomenduoja Tarybai ir Parlamentui tolesniame etape nustatyti pakankamas atsakomybės laikymosi stebėsenos taisykles. Be to, tai reiškia, kad nacionalinės vyriausybės negali atsisakyti atsakomybės dėl taisyklių stebėsenos. |
| --- | --- |

3.9

Reglamento projekte taip pat beveik neatsižvelgiama į šią svarbią Nagojos protokolo įsipareigojimų dalį, todėl EESRK rekomenduoja Tarybai ir Parlamentui tolesniame etape nustatyti pakankamas atsakomybės laikymosi stebėsenos taisykles. Be to, tai reiškia, kad nacionalinės vyriausybės negali atsisakyti atsakomybės dėl taisyklių stebėsenos.

| 3.10 | Taigi pasiūlymo dėl reglamento nepakanka norint sukurti pasitikėjimo tarp ES valstybių, jų mokslininkų, įmonių ir kilmės šalių pagrindą, kuris yra būtinas skatinant dvišales galimybes naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo sutartis ir konstruktyviai tęsiant tarptautines derybas dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo. EESRK nuogąstauja, kad pasiūlyta galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo sistema veikiau bus kliūtimi nei parama Europos moksliniams tyrimams ir ekonomikai. |
| --- | --- |

3.10

Taigi pasiūlymo dėl reglamento nepakanka norint sukurti pasitikėjimo tarp ES valstybių, jų mokslininkų, įmonių ir kilmės šalių pagrindą, kuris yra būtinas skatinant dvišales galimybes naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo sutartis ir konstruktyviai tęsiant tarptautines derybas dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo. EESRK nuogąstauja, kad pasiūlyta galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo sistema veikiau bus kliūtimi nei parama Europos moksliniams tyrimams ir ekonomikai.

4.   Konkrečios pastabos dėl konkrečių Pasiūlymo dėl reglamento aspektų

4.1   Taikymo sritis plačiąja prasme (2 straipsnis)

| 4.1.1 | Reglamento projekto 2 straipsnyje nurodoma, kad nuostatos dėl naudos pasidalijimo taikomos tik genetiniams ištekliams ir su genetiniais ištekliais susijusioms tradicinėms žinioms, kuriais naudotis galimybė suteikiama po to, kai ES įsigaliojo Nagojos protokolas. Komisija praleidžia galimybę parengti naudos pasidalijimo taisykles, taikytinas dabartiniam jau nuo 1993 m. į ES patekusių be galimybės naudotis ir naudos pasidalijimo sutarčių tokių genetinių išteklių ir susijusių tradicinių žinių naudojimui ir pardavimui. |
| --- | --- |

4.1.1

Reglamento projekto 2 straipsnyje nurodoma, kad nuostatos dėl naudos pasidalijimo taikomos tik genetiniams ištekliams ir su genetiniais ištekliais susijusioms tradicinėms žinioms, kuriais naudotis galimybė suteikiama po to, kai ES įsigaliojo Nagojos protokolas. Komisija praleidžia galimybę parengti naudos pasidalijimo taisykles, taikytinas dabartiniam jau nuo 1993 m. į ES patekusių be galimybės naudotis ir naudos pasidalijimo sutarčių tokių genetinių išteklių ir susijusių tradicinių žinių naudojimui ir pardavimui.

| 4.1.2 | Todėl reglamento projektas atsilieka nuo Nagojos protokolo ir BĮK teksto, jame ignoruojami BĮV tarptautinės teisės įsipareigojimai dėl naudos pasidalijimo nuo 1993 m. Nagojos protokolo 3 straipsnyje aiškiai patvirtinama, kad visiems genetiniams ištekliams taikomos protokolo taisyklės, kurios apima BĮK taikymo sritį. Reikia išnaudoti Nagojos protokolo įgyvendinimą šiam įgyvendinimo trūkumui pašalinti ir parengti veiksmingas nuostatas dėl nuo 1993 m. gautos naudos pasidalijimo (IUCN 2012, p. 84–85). |
| --- | --- |

4.1.2

Todėl reglamento projektas atsilieka nuo Nagojos protokolo ir BĮK teksto, jame ignoruojami BĮV tarptautinės teisės įsipareigojimai dėl naudos pasidalijimo nuo 1993 m. Nagojos protokolo 3 straipsnyje aiškiai patvirtinama, kad visiems genetiniams ištekliams taikomos protokolo taisyklės, kurios apima BĮK taikymo sritį. Reikia išnaudoti Nagojos protokolo įgyvendinimą šiam įgyvendinimo trūkumui pašalinti ir parengti veiksmingas nuostatas dėl nuo 1993 m. gautos naudos pasidalijimo (IUCN 2012, p. 84–85).

| 4.1.3 | Kalbant apie nuostatas dėl sąsajų su kitomis tarptautinėmis sutartimis, į reglamento projekto 4 straipsnio 4 dalį neįtraukta svarbi Nagojos protokolo pastraipa. Reikia pripažinti, kad genetiniams ištekliams kito susitarimo taisykles galima taikyti tik tada, jei jis yra „atitinkantis Konvencijos ir šio Protokolo tikslus ir jiems neprieštaraujantis“. Šio papildymo trūksta ir jį būtina įtraukti į reglamento projektą, kad Nagojos protokolas būtų tinkamai įgyvendintas. Sprendimą, ar tam tikriems genetiniams ištekliams galima taikyti kito susitarimo taisykles dėl galimybių naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo taisykles, turi priimti kompetentingos tarptautinės organizacijos ir ES institucijos. |
| --- | --- |

4.1.3

Kalbant apie nuostatas dėl sąsajų su kitomis tarptautinėmis sutartimis, į reglamento projekto 4 straipsnio 4 dalį neįtraukta svarbi Nagojos protokolo pastraipa. Reikia pripažinti, kad genetiniams ištekliams kito susitarimo taisykles galima taikyti tik tada, jei jis yra „atitinkantis Konvencijos ir šio Protokolo tikslus ir jiems neprieštaraujantis“. Šio papildymo trūksta ir jį būtina įtraukti į reglamento projektą, kad Nagojos protokolas būtų tinkamai įgyvendintas. Sprendimą, ar tam tikriems genetiniams ištekliams galima taikyti kito susitarimo taisykles dėl galimybių naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo taisykles, turi priimti kompetentingos tarptautinės organizacijos ir ES institucijos.

| 4.1.4 | EESRK manymu, reglamento projekto 2 straipsniu aiškiai neįgyvendinamos pagrindinės Nagojos protokolo nuostatos, todėl jį reikia peržiūrėti ir papildyti. |
| --- | --- |

4.1.4

EESRK manymu, reglamento projekto 2 straipsniu aiškiai neįgyvendinamos pagrindinės Nagojos protokolo nuostatos, todėl jį reikia peržiūrėti ir papildyti.

4.2   Apibrėžtys (3 straipsnis)

| 4.2.1 | Komisijos pasiūlyme dėl reglamento iš esmės nukrypstama nuo Nagojos protokolo 2 straipsnio teksto. Komisija neįtraukia svarbios Nagojos protokolo 2 straipsnio c punkto nuostatos, pagal kurią genetinių išteklių naudojimas apima „biotechnologijų, apibrėžtų Biologinės įvairovės konvencijos 2 straipsnyje, taikymą“. Ši apibrėžtis kartu su naudos pasidalijimu yra labai svarbus aspektas. Beveik visais atvejais, kai sukuriami sėkmingi produktai iš genetinių išteklių, pavyzdžiui, medicinos ir kosmetikos srityse, pelningai parduodami jau ne patys ištekliai, o taikant biotechnologijas sukurti ekstraktai arba ingredientai („išvestiniai dariniai“). Todėl į reglamento projekto apibrėžtis reikia įtraukti ir sąvoką „išvestiniai dariniai“, kaip ji yra apibrėžta Nagojos protokolo 2 straipsnio e punkte. |
| --- | --- |

4.2.1

Komisijos pasiūlyme dėl reglamento iš esmės nukrypstama nuo Nagojos protokolo 2 straipsnio teksto. Komisija neįtraukia svarbios Nagojos protokolo 2 straipsnio c punkto nuostatos, pagal kurią genetinių išteklių naudojimas apima „biotechnologijų, apibrėžtų Biologinės įvairovės konvencijos 2 straipsnyje, taikymą“. Ši apibrėžtis kartu su naudos pasidalijimu yra labai svarbus aspektas. Beveik visais atvejais, kai sukuriami sėkmingi produktai iš genetinių išteklių, pavyzdžiui, medicinos ir kosmetikos srityse, pelningai parduodami jau ne patys ištekliai, o taikant biotechnologijas sukurti ekstraktai arba ingredientai („išvestiniai dariniai“). Todėl į reglamento projekto apibrėžtis reikia įtraukti ir sąvoką „išvestiniai dariniai“, kaip ji yra apibrėžta Nagojos protokolo 2 straipsnio e punkte.

| 4.2.2 | Šis sąvokų apibrėžčių sutrumpinimas turės didelį poveikį įsipareigojimams dėl naudos pasidalijimo. Nes tokiu atveju nereikės dalytis nauda, gaunama naudojantis išvestiniais dariniais. Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad būtent tokie išvestiniai dariniai – izoliuotos biocheminės medžiagos, pavyzdžiui, medicininės veikliosios medžiagos, kosmetikos ingredientai – atneša pelną iš produktų, kurie buvo sukurti naudojantis genetiniais ištekliais, pardavimų. |
| --- | --- |

4.2.2

Šis sąvokų apibrėžčių sutrumpinimas turės didelį poveikį įsipareigojimams dėl naudos pasidalijimo. Nes tokiu atveju nereikės dalytis nauda, gaunama naudojantis išvestiniais dariniais. Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad būtent tokie išvestiniai dariniai – izoliuotos biocheminės medžiagos, pavyzdžiui, medicininės veikliosios medžiagos, kosmetikos ingredientai – atneša pelną iš produktų, kurie buvo sukurti naudojantis genetiniais ištekliais, pardavimų.

| 4.2.3 | Sveikintina tai, kad reglamento projekte genetiniai ištekliai ir su jais susijusios tradicinės žinios įvairiais atžvilgiais laikomi lygiaverčiais. Tradicinės žinios reglamento projekte apibrėžiamos 3 straipsnio 8 dalyje, tačiau jos laikomos tik pagalbine genetinių išteklių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros priemone. Pagal reglamento nuostatas išsamesnės sąlygos bus nustatytos vėliau sudarytinose naudotojų ir čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių sutartyse. |
| --- | --- |

4.2.3

Sveikintina tai, kad reglamento projekte genetiniai ištekliai ir su jais susijusios tradicinės žinios įvairiais atžvilgiais laikomi lygiaverčiais. Tradicinės žinios reglamento projekte apibrėžiamos 3 straipsnio 8 dalyje, tačiau jos laikomos tik pagalbine genetinių išteklių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros priemone. Pagal reglamento nuostatas išsamesnės sąlygos bus nustatytos vėliau sudarytinose naudotojų ir čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių sutartyse.

| 4.2.4 | EESRK neaišku, kaip šios taisyklės tinkamai reglamentuos ir užtikrins naudos pasidalijimą laikantis atitinkamų Nagojos protokolo straipsnių. Komisijos, Tarybos ir Parlamento prašoma tolesniame etape paaiškinti šias aplinkybes. |
| --- | --- |

4.2.4

EESRK neaišku, kaip šios taisyklės tinkamai reglamentuos ir užtikrins naudos pasidalijimą laikantis atitinkamų Nagojos protokolo straipsnių. Komisijos, Tarybos ir Parlamento prašoma tolesniame etape paaiškinti šias aplinkybes.

4.3   Atsargumo principo laikymosi stebėsena (7, 9 ir 11 straipsniai)

| 4.3.1 | Reglamento projekto 7 straipsnio 2 dalyje numatytas įpareigojimas pranešti apie genetinių išteklių ir susijusių žinių naudojimą tik tuomet, kai teikiamas prašymas dėl leidimo teikti rinkai produktą arba komercializacijos etape. Taigi ankstyviausias terminas, kada naudotojas privalo institucijas informuoti yra po naudojimo, bet pagal Nagojos protokolą, naudojimas yra moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, o ne pardavimas. Logiška, nes prieš prašant leidimo teikti į rinką, atliekami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra. |
| --- | --- |

4.3.1

Reglamento projekto 7 straipsnio 2 dalyje numatytas įpareigojimas pranešti apie genetinių išteklių ir susijusių žinių naudojimą tik tuomet, kai teikiamas prašymas dėl leidimo teikti rinkai produktą arba komercializacijos etape. Taigi ankstyviausias terminas, kada naudotojas privalo institucijas informuoti yra po naudojimo, bet pagal Nagojos protokolą, naudojimas yra moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, o ne pardavimas. Logiška, nes prieš prašant leidimo teikti į rinką, atliekami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra.

| 4.3.2 | Žinoma, kad tik dalis viso naudojimo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse galiausiai tampa parduotinais produktais. Natūralu, kad naudojimu tik mokslo tikslais nesiekiama kurti produktų. Dėl to kompetentingos institucijos apie didelę dalį naudojimo niekada nesužinotų, jei nebūtų privaloma pranešti naudojimo pradžioje, t. y. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etape. |
| --- | --- |

4.3.2

Žinoma, kad tik dalis viso naudojimo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse galiausiai tampa parduotinais produktais. Natūralu, kad naudojimu tik mokslo tikslais nesiekiama kurti produktų. Dėl to kompetentingos institucijos apie didelę dalį naudojimo niekada nesužinotų, jei nebūtų privaloma pranešti naudojimo pradžioje, t. y. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etape.

| 4.3.3 | Ši nuostata prieštarauja netgi politiniam reglamento projekto tikslui. 8-oje konstatuojamojoje dalyje teigiama, jog „būtina užkirsti kelią neteisėtai įgytų genetinių išteklių ar su genetiniais ištekliais susijusių tradicinių žinių naudojimui Sąjungoje“ (4). Tačiau nustatant, kad pranešti privaloma pasibaigus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapui, neįmanoma užkirsti kelio neteisėtam ar sutartims prieštaraujančiam naudojimui, galima tik vėliau taikyti sankcijas už tokį naudojimą. |
| --- | --- |

4.3.3

Ši nuostata prieštarauja netgi politiniam reglamento projekto tikslui. 8-oje konstatuojamojoje dalyje teigiama, jog „būtina užkirsti kelią neteisėtai įgytų genetinių išteklių ar su genetiniais ištekliais susijusių tradicinių žinių naudojimui Sąjungoje“ (4). Tačiau nustatant, kad pranešti privaloma pasibaigus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros etapui, neįmanoma užkirsti kelio neteisėtam ar sutartims prieštaraujančiam naudojimui, galima tik vėliau taikyti sankcijas už tokį naudojimą.

| 4.3.4 | Nei moksliniams tyrimams, nei pramonei nenaudinga imtis veiklos remiantis tokiu teisiniu pagrindu, kuris neatlieka pagrindinės užduoties – užkirsti kelią biopiratavimui. |
| --- | --- |

4.3.4

Nei moksliniams tyrimams, nei pramonei nenaudinga imtis veiklos remiantis tokiu teisiniu pagrindu, kuris neatlieka pagrindinės užduoties – užkirsti kelią biopiratavimui.

| 4.3.5 | Be to, EESRK mano, kad reglamento projekto 7 straipsnio 1 dalis palieka vietos interpretacijoms, Komisija, Taryba ir Parlamentas turi kuo greičiau tai išspręsti. Reglamento tekstą galima suprasti ir taip, jog privačiai finansuojami naudotojai neprivalo pranešti. Jei taip yra iš tiesų, be to ir dėl pagal 7 straipsnio 2 dalį nustatytą terminą pateikti pranešimą labai vėlyvame etape, kompetentingos institucijos nieko nežinotų apie didelę dalį genetinių išteklių ir susijusių žinių naudojimo ir taip pat pardavimo atvejų. Todėl institucijos negalėtų patikrinti, ar laikomasi naudos pasidalijimo taisyklių, kai moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra finansuojami privačiai ir parduodami taip sukurti produktai. |
| --- | --- |

4.3.5

Be to, EESRK mano, kad reglamento projekto 7 straipsnio 1 dalis palieka vietos interpretacijoms, Komisija, Taryba ir Parlamentas turi kuo greičiau tai išspręsti. Reglamento tekstą galima suprasti ir taip, jog privačiai finansuojami naudotojai neprivalo pranešti. Jei taip yra iš tiesų, be to ir dėl pagal 7 straipsnio 2 dalį nustatytą terminą pateikti pranešimą labai vėlyvame etape, kompetentingos institucijos nieko nežinotų apie didelę dalį genetinių išteklių ir susijusių žinių naudojimo ir taip pat pardavimo atvejų. Todėl institucijos negalėtų patikrinti, ar laikomasi naudos pasidalijimo taisyklių, kai moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra finansuojami privačiai ir parduodami taip sukurti produktai.

| 4.3.6 | Reglamento projekto 9 straipsnio 3 dalyje numatoma, jog kompetentinga institucija gali atlikti atitinkamų naudotojų patikrinimus, jei ji gauna pagrįstus trečiųjų šalių skundus, pavyzdžiui, NVO arba čiabuvių bendruomenių pranešimus apie biopiratavimą. Ir ši nuostata prieštarauja reglamento politiniam tikslui, todėl turi būti pakeista formuluote, jog privaloma tai daryti. |
| --- | --- |

4.3.6

Reglamento projekto 9 straipsnio 3 dalyje numatoma, jog kompetentinga institucija gali atlikti atitinkamų naudotojų patikrinimus, jei ji gauna pagrįstus trečiųjų šalių skundus, pavyzdžiui, NVO arba čiabuvių bendruomenių pranešimus apie biopiratavimą. Ir ši nuostata prieštarauja reglamento politiniam tikslui, todėl turi būti pakeista formuluote, jog privaloma tai daryti.

| 4.3.7 | Už įpareigojimo imtis atsargumo priemonių nesilaikymą gali būti taikomos sankcijos (11 straipsnis) ir net „neteisėtai įgytų genetinių išteklių konfiskavimas“. Šiais pasiūlymais siekiama užtikrinti, kad „būtų naudojami tik teisėtai įgyti genetiniai ištekliai“. Šios sankcijos taikomos tik naudojimo, t y. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, etape, bet ne komercializacijos etape. Kadangi 7 straipsnio 2 dalyje siūloma kontrolės sistema taps visiškai veiksminga tik komercializacijos etape, ir tai tik iš dalies, grasinimas sankcijomis yra visiškai neveiksmingas. EESRK nuogąstauja, kad reglamento projektas sudarys sąlygas ES nekliudomai prekiauti produktais, sukurtais naudojantis genetiniais ištekliais neteisėtai arba nesilaikant sutarčių. |
| --- | --- |

4.3.7

Už įpareigojimo imtis atsargumo priemonių nesilaikymą gali būti taikomos sankcijos (11 straipsnis) ir net „neteisėtai įgytų genetinių išteklių konfiskavimas“. Šiais pasiūlymais siekiama užtikrinti, kad „būtų naudojami tik teisėtai įgyti genetiniai ištekliai“. Šios sankcijos taikomos tik naudojimo, t y. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, etape, bet ne komercializacijos etape. Kadangi 7 straipsnio 2 dalyje siūloma kontrolės sistema taps visiškai veiksminga tik komercializacijos etape, ir tai tik iš dalies, grasinimas sankcijomis yra visiškai neveiksmingas. EESRK nuogąstauja, kad reglamento projektas sudarys sąlygas ES nekliudomai prekiauti produktais, sukurtais naudojantis genetiniais ištekliais neteisėtai arba nesilaikant sutarčių.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 576 final, p. 4.

1

(2)  COM(2012) 576 final, p. 5.

2

(3)  COM(2012) 576 final, p. 3.

3

(4)  COM(2012) 576 final, p. 8.

4

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/77

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“

(COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD))

2013/C 161/15

Pranešėjas Lutz RIBBE

Europos Parlamentas, 2012 m. gruodžio 10 d., ir Taryba, 2012 m. gruodžio 12 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. kovo 5 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 82 nariams balsavus už, 4 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos (AVP) projektą. Kartu priimdamos sprendimą dvi Europos Sąjungos sprendimus priimančios institucijos – Taryba ir Parlamentas – sutaria dėl aplinkos politikos ir pripažįsta, kad ekologinė padėtis tebėra labai sudėtinga, kad Europos aplinkos teisės aktų įgyvendinimas dar labai stringa, kad ligšioliniai bandymai išspręsti esamas ir nebaigtas spręsti problemas buvo netinkami, ir kokių priemonių aplinkos politikos srityje reikėtų imtis iki 2020 metų. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos (AVP) projektą. Kartu priimdamos sprendimą dvi Europos Sąjungos sprendimus priimančios institucijos – Taryba ir Parlamentas – sutaria dėl aplinkos politikos ir pripažįsta, kad ekologinė padėtis tebėra labai sudėtinga, kad Europos aplinkos teisės aktų įgyvendinimas dar labai stringa, kad ligšioliniai bandymai išspręsti esamas ir nebaigtas spręsti problemas buvo netinkami, ir kokių priemonių aplinkos politikos srityje reikėtų imtis iki 2020 metų.

| 1.2 | Sprendimo projekte patvirtinama ne kartą Komiteto išsakyta pozicija, kad dabartinės Europos aplinkos problemos kyla ne dėl to, kad trūktų žinių ar sprendimo būdų, o tiesiog politinės valios įgyvendinant šią politiką. |
| --- | --- |

1.2

Sprendimo projekte patvirtinama ne kartą Komiteto išsakyta pozicija, kad dabartinės Europos aplinkos problemos kyla ne dėl to, kad trūktų žinių ar sprendimo būdų, o tiesiog politinės valios įgyvendinant šią politiką.

| 1.3 | 7-osios AVP projektui tiek apskritai, tiek ir žvelgiant į detales, ne tiek trūksta aiškumo, kiek konkretumo. Jeigu programos pavadinime išreiškiamas siekis gyventi „pagal mūsų planetos išgales“, akivaizdu, kad reikėtų bent jau pabandyti apibūdinti, kokios tos planetos išgalės yra, ir išsamiau išdėstyti, kokį poveikį numatyti konkretūs politiniai veiksmai darys Europos socialinei ir ekonominei veiklai. Deja, 7-ojoje AVP to nėra. |
| --- | --- |

1.3

7-osios AVP projektui tiek apskritai, tiek ir žvelgiant į detales, ne tiek trūksta aiškumo, kiek konkretumo. Jeigu programos pavadinime išreiškiamas siekis gyventi „pagal mūsų planetos išgales“, akivaizdu, kad reikėtų bent jau pabandyti apibūdinti, kokios tos planetos išgalės yra, ir išsamiau išdėstyti, kokį poveikį numatyti konkretūs politiniai veiksmai darys Europos socialinei ir ekonominei veiklai. Deja, 7-ojoje AVP to nėra.

| 1.4 | Todėl 7-oji AVP labiau primena pranešimą apie padėtį aplinkosaugos srityje, o ne tikrą strateginį politinį dokumentą ar įgyvendinimui tinkamą politinę veiksmų programą. |
| --- | --- |

1.4

Todėl 7-oji AVP labiau primena pranešimą apie padėtį aplinkosaugos srityje, o ne tikrą strateginį politinį dokumentą ar įgyvendinimui tinkamą politinę veiksmų programą.

| 1.5 | EESRK nuomone, 7-ojoje AVP nepakankamai aiškiai pasakoma, kokių ekonominių ir socialinių permainų reikėtų norint pasiekti aplinkos politikos tikslus. EESRK primena, kad Komisija dar paskelbdama pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ pabrėžė, kad būtini pokyčiai neįvyks ne tik be technologijų tobulinimo ir gamintojų ir vartotojų elgsenos keitimo, bet ir esminių „[...] energetikos, pramonės, žemės ūkio bei transporto [...]“ sistemų pokyčių. |
| --- | --- |

1.5

EESRK nuomone, 7-ojoje AVP nepakankamai aiškiai pasakoma, kokių ekonominių ir socialinių permainų reikėtų norint pasiekti aplinkos politikos tikslus. EESRK primena, kad Komisija dar paskelbdama pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ pabrėžė, kad būtini pokyčiai neįvyks ne tik be technologijų tobulinimo ir gamintojų ir vartotojų elgsenos keitimo, bet ir esminių „[...] energetikos, pramonės, žemės ūkio bei transporto [...]“ sistemų pokyčių.

| 1.6 | 7-ojoje AVP labai atidžiai analizuojami ligšiolinių AVP įgyvendinimo trūkumai. 7-ojoje AVP beveik nepateikiama pasiūlymų, kaip šiuos įgyvendinimo trūkumus dabar būtų galima sumažinti arba pašalinti. Beveik visi teigiami su gamta ir aplinka susiję pokyčiai buvo įvykdyti pilietinės visuomenės raginimu. EESRK nuomone, pilietinės visuomenės organizacijos yra pagrindiniai dalyviai įgyvendinant 7-ąją AVP. Jų vaidmeniui 7-ojoje AVP reikėtų skirti daug daugiau dėmesio ir jį reikėtų sustiprinti – tai galėtų būti dar vienas prioritetinis tikslas. |
| --- | --- |

1.6

7-ojoje AVP labai atidžiai analizuojami ligšiolinių AVP įgyvendinimo trūkumai. 7-ojoje AVP beveik nepateikiama pasiūlymų, kaip šiuos įgyvendinimo trūkumus dabar būtų galima sumažinti arba pašalinti. Beveik visi teigiami su gamta ir aplinka susiję pokyčiai buvo įvykdyti pilietinės visuomenės raginimu. EESRK nuomone, pilietinės visuomenės organizacijos yra pagrindiniai dalyviai įgyvendinant 7-ąją AVP. Jų vaidmeniui 7-ojoje AVP reikėtų skirti daug daugiau dėmesio ir jį reikėtų sustiprinti – tai galėtų būti dar vienas prioritetinis tikslas.

| 1.7 | Veiksmingos 7-osios AVP uždavinys turėtų būti daug aiškiau apibrėžti kelią, kaip nuo klasikinės, techninėmis priemonėmis su padariniais kovojančios aplinkos politikos pereiti prie tvaraus vystymosi. Šios 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos galiojimo pabaiga sutampa su strategijos „Europa 2020“ pabaiga. EESRK jau daug kartų aiškiai nurodė, kad strategija „Europa 2020“ negali pakeisti Europos tvarumo strategijos, kurioje numatant ilgalaikį planavimą ir proporcingai atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir aplinkos aspektus, apibrėžiami Europos tvaraus vystymosi tikslai ir strategijos. Komitetas ragina Tarybą ir Europos Parlamentą 7-ojoje AVP iškelti tikslą sukurti naują pagrindinę ES tvaraus vystymosi strategiją, kaip raginama Aplinkos ministrų tarybos išvadose dėl Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20) („Rio+20. Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais 2012 m. aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų išvados ir su šiuo susitikimu susijusi tolesnė veikla“, 3 dalis, 3 194-as Aplinkos tarybos posėdis, 2012 m. spalio 25 d., Liuksemburgas). Tai 7-ajai AVP užtikrintų tikrą pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

1.7

Veiksmingos 7-osios AVP uždavinys turėtų būti daug aiškiau apibrėžti kelią, kaip nuo klasikinės, techninėmis priemonėmis su padariniais kovojančios aplinkos politikos pereiti prie tvaraus vystymosi. Šios 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos galiojimo pabaiga sutampa su strategijos „Europa 2020“ pabaiga. EESRK jau daug kartų aiškiai nurodė, kad strategija „Europa 2020“ negali pakeisti Europos tvarumo strategijos, kurioje numatant ilgalaikį planavimą ir proporcingai atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir aplinkos aspektus, apibrėžiami Europos tvaraus vystymosi tikslai ir strategijos. Komitetas ragina Tarybą ir Europos Parlamentą 7-ojoje AVP iškelti tikslą sukurti naują pagrindinę ES tvaraus vystymosi strategiją, kaip raginama Aplinkos ministrų tarybos išvadose dėl Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20) („Rio+20. Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais 2012 m. aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų išvados ir su šiuo susitikimu susijusi tolesnė veikla“, 3 dalis, 3 194-as Aplinkos tarybos posėdis, 2012 m. spalio 25 d., Liuksemburgas). Tai 7-ajai AVP užtikrintų tikrą pridėtinę vertę.

2.   Įžanga

| 2.1 | Nuo aštuntojo dešimtmečio pradžios priimtos šešios aplinkosaugos veiksmų programos (AVP), turėjusios didelės įtakos ES aplinkosaugos politikos plėtojimui ir formavimui. Šeštoji aplinkosaugos veiksmų programa nustojo galioti 2012 m. liepos mėn. Dėl šios priežasties Taryba ir Europos Parlamentas kreipėsi į Europos Komisiją su prašymu pateikti tolesnę programą. |
| --- | --- |

2.1

Nuo aštuntojo dešimtmečio pradžios priimtos šešios aplinkosaugos veiksmų programos (AVP), turėjusios didelės įtakos ES aplinkosaugos politikos plėtojimui ir formavimui. Šeštoji aplinkosaugos veiksmų programa nustojo galioti 2012 m. liepos mėn. Dėl šios priežasties Taryba ir Europos Parlamentas kreipėsi į Europos Komisiją su prašymu pateikti tolesnę programą.

| 2.2 | Pasiūlymu dėl 7-osios AVP Komisija siekia užtikrinti, kad aplinkos politika labiau skatintų pereiti prie efektyvaus išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, kurioje saugomas gamtinis kapitalas ir rūpinamasi žmonių sveikata. |
| --- | --- |

2.2

Pasiūlymu dėl 7-osios AVP Komisija siekia užtikrinti, kad aplinkos politika labiau skatintų pereiti prie efektyvaus išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, kurioje saugomas gamtinis kapitalas ir rūpinamasi žmonių sveikata.

| 2.3 | Pasiūlyme apžvelgiama ekologinė padėtis, ypač pabrėžiant vis labiau nykstančio gamtinio kapitalo (įskaitant ir biologinę įvairovę) problemą. Pasiūlyme taip pat apgailestaujama, kad gamtiniai ištekliai vis dar neefektyviai naudojami ir todėl švaistomi, ir kad toliau pavojingomis medžiagomis teršiamas oras ir vanduo. |
| --- | --- |

2.3

Pasiūlyme apžvelgiama ekologinė padėtis, ypač pabrėžiant vis labiau nykstančio gamtinio kapitalo (įskaitant ir biologinę įvairovę) problemą. Pasiūlyme taip pat apgailestaujama, kad gamtiniai ištekliai vis dar neefektyviai naudojami ir todėl švaistomi, ir kad toliau pavojingomis medžiagomis teršiamas oras ir vanduo.

| 2.4 | Viena didžiausių problemų yra ta, kad valstybės narės nepakankamai efektyviai įgyvendina galiojančius aplinkos teisės aktus ir nepakankamai efektyviai laikosi nustatytų standartų. |
| --- | --- |

2.4

Viena didžiausių problemų yra ta, kad valstybės narės nepakankamai efektyviai įgyvendina galiojančius aplinkos teisės aktus ir nepakankamai efektyviai laikosi nustatytų standartų.

| 2.5 | Komisijos teigimu, „yra įrodymų, kad planetos biologinės įvairovės, klimato kaitos ir azoto ciklo ribos jau peržengtos“. |
| --- | --- |

2.5

Komisijos teigimu, „yra įrodymų, kad planetos biologinės įvairovės, klimato kaitos ir azoto ciklo ribos jau peržengtos“.

| 2.6 | 7-ojoje AVP į šį faktą reaguojama kuriant viziją laikotarpiui iki 2050 m. – „gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ – ir numatomas aplinkos politinių priemonių iki 2020 m. planas, kuriame dėmesys sutelkiamas į devynis prioritetinius tikslus. |
| --- | --- |

2.6

7-ojoje AVP į šį faktą reaguojama kuriant viziją laikotarpiui iki 2050 m. – „gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ – ir numatomas aplinkos politinių priemonių iki 2020 m. planas, kuriame dėmesys sutelkiamas į devynis prioritetinius tikslus.

| 2.7 | EESRK anksčiau ES pirmininkavusios Danijos prašymu jau yra parengęs tiriamąją nuomonę, kuria prisidėjo prie diskusijų, vykstančių 7-osios AVP tema (1). Šioje nuomonėje Komitetas kalbėjo apie tai, kad Europos aplinkos problemos kyla dėl to, kad trūksta politinės valios įgyvendinant šią politiką. Komitetui buvo neaišku, kaip 7-oji AVP siesis su strategija „Europa 2020“ ir su pavyzdine iniciatyva bei veiksmų planu „Tausiai išteklius naudojanti Europa“. Komitetas pasiūlė atgaivinti tvaraus vystymosi strategiją ir kaip jos aplinkos politikos įgyvendinimo strategiją pasirinkti į įgyvendinimą orientuotą 7-ąją AVP, įtraukti į ją pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ bei visas jos atskiras iniciatyvas, taip pat glaudžiai ir koordinuotai derinti aplinkos ir ekonomikos politikos svarstymus. |
| --- | --- |

2.7

EESRK anksčiau ES pirmininkavusios Danijos prašymu jau yra parengęs tiriamąją nuomonę, kuria prisidėjo prie diskusijų, vykstančių 7-osios AVP tema (1). Šioje nuomonėje Komitetas kalbėjo apie tai, kad Europos aplinkos problemos kyla dėl to, kad trūksta politinės valios įgyvendinant šią politiką. Komitetui buvo neaišku, kaip 7-oji AVP siesis su strategija „Europa 2020“ ir su pavyzdine iniciatyva bei veiksmų planu „Tausiai išteklius naudojanti Europa“. Komitetas pasiūlė atgaivinti tvaraus vystymosi strategiją ir kaip jos aplinkos politikos įgyvendinimo strategiją pasirinkti į įgyvendinimą orientuotą 7-ąją AVP, įtraukti į ją pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ bei visas jos atskiras iniciatyvas, taip pat glaudžiai ir koordinuotai derinti aplinkos ir ekonomikos politikos svarstymus.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Didžiausias politinis 7-osios AVP privalumas, Komiteto nuomone, yra tas, kad ją, skirtingai nei jau galiojančias Komisijos aplinkos politikos strategijas, pavyzdines iniciatyvas ir veiksmų planus, priims Taryba ir Parlamentas. Tokiu būdu dvi sprendimus priimančios ES institucijos tarsi bendru sutarimu nuspręs, kokių priemonių aplinkos politikos srityje reikėtų imtis iki 2020 metų. |
| --- | --- |

3.1

Didžiausias politinis 7-osios AVP privalumas, Komiteto nuomone, yra tas, kad ją, skirtingai nei jau galiojančias Komisijos aplinkos politikos strategijas, pavyzdines iniciatyvas ir veiksmų planus, priims Taryba ir Parlamentas. Tokiu būdu dvi sprendimus priimančios ES institucijos tarsi bendru sutarimu nuspręs, kokių priemonių aplinkos politikos srityje reikėtų imtis iki 2020 metų.

| 3.2 | Taigi 7-oji AVP taps tarsi atskaitos tašku būsimiems ES lygmens ir valstybių narių, kurioms ši AVP yra taikoma, politikų ir institucijų sprendimams. |
| --- | --- |

3.2

Taigi 7-oji AVP taps tarsi atskaitos tašku būsimiems ES lygmens ir valstybių narių, kurioms ši AVP yra taikoma, politikų ir institucijų sprendimams.

| 3.3 | EESRK palankiai vertina pasiūlytąją 7-ąją AVP ir dėl to, kad privalomą sprendimą dėl jos kartu priims Taryba ir Parlamentas, o tai aiškiai rodo, kad ekologinė padėtis tebėra labai sudėtinga, kad Europos aplinkos teisės aktų įgyvendinimas dar labai stringa ir kad daugelis ligšiolinių bandymų išspręsti esamas ir nebaigtas spręsti problemas buvo netinkami. |
| --- | --- |

3.3

EESRK palankiai vertina pasiūlytąją 7-ąją AVP ir dėl to, kad privalomą sprendimą dėl jos kartu priims Taryba ir Parlamentas, o tai aiškiai rodo, kad ekologinė padėtis tebėra labai sudėtinga, kad Europos aplinkos teisės aktų įgyvendinimas dar labai stringa ir kad daugelis ligšiolinių bandymų išspręsti esamas ir nebaigtas spręsti problemas buvo netinkami.

| 3.4 | Tačiau programos turinyje iš esmės nėra nieko nauja – tik pakartojama tai, kas jau yra numatyta aplinkos politikai skirtuose Komisijos komunikatuose, strategijose, pavyzdinėse iniciatyvose ir veiksmų planuose. Tačiau šį sprendimą priims Taryba ir Parlamentas, todėl politiniu požiūriu jis bus reikšmingesnis. |
| --- | --- |

3.4

Tačiau programos turinyje iš esmės nėra nieko nauja – tik pakartojama tai, kas jau yra numatyta aplinkos politikai skirtuose Komisijos komunikatuose, strategijose, pavyzdinėse iniciatyvose ir veiksmų planuose. Tačiau šį sprendimą priims Taryba ir Parlamentas, todėl politiniu požiūriu jis bus reikšmingesnis.

| 3.5 | 7-osios AVP projektui tiek apskritai, tiek ir žvelgiant į detales, ne tiek trūksta aiškumo, kiek konkretumo. Jeigu programos pavadinime išreiškiamas siekis gyventi „pagal mūsų planetos išgales“, akivaizdu, kad reikėtų bent jau bendrais bruožais apibūdinti, kokios tos planetos išgalės yra, ir išsamiau išdėstyti, kokį poveikį numatyti konkretūs politiniai veiksmai darys Europos socialinei ir ekonominei veiklai. Deja, 7-ojoje AVP to nėra. |
| --- | --- |

3.5

7-osios AVP projektui tiek apskritai, tiek ir žvelgiant į detales, ne tiek trūksta aiškumo, kiek konkretumo. Jeigu programos pavadinime išreiškiamas siekis gyventi „pagal mūsų planetos išgales“, akivaizdu, kad reikėtų bent jau bendrais bruožais apibūdinti, kokios tos planetos išgalės yra, ir išsamiau išdėstyti, kokį poveikį numatyti konkretūs politiniai veiksmai darys Europos socialinei ir ekonominei veiklai. Deja, 7-ojoje AVP to nėra.

| 3.6 | Šiek tiek konkretesnėse pastraipose neapibrėžiama konkreti atsakomybė ir kontrolės kriterijai, pagal kuriuos būtų galima patikrinti, ar nustatyti tikslai yra įvykdyti, o priemonės įgyvendintos. |
| --- | --- |

3.6

Šiek tiek konkretesnėse pastraipose neapibrėžiama konkreti atsakomybė ir kontrolės kriterijai, pagal kuriuos būtų galima patikrinti, ar nustatyti tikslai yra įvykdyti, o priemonės įgyvendintos.

| 3.7 | Todėl 7-oji AVP labiau primena pranešimą apie padėtį aplinkosaugos srityje, o ne tikrą strateginį politinį dokumentą ar įgyvendinimui tinkamą politinę veiksmų programą. EESRK dėl to apgailestauja, nes tokios konkrečios ir išsamios programos jis jau yra prašęs ne tik tiriamojoje nuomonėje dėl 7-osios AVP, bet dar 2004 m. parengtoje perspektyvinėje nuomonėje dėl ES tvarios vystymosi strategijos vertinimo
   (2). |
| --- | --- |

3.7

Todėl 7-oji AVP labiau primena pranešimą apie padėtį aplinkosaugos srityje, o ne tikrą strateginį politinį dokumentą ar įgyvendinimui tinkamą politinę veiksmų programą. EESRK dėl to apgailestauja, nes tokios konkrečios ir išsamios programos jis jau yra prašęs ne tik tiriamojoje nuomonėje dėl 7-osios AVP, bet dar 2004 m. parengtoje perspektyvinėje nuomonėje dėl ES tvarios vystymosi strategijos vertinimo
   (2).

| 3.8 | Tenka apgailestauti ir dėl to, kad nepaprastai svarbi aplinkos politikos vizija laikotarpiui po 2020 metų yra pernelyg silpna. Šiandien jau aišku, kad energetikos ir klimato politikos tikslams pasiekti numatytas laikotarpis iki 2020 m. yra per trumpas. Iš 7-osios AVP neaišku, ar 2020 metams numatyti tikslai ir priemonės yra tinkami ir pakankami norint iki 2050 m. iš tikrųjų įgyvendinti „gero gyvenimo pagal mūsų planetos išgales“ viziją. Programoje reikėtų bent preliminaraus tikslų įgyvendinimo plano 2030 ir 2040 metams, kad numatytą viziją būtų galima įgyvendinti iki 2050 m. Be to, perspektyva iki 2020 metų yra per trumpa, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikių investicijų į ekologišką ekonomiką saugumą. |
| --- | --- |

3.8

Tenka apgailestauti ir dėl to, kad nepaprastai svarbi aplinkos politikos vizija laikotarpiui po 2020 metų yra pernelyg silpna. Šiandien jau aišku, kad energetikos ir klimato politikos tikslams pasiekti numatytas laikotarpis iki 2020 m. yra per trumpas. Iš 7-osios AVP neaišku, ar 2020 metams numatyti tikslai ir priemonės yra tinkami ir pakankami norint iki 2050 m. iš tikrųjų įgyvendinti „gero gyvenimo pagal mūsų planetos išgales“ viziją. Programoje reikėtų bent preliminaraus tikslų įgyvendinimo plano 2030 ir 2040 metams, kad numatytą viziją būtų galima įgyvendinti iki 2050 m. Be to, perspektyva iki 2020 metų yra per trumpa, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikių investicijų į ekologišką ekonomiką saugumą.

| 3.9 | Siekis suvienodinti aplinkos veiksmų plano ir strategijos „Europa 2020“ bei atitinkamų pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo laikotarpius iš esmės sveikintinas. Įgyvendinimo laikotarpis sutampa ir su kitos, 2014–2020 m. finansinės programos laikotarpiu – tai labai padėtų, jeigu bus nustatytos reikiamos sąsajos. Nors vienas iš devynių apibūdintų prioritetų yra užtikrinti reikiamas investicijas aplinkos politikos priemonėms, nustatant reikalavimus daromos labai miglotos nuorodos į ES vidurio laikotarpio finansų planavimą, neatsižvelgiant ir į tai, kad 7-oji AVP bus priimta per vėlai, kad galėtų jam turėti įtakos. |
| --- | --- |

3.9

Siekis suvienodinti aplinkos veiksmų plano ir strategijos „Europa 2020“ bei atitinkamų pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo laikotarpius iš esmės sveikintinas. Įgyvendinimo laikotarpis sutampa ir su kitos, 2014–2020 m. finansinės programos laikotarpiu – tai labai padėtų, jeigu bus nustatytos reikiamos sąsajos. Nors vienas iš devynių apibūdintų prioritetų yra užtikrinti reikiamas investicijas aplinkos politikos priemonėms, nustatant reikalavimus daromos labai miglotos nuorodos į ES vidurio laikotarpio finansų planavimą, neatsižvelgiant ir į tai, kad 7-oji AVP bus priimta per vėlai, kad galėtų jam turėti įtakos.

| 3.10 | Kritiškai reikėtų vertinti ir devynis prioritetinius 7-osios AVP tikslus. Pavyzdžiui, tokia sritis kaip „miestų aplinka“ jau ne kartą nagrinėta ankstesnėse AVP. Nepaisant to, kad „miestų aplinkos politika“ yra labai reikšminga, ES įtaka šioje srityje yra palyginti nedidelė. ES turi daug didesnės įtakos transporto politikai, kuri – Komisija tą nuolat pabrėžia – yra ypač susijusi su klimato apsauga. Tačiau transporto politika 7-ojoje AVP beveik neminima. |
| --- | --- |

3.10

Kritiškai reikėtų vertinti ir devynis prioritetinius 7-osios AVP tikslus. Pavyzdžiui, tokia sritis kaip „miestų aplinka“ jau ne kartą nagrinėta ankstesnėse AVP. Nepaisant to, kad „miestų aplinkos politika“ yra labai reikšminga, ES įtaka šioje srityje yra palyginti nedidelė. ES turi daug didesnės įtakos transporto politikai, kuri – Komisija tą nuolat pabrėžia – yra ypač susijusi su klimato apsauga. Tačiau transporto politika 7-ojoje AVP beveik neminima.

| 3.11 | EESRK nuomone, būtų tikslinga kaip savarankišką prioritetinį tikslą į AVP įtraukti strateginį pilietinės visuomenės integravimą (žr. 4.4.9 punktą). |
| --- | --- |

3.11

EESRK nuomone, būtų tikslinga kaip savarankišką prioritetinį tikslą į AVP įtraukti strateginį pilietinės visuomenės integravimą (žr. 4.4.9 punktą).

| 3.12 | Užsienio prekybos politikos svarba Europos aplinkos ir tvarumo politikai yra tokia didelė, kad šiam sektoriui būtų buvę galima skirti bent jau tiek pat dėmesio, kiek ir „Miesto aplinkai“ (3). |
| --- | --- |

3.12

Užsienio prekybos politikos svarba Europos aplinkos ir tvarumo politikai yra tokia didelė, kad šiam sektoriui būtų buvę galima skirti bent jau tiek pat dėmesio, kiek ir „Miesto aplinkai“ (3).

| 3.13 | EESRK primena, kad Komisija, dar paskelbdama pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, pabrėžė, kad būtini pokyčiai neįvyks ne tik be technologijų tobulinimo ir gamintojų ir vartotojų elgsenos keitimo, bet ir esminių „[...] energetikos, pramonės, žemės ūkio bei transporto [...]“ sistemų pokyčių. Nepaisant to, kad 7-ojoje AVP pakartotinai raginama integruoti aplinkos apsaugos klausimus į kitas politikos sritis, tačiau šiam klausimui skiriama nepakankamai dėmesio, nes nenurodoma, kokių „esminių pokyčių“ tam tikrose ekonomikos srityse reikėtų pereinant prie tvarios ekonomikos ir gyvenimo būdo. |
| --- | --- |

3.13

EESRK primena, kad Komisija, dar paskelbdama pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, pabrėžė, kad būtini pokyčiai neįvyks ne tik be technologijų tobulinimo ir gamintojų ir vartotojų elgsenos keitimo, bet ir esminių „[...] energetikos, pramonės, žemės ūkio bei transporto [...]“ sistemų pokyčių. Nepaisant to, kad 7-ojoje AVP pakartotinai raginama integruoti aplinkos apsaugos klausimus į kitas politikos sritis, tačiau šiam klausimui skiriama nepakankamai dėmesio, nes nenurodoma, kokių „esminių pokyčių“ tam tikrose ekonomikos srityse reikėtų pereinant prie tvarios ekonomikos ir gyvenimo būdo.

| 3.14 | Be to, neišnaudojama galimybė išsamiau apibūdinti išteklių ir aplinkos apsaugos svarbą ekonomikos vystymuisi ir naujų, kvalifikuotų darbo vietų kūrimui. Šiuo klausimu EESRK norėtų atkreipti dėmesį ir į savo ankstesnes nuomones (4). Reikėtų labiau pabrėžti aplinkos, socialinės, plėtros ir ekonomikos politikos – esminių tvarumo matmenų – sujungimo į tinklus svarbą. |
| --- | --- |

3.14

Be to, neišnaudojama galimybė išsamiau apibūdinti išteklių ir aplinkos apsaugos svarbą ekonomikos vystymuisi ir naujų, kvalifikuotų darbo vietų kūrimui. Šiuo klausimu EESRK norėtų atkreipti dėmesį ir į savo ankstesnes nuomones (4). Reikėtų labiau pabrėžti aplinkos, socialinės, plėtros ir ekonomikos politikos – esminių tvarumo matmenų – sujungimo į tinklus svarbą.

| 3.15 | Tokiu būdu tampa aišku: šioje 7-ojoje AVP reikėjo daug aiškiau apibrėžti kelią, kaip nuo klasikinės, techniniu būdu su pasekmėmis kovojančios aplinkos politikos pereiti prie tvaraus vystymosi. Šios 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos pabaiga sutampa su strategijos „Europa 2020“ pabaiga. EESRK jau daug kartų aiškiai nurodė, kad strategija „Europa 2020“ negali atstoti Europos tvarumo strategijos, kurioje numatant ilgalaikį planavimą ir proporcingai atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir aplinkos aspektus, apibrėžiami Europos tvaraus vystymosi tikslai ir strategijos. Komitetas ragina Tarybą ir Europos Parlamentą 7-ojoje AVP iškelti tikslą sukurti naują pagrindinę ES tvaraus vystymosi strategiją, kaip raginama Aplinkos tarybos išvadose dėl Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20) („Rio+20. Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais 2012 m. aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų išvados ir su šiuo susitikimu susijusi tolesnė veikla“, 3 dalis, 3 194-as Aplinkos tarybos posėdis, 2012 m. spalio 25 d., Liuksemburgas). Tai 7-ajai AVP užtikrintų tikrą pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

3.15

Tokiu būdu tampa aišku: šioje 7-ojoje AVP reikėjo daug aiškiau apibrėžti kelią, kaip nuo klasikinės, techniniu būdu su pasekmėmis kovojančios aplinkos politikos pereiti prie tvaraus vystymosi. Šios 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos pabaiga sutampa su strategijos „Europa 2020“ pabaiga. EESRK jau daug kartų aiškiai nurodė, kad strategija „Europa 2020“ negali atstoti Europos tvarumo strategijos, kurioje numatant ilgalaikį planavimą ir proporcingai atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir aplinkos aspektus, apibrėžiami Europos tvaraus vystymosi tikslai ir strategijos. Komitetas ragina Tarybą ir Europos Parlamentą 7-ojoje AVP iškelti tikslą sukurti naują pagrindinę ES tvaraus vystymosi strategiją, kaip raginama Aplinkos tarybos išvadose dėl Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais (Rio+20) („Rio+20. Jungtinių Tautų konferencijos tvaraus vystymosi klausimais 2012 m. aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų išvados ir su šiuo susitikimu susijusi tolesnė veikla“, 3 dalis, 3 194-as Aplinkos tarybos posėdis, 2012 m. spalio 25 d., Liuksemburgas). Tai 7-ajai AVP užtikrintų tikrą pridėtinę vertę.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Šiuo požiūriu Komitetas pateikia savo pastabas tik dėl tų prioritetinių tikslų, kurie jam ypač svarbūs.

4.2   1 prioritetinis tikslas: saugoti, tausoti ir puoselėti ES gamtinį kapitalą

| 4.2.1 | 7-ojoje AVP turėtų būti aiškiai pasakyta, kad Komisijos pasiūlymų dėl aplinkai palankesnio žemės ūkio ir žuvininkystės vykdant BŽŪP ir BŽP reformas, įgyvendinimas yra ypač svarbus išsaugant gamtinį kapitalą. |
| --- | --- |

4.2.1

7-ojoje AVP turėtų būti aiškiai pasakyta, kad Komisijos pasiūlymų dėl aplinkai palankesnio žemės ūkio ir žuvininkystės vykdant BŽŪP ir BŽP reformas, įgyvendinimas yra ypač svarbus išsaugant gamtinį kapitalą.

| 4.2.2 | Pasiūlyme dėl 7-osios AVP visiškai pagrįstai raginama pagerinti taip pat ir dirvožemio apsaugą. Nerimą ir toliau kelia dirvožemio taršos didėjimas, dirvožemio būklės blogėjimas ir vis aktyvesnis žemės plotų naudojimas Europoje. Komiteto nuomone, Europos lygmeniu reikia imtis teisinių veiksmų, siekiant ištaisyti šią padėtį. Todėl Taryboje reikėtų nedelsiant atnaujinti diskusijas dėl Dirvožemio apsaugos direktyvos. Be to, Europos Komisija teminėje strategijoje turėtų raginti valstybes nares imtis priemonių, skirtų mažinti nerimą keliantį žemės plotų naudojimą transportui ir gyvenamųjų namų statybai, ir skatinti žemės ir miškų ūkio paskirties naudmenų apsaugą. |
| --- | --- |

4.2.2

Pasiūlyme dėl 7-osios AVP visiškai pagrįstai raginama pagerinti taip pat ir dirvožemio apsaugą. Nerimą ir toliau kelia dirvožemio taršos didėjimas, dirvožemio būklės blogėjimas ir vis aktyvesnis žemės plotų naudojimas Europoje. Komiteto nuomone, Europos lygmeniu reikia imtis teisinių veiksmų, siekiant ištaisyti šią padėtį. Todėl Taryboje reikėtų nedelsiant atnaujinti diskusijas dėl Dirvožemio apsaugos direktyvos. Be to, Europos Komisija teminėje strategijoje turėtų raginti valstybes nares imtis priemonių, skirtų mažinti nerimą keliantį žemės plotų naudojimą transportui ir gyvenamųjų namų statybai, ir skatinti žemės ir miškų ūkio paskirties naudmenų apsaugą.

4.3   2 prioritetinis tikslas: pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų ekologiška ir konkurencinga efektyvaus išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika

| 4.3.1 | Paskelbdama pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, Komisija gamtos išteklių eksploatavimo našumo didinimą pavertė svarbiausiu savo politikos klausimu ir atitinkamame veiksmų plane nustatė pagrindinius etapus iki 2020 metų. Deja, 41 dalyje išdėstyti tikslai šiuos svarbius etapus atspindi nepakankamai. |
| --- | --- |

4.3.1

Paskelbdama pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, Komisija gamtos išteklių eksploatavimo našumo didinimą pavertė svarbiausiu savo politikos klausimu ir atitinkamame veiksmų plane nustatė pagrindinius etapus iki 2020 metų. Deja, 41 dalyje išdėstyti tikslai šiuos svarbius etapus atspindi nepakankamai.

| 4.3.2 | Pirmiausia reikėtų įtraukti tikslą (visiškai) atsieti ekonomikos augimą nuo neigiamo poveikio aplinkai bei siekį iki 2020 m. susitarti dėl plataus užmojo tikslų efektyvaus išteklių naudojimo srityje bei patikimų rodiklių, kuriais sprendimus priimantys viešieji ir privatieji subjektai galėtų vadovautis pereidami prie išteklius tausojančios ekonomikos (5). Be to, Komitetas primena savo raginimą taikyti ekologinio projektavimo direktyvą, pašalinti iš rinkos netvarius produktus ir šiuo tikslu taikyti direktyvą ne tik atsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumą, bet ir siekiant veiksmingiau naudoti materialinius išteklius (6). |
| --- | --- |

4.3.2

Pirmiausia reikėtų įtraukti tikslą (visiškai) atsieti ekonomikos augimą nuo neigiamo poveikio aplinkai bei siekį iki 2020 m. susitarti dėl plataus užmojo tikslų efektyvaus išteklių naudojimo srityje bei patikimų rodiklių, kuriais sprendimus priimantys viešieji ir privatieji subjektai galėtų vadovautis pereidami prie išteklius tausojančios ekonomikos (5). Be to, Komitetas primena savo raginimą taikyti ekologinio projektavimo direktyvą, pašalinti iš rinkos netvarius produktus ir šiuo tikslu taikyti direktyvą ne tik atsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumą, bet ir siekiant veiksmingiau naudoti materialinius išteklius (6).

4.4   4 prioritetinis tikslas: maksimaliai padidinti ES aplinkos teisės aktų naudingumą

| 4.4.1 | 6-osios AVP įvertinimas labai aiškiai parodė, kad didžiausia kliūtis siekiant taip reikalingos pažangos aplinkos apsaugos srityje yra nepakankamas esamų aplinkos teisės aktų įgyvendinimas. Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad 7-ojoje AVP geresniam ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimui valstybių narių lygmeniu suteikiamas vienas iš pagrindinių prioritetų. |
| --- | --- |

4.4.1

6-osios AVP įvertinimas labai aiškiai parodė, kad didžiausia kliūtis siekiant taip reikalingos pažangos aplinkos apsaugos srityje yra nepakankamas esamų aplinkos teisės aktų įgyvendinimas. Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad 7-ojoje AVP geresniam ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimui valstybių narių lygmeniu suteikiamas vienas iš pagrindinių prioritetų.

| 4.4.2 | Tačiau jau ir praeityje Komisija ragino gerinti aplinkos teisės aktų įgyvendinimą, suteikdama jai pagrindinį prioritetą, deja, tai nedavė jokių apčiuopiamų rezultatų. Todėl reikia žinoti, kad egzistuoja esminės kliūtys, kurių negalima pašalinti vien pasiūlytomis priemonėmis gerinti informaciją apie aplinkos teisės aktus, kontrolės mechanizmus ir teisę kreiptis į teismus. |
| --- | --- |

4.4.2

Tačiau jau ir praeityje Komisija ragino gerinti aplinkos teisės aktų įgyvendinimą, suteikdama jai pagrindinį prioritetą, deja, tai nedavė jokių apčiuopiamų rezultatų. Todėl reikia žinoti, kad egzistuoja esminės kliūtys, kurių negalima pašalinti vien pasiūlytomis priemonėmis gerinti informaciją apie aplinkos teisės aktus, kontrolės mechanizmus ir teisę kreiptis į teismus.

| 4.4.3 | Daug svarbiau yra tai, kad daugelyje valstybių narių trūksta politinės valios veiksmingam aplinkos teisės aktų įgyvendinimui suteikti tokį pat svarbų politinį prioritetą ir atitinkamai, už įgyvendinimą atsakingoms institucijoms skirti pakankama lėšų ir kvalifikuoto personalo, o prieštaringais atvejais suteikti reikalingą politinę paramą. |
| --- | --- |

4.4.3

Daug svarbiau yra tai, kad daugelyje valstybių narių trūksta politinės valios veiksmingam aplinkos teisės aktų įgyvendinimui suteikti tokį pat svarbų politinį prioritetą ir atitinkamai, už įgyvendinimą atsakingoms institucijoms skirti pakankama lėšų ir kvalifikuoto personalo, o prieštaringais atvejais suteikti reikalingą politinę paramą.

| 4.4.4 | Analogijos su finansų krize nereikia toli ieškoti. Finansų krizė kilo dėl netvaraus ekonominių išteklių naudojimo, kurį lėmė nepakankamas Mastrichto sutartyje nustatytų bendros valiutos stabilumo kriterijų laikymasis. Tokiu pačiu principu pagrįsta ir aplinkos problemų priežastis – išteklių, šiuo atveju dirvožemio, vandens, oro, klimato, baigtinių mineralinių ir iškastinių išteklių ir kt., pereikvojimas. |
| --- | --- |

4.4.4

Analogijos su finansų krize nereikia toli ieškoti. Finansų krizė kilo dėl netvaraus ekonominių išteklių naudojimo, kurį lėmė nepakankamas Mastrichto sutartyje nustatytų bendros valiutos stabilumo kriterijų laikymasis. Tokiu pačiu principu pagrįsta ir aplinkos problemų priežastis – išteklių, šiuo atveju dirvožemio, vandens, oro, klimato, baigtinių mineralinių ir iškastinių išteklių ir kt., pereikvojimas.

| 4.4.5 | Komitetas pasigenda panašaus atsako į aplinkos krizę, kaip fiskaliniu susitarimu nustatytos priemonės, skirtos įveikti finansų krizę: aiškūs tikslai, aiškūs rodikliai, kontrolės priemonės ir sankcijos. 7-ojoje AVP nėra nė vienos šių priemonių. Išdėstytų būdų nepakanka norint iš tikrųjų ištaisyti nurodytus struktūrinius įgyvendinimo trūkumus, o iki 2020 m. siūlomi geresnio teisės aktų taikymo tikslai yra visiškai neapibrėžti ir jų neįmanoma patikrinti. |
| --- | --- |

4.4.5

Komitetas pasigenda panašaus atsako į aplinkos krizę, kaip fiskaliniu susitarimu nustatytos priemonės, skirtos įveikti finansų krizę: aiškūs tikslai, aiškūs rodikliai, kontrolės priemonės ir sankcijos. 7-ojoje AVP nėra nė vienos šių priemonių. Išdėstytų būdų nepakanka norint iš tikrųjų ištaisyti nurodytus struktūrinius įgyvendinimo trūkumus, o iki 2020 m. siūlomi geresnio teisės aktų taikymo tikslai yra visiškai neapibrėžti ir jų neįmanoma patikrinti.

| 4.4.6 | EESRK laikosi nuomonės, kad būtina teisės aktų laikymosi sąlyga yra veiksminga nepriklausomų institucijų vykdoma kontrolė ir patikimas pasirengimas prireikus imtis sankcijų arba jas pripažinti. Todėl EESRK tikisi, kad 7-ojoje AVP bus nustatyta privalomus veiksmingos valstybių narių patikros ir priežiūros kriterijus taikyti visai ES aplinkos teisei ir kurti papildomus pajėgumus ES lygmeniu. |
| --- | --- |

4.4.6

EESRK laikosi nuomonės, kad būtina teisės aktų laikymosi sąlyga yra veiksminga nepriklausomų institucijų vykdoma kontrolė ir patikimas pasirengimas prireikus imtis sankcijų arba jas pripažinti. Todėl EESRK tikisi, kad 7-ojoje AVP bus nustatyta privalomus veiksmingos valstybių narių patikros ir priežiūros kriterijus taikyti visai ES aplinkos teisei ir kurti papildomus pajėgumus ES lygmeniu.

| 4.4.7 | Be to, 82 dalies f punkte nurodytas ketinimas į Europos semestro procesą įtraukti ekologinių tikslų įgyvendinimo pažangos stebėjimą, taip pat yra tinkama priemonė skatinti ES ir valstybių narių politinius lyderius skirti daugiau dėmesio šiam klausimui. Komisija vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad nuolatinis neigiamas poveikis aplinkai gali turėti ir neigiamų makroekonominių pasekmių. Tai puikiai iliustruoja 2006 m. N. Sterno ataskaita „Klimato kaitos ekonomika“, ir iniciatyvos „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ 2010 m. apibendrinamoji ataskaita. |
| --- | --- |

4.4.7

Be to, 82 dalies f punkte nurodytas ketinimas į Europos semestro procesą įtraukti ekologinių tikslų įgyvendinimo pažangos stebėjimą, taip pat yra tinkama priemonė skatinti ES ir valstybių narių politinius lyderius skirti daugiau dėmesio šiam klausimui. Komisija vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad nuolatinis neigiamas poveikis aplinkai gali turėti ir neigiamų makroekonominių pasekmių. Tai puikiai iliustruoja 2006 m. N. Sterno ataskaita „Klimato kaitos ekonomika“, ir iniciatyvos „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ 2010 m. apibendrinamoji ataskaita.

| 4.4.8 | 7-ąją AVP reikėtų papildyti priemonėmis, kurios suteiktų teigiamas paskatas už aplinkosaugos teisės aktų laikymąsi. Ypač ES finansavimo skyrimo valstybėms narėms ir privatiems juridiniams asmenims susiejimas su įrodymu, patvirtinančiu kad laikomasi atitinkamų aplinkos teisės aktų nuostatų, gali būti veiksminga priemonė, motyvuojanti laikytis teisės aktų. EESRK savo ruožtu ir toliau dės daug pastangų bendradarbiavimo strategijomis ir informavimu apie geriausios praktikos sprendimus skatinti įmones prisidėti prie aplinkos būklės gerinimo. |
| --- | --- |

4.4.8

7-ąją AVP reikėtų papildyti priemonėmis, kurios suteiktų teigiamas paskatas už aplinkosaugos teisės aktų laikymąsi. Ypač ES finansavimo skyrimo valstybėms narėms ir privatiems juridiniams asmenims susiejimas su įrodymu, patvirtinančiu kad laikomasi atitinkamų aplinkos teisės aktų nuostatų, gali būti veiksminga priemonė, motyvuojanti laikytis teisės aktų. EESRK savo ruožtu ir toliau dės daug pastangų bendradarbiavimo strategijomis ir informavimu apie geriausios praktikos sprendimus skatinti įmones prisidėti prie aplinkos būklės gerinimo.

| 4.4.9 | Galiausiai, reikia nurodyti, kad būtina veiksmingo aplinkos teisės aktų įgyvendinimo sąlyga yra aktyvus pilietinės visuomenės vaidmuo, piliečiams sudarant sąlygas imtis aktyvių sergėtojų vaidmens. Šiam tikslui reikalingi instrumentai į Europos aplinkos teisės aktus yra įdiegti (visų pirma, remiantis Orhuso konvencija), pavyzdžiui, nevaržoma teisė susipažinti su informacija apie aplinką, pilietinės visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus dėl aplinkos teisės aktų ir teisės kreiptis į teismus. Pasiūlyme dėl 7-osios AVP šie instrumentai išvardijami, tačiau pasigendama tiek išsamesnio paaiškinimo apie pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant aplinkos teisės aktus, tiek ir ryžtingesnių pasiūlymų. Beveik visi teigiami su gamta ir aplinka susiję pokyčiai buvo įvykdyti pilietinės visuomenės raginimu. EESRK nuomone, pilietinės visuomenės organizacijos yra pagrindiniai dalyviai įgyvendinant 7-ąją AVP. 7-ojoje AVP jų vaidmeniui reikėtų skirti daug daugiau dėmesio ir jį reikėtų sustiprinti – tai galėtų būti dar vienas prioritetinis tikslas. Priemonių sąrašą reikėtų papildyti įtraukiant metodus, skirtus skatinti pilietinės visuomenės aktyvumą (pavyzdžiui, vietines „21 darbotvarkės“ grupes arba panašius forumus), kurti partnerystes ir aktyviau įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę į patariamąsias tarybas aplinkos klausimais arba tvarumo tarybas. |
| --- | --- |

4.4.9

Galiausiai, reikia nurodyti, kad būtina veiksmingo aplinkos teisės aktų įgyvendinimo sąlyga yra aktyvus pilietinės visuomenės vaidmuo, piliečiams sudarant sąlygas imtis aktyvių sergėtojų vaidmens. Šiam tikslui reikalingi instrumentai į Europos aplinkos teisės aktus yra įdiegti (visų pirma, remiantis Orhuso konvencija), pavyzdžiui, nevaržoma teisė susipažinti su informacija apie aplinką, pilietinės visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus dėl aplinkos teisės aktų ir teisės kreiptis į teismus. Pasiūlyme dėl 7-osios AVP šie instrumentai išvardijami, tačiau pasigendama tiek išsamesnio paaiškinimo apie pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant aplinkos teisės aktus, tiek ir ryžtingesnių pasiūlymų. Beveik visi teigiami su gamta ir aplinka susiję pokyčiai buvo įvykdyti pilietinės visuomenės raginimu. EESRK nuomone, pilietinės visuomenės organizacijos yra pagrindiniai dalyviai įgyvendinant 7-ąją AVP. 7-ojoje AVP jų vaidmeniui reikėtų skirti daug daugiau dėmesio ir jį reikėtų sustiprinti – tai galėtų būti dar vienas prioritetinis tikslas. Priemonių sąrašą reikėtų papildyti įtraukiant metodus, skirtus skatinti pilietinės visuomenės aktyvumą (pavyzdžiui, vietines „21 darbotvarkės“ grupes arba panašius forumus), kurti partnerystes ir aktyviau įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę į patariamąsias tarybas aplinkos klausimais arba tvarumo tarybas.

4.5   6 prioritetinis tikslas: užtikrinti investicijas į aplinkos ir klimato politiką ir teisingas kainas

| 4.5.1 | Priemonės, skirtos skatinti investicijas į aplinkos ir klimato politiką bei su aplinkos apsauga susijusių išlaidų įvertinimas nustatant kainas yra būtini siekiant užtikrinti perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad savo pasiūlyme dėl 7-osios AVP Komisija šią temą laiko prioritetiniu tikslu. Tačiau ir šiuo atveju iki 2020 m. nustatyti tikslai (82 dalies a ir b punktai) yra labai neapibrėžti ir negali būti laikomi tinkamais sėkmės rodikliais, kuriuos būtų galima patikrinti. |
| --- | --- |

4.5.1

Priemonės, skirtos skatinti investicijas į aplinkos ir klimato politiką bei su aplinkos apsauga susijusių išlaidų įvertinimas nustatant kainas yra būtini siekiant užtikrinti perėjimą prie efektyviai išteklius naudojančios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad savo pasiūlyme dėl 7-osios AVP Komisija šią temą laiko prioritetiniu tikslu. Tačiau ir šiuo atveju iki 2020 m. nustatyti tikslai (82 dalies a ir b punktai) yra labai neapibrėžti ir negali būti laikomi tinkamais sėkmės rodikliais, kuriuos būtų galima patikrinti.

| 4.5.2 | Pasiūlyme ir vėl labai neapibrėžtai kalbama apie aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimą, kaip ir, pavyzdžiui, 2006 m. tvaraus vystymosi strategijoje, kurioje buvo žadama paskelbti atitinkamą sąrašą. ES aplinkos politikai kyla pavojus tapti nepatikima, jei bus nuolat skelbiama apie būsimus veiksmus, tačiau jie taip ir liks neįgyvendinti. Tai pasakytina ir apie plačiai propaguotą išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms principą arba apie visišką perėjimą nuo darbo jėgos apmokestinimo prie aplinkos, kaip riboto šaltinio, apmokestinimo. |
| --- | --- |

4.5.2

Pasiūlyme ir vėl labai neapibrėžtai kalbama apie aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimą, kaip ir, pavyzdžiui, 2006 m. tvaraus vystymosi strategijoje, kurioje buvo žadama paskelbti atitinkamą sąrašą. ES aplinkos politikai kyla pavojus tapti nepatikima, jei bus nuolat skelbiama apie būsimus veiksmus, tačiau jie taip ir liks neįgyvendinti. Tai pasakytina ir apie plačiai propaguotą išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms principą arba apie visišką perėjimą nuo darbo jėgos apmokestinimo prie aplinkos, kaip riboto šaltinio, apmokestinimo.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė 7-oji aplinkosaugos veiksmų programa ir tolesnė veikla, susijusi su 6-ąja AVP, OL C 191, 2012 6 29, p. 1.

1

7-oji aplinkosaugos veiksmų programa ir tolesnė veikla, susijusi su 6-ąja AVP

(2)  EESRK nuomonė „ES tvaraus vystymosi strategijos įvertinimas“; OL C 117, 2004 4 30, p. 22–37.

2

(3)  EESRK nuomonė „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“, OL C 43, 2012 2 15, p. 73–78.

3

(4)  EESRK nuomonė „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“, OL C 11, 2013 1 15, p. 65–70.

4

(5)  COM(2011) 571 final, 3.1.2. ir 6.1 pagrindiniai etapai, OL C 181 E, 2012 6 21, p. 163–168.

5

(6)  EESRK nuomonė „Tvarių gamybos ir vartojimo būdų skatinimas ES“, OL C 191, 2012 6 29, p. 6–11.

6

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/82

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“

(COM(2012) 446 final)

2013/C 161/16

Panešėjas José María ZUFIAUR

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. spalio 12 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“

COM(2012) 446 final.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 21 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 102 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Pastabos ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (1) ir Europos Sąjungos Tarybos išvadas (2) šiuo klausimu ir pateikia šias pastabas ir rekomendacijas. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (1) ir Europos Sąjungos Tarybos išvadas (2) šiuo klausimu ir pateikia šias pastabas ir rekomendacijas.

| 1.2 | Reiškia susirūpinimą, kad dėl ES vystomojo bendradarbiavimo programose taikomo trijų sektorių apribojimo socialinė apsauga rengiant programas ir jas įgyvendinant atsiduria nuošalėje. Todėl prašo Komisijos ir valstybių narių imtis reikiamų priemonių, kad socialinė apsauga būtų tikrai įtraukta į vystomojo bendradarbiavimo programavimą ir veiksmingą įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.2

Reiškia susirūpinimą, kad dėl ES vystomojo bendradarbiavimo programose taikomo trijų sektorių apribojimo socialinė apsauga rengiant programas ir jas įgyvendinant atsiduria nuošalėje. Todėl prašo Komisijos ir valstybių narių imtis reikiamų priemonių, kad socialinė apsauga būtų tikrai įtraukta į vystomojo bendradarbiavimo programavimą ir veiksmingą įgyvendinimą.

| 1.3 | Pasisako už tai, kad ne mažiau kaip 20 proc. visos ES paramos būtų skiriama socialinei integracijai ir žmogaus raidai ir kad asignavimai šioms sritims būtų padidinti perskiriant kitose srityse nepanaudotus išteklius. Be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad ši procentinė dalis bendrai numatoma švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sektoriams neužtikrinant lėšų paskirstymo ir skyrimo atskirai, todėl nėra jokios garantijos, kad socialinė apsauga nebus palikta nuošalėje. Socialinės apsaugos samprata gali apimti ir sveikatos priežiūrą, bet sunku ją susieti su švietimu, išskyrus tuo atvejus, kai švietimas yra tam tikrų socialinės apsaugos programų pagrindas arba priedas. Taigi reikėtų siekti pusiausvyros, kuri leistų koordinuoti šiuos tris esminius veiksnius. |
| --- | --- |

1.3

Pasisako už tai, kad ne mažiau kaip 20 proc. visos ES paramos būtų skiriama socialinei integracijai ir žmogaus raidai ir kad asignavimai šioms sritims būtų padidinti perskiriant kitose srityse nepanaudotus išteklius. Be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad ši procentinė dalis bendrai numatoma švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sektoriams neužtikrinant lėšų paskirstymo ir skyrimo atskirai, todėl nėra jokios garantijos, kad socialinė apsauga nebus palikta nuošalėje. Socialinės apsaugos samprata gali apimti ir sveikatos priežiūrą, bet sunku ją susieti su švietimu, išskyrus tuo atvejus, kai švietimas yra tam tikrų socialinės apsaugos programų pagrindas arba priedas. Taigi reikėtų siekti pusiausvyros, kuri leistų koordinuoti šiuos tris esminius veiksnius.

| 1.4 | Pritaria Tarptautinės darbo organizacijos rekomendacijai Nr. 202 dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos (3), kuri apima ir deramą darbą, o vienas iš pagrindinių jo ramsčių yra socialinė apsauga. Minimalios socialinės apsaugos principai turi būti laikomi minimalia riba, kurią būtų numatyta didinti, kad ateityje būtų sukurtos sistemos, atitinkančios TDO konvenciją Nr. 102. (4) |
| --- | --- |

1.4

Pritaria Tarptautinės darbo organizacijos rekomendacijai Nr. 202 dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos (3), kuri apima ir deramą darbą, o vienas iš pagrindinių jo ramsčių yra socialinė apsauga. Minimalios socialinės apsaugos principai turi būti laikomi minimalia riba, kurią būtų numatyta didinti, kad ateityje būtų sukurtos sistemos, atitinkančios TDO konvenciją Nr. 102. (4)

| 1.5 | Mano, kad socialinę apsaugą reikia laikyti labai svarbia investicija į socialinę sanglaudą ir integracinį bei tvarų vystymąsi. Todėl, plėtojant vystomojo bendradarbiavimo politiką, ypatingą dėmesį reikia skirti veiksniams, kurie sudaro socialinės apsaugos sistemų pagrindą: deramam darbui (atsižvelgiant ir į tokius aspektus kaip lytis arba negalia), turto pasiskirstymui, demografiniam augimui, socialinių paslaugų ir jų teikimo universalumui ir lemiamam valstybės vaidmeniui siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

1.5

Mano, kad socialinę apsaugą reikia laikyti labai svarbia investicija į socialinę sanglaudą ir integracinį bei tvarų vystymąsi. Todėl, plėtojant vystomojo bendradarbiavimo politiką, ypatingą dėmesį reikia skirti veiksniams, kurie sudaro socialinės apsaugos sistemų pagrindą: deramam darbui (atsižvelgiant ir į tokius aspektus kaip lytis arba negalia), turto pasiskirstymui, demografiniam augimui, socialinių paslaugų ir jų teikimo universalumui ir lemiamam valstybės vaidmeniui siekiant šių tikslų.

| 1.6 | Mano, kad vystomojo bendradarbiavimo politika reikia remti ne tik socialinės apsaugos sistemų, skirtų oficialiai dirbantiems, įskaitant laikinus, savarankiškai dirbančius, ekonominiu požiūriu priklausomus ir žemės ūkio darbuotojus, bet ir paramos sistemų, apimančių visus gyventojus, taip pat ir priklausančius šešėlinės ekonomikos sektoriui, kūrimą. Šiuo tikslu siūlo įmokines sistemas, grindžiamas įmokomis, derinti su neįmokinėmis sistemomis, kurių išlaidos būtų padengiamos iš mokesčių. Todėl vystomojo bendradarbiavimo politika turi stiprinti valstybių institucijų ir mokestinius gebėjimus, kad jos turėtų pakankamai išteklių savo socialiniams įsipareigojimams vykdyti. |
| --- | --- |

1.6

Mano, kad vystomojo bendradarbiavimo politika reikia remti ne tik socialinės apsaugos sistemų, skirtų oficialiai dirbantiems, įskaitant laikinus, savarankiškai dirbančius, ekonominiu požiūriu priklausomus ir žemės ūkio darbuotojus, bet ir paramos sistemų, apimančių visus gyventojus, taip pat ir priklausančius šešėlinės ekonomikos sektoriui, kūrimą. Šiuo tikslu siūlo įmokines sistemas, grindžiamas įmokomis, derinti su neįmokinėmis sistemomis, kurių išlaidos būtų padengiamos iš mokesčių. Todėl vystomojo bendradarbiavimo politika turi stiprinti valstybių institucijų ir mokestinius gebėjimus, kad jos turėtų pakankamai išteklių savo socialiniams įsipareigojimams vykdyti.

| 1.7 | Pabrėžia, kad socialinės apsaugos sistemos padeda vykdyti rizikos prevenciją ir mažinti riziką, taip pat ir gaivalinių nelaimių ar pokonfliktinės padėties atvejais. Todėl prašo vystomąjį bendradarbiavimą panaudoti šiam tikslui. |
| --- | --- |

1.7

Pabrėžia, kad socialinės apsaugos sistemos padeda vykdyti rizikos prevenciją ir mažinti riziką, taip pat ir gaivalinių nelaimių ar pokonfliktinės padėties atvejais. Todėl prašo vystomąjį bendradarbiavimą panaudoti šiam tikslui.

| 1.8 | Mano, kad valstybėms partnerėms tenka pagrindinė atsakomybė už jų socialinės apsaugos sistemos sukūrimą ir įdiegimą, o ES plėtodama bendradarbiavimą turi prisidėti prie jų institucijų, mokesčių rinkimo ir valdymo gebėjimų stiprinimo, kad jos būtų pajėgios patenkinti savo poreikius ir galėtų plėtoti tausias ir tvarias viešąsias sistemas. |
| --- | --- |

1.8

Mano, kad valstybėms partnerėms tenka pagrindinė atsakomybė už jų socialinės apsaugos sistemos sukūrimą ir įdiegimą, o ES plėtodama bendradarbiavimą turi prisidėti prie jų institucijų, mokesčių rinkimo ir valdymo gebėjimų stiprinimo, kad jos būtų pajėgios patenkinti savo poreikius ir galėtų plėtoti tausias ir tvarias viešąsias sistemas.

| 1.9 | Tačiau Komitetas neprieštarauja tam, kad, siekiant sustiprinti minimalią socialinę apsaugą mažas pajamas gaunančiose šalyse, būtų skiriama daugiametė finansinė parama atliekant tiesioginius pervedimus valstybėms partnerėms ir tinkamais kontrolės mechanizmais vykdant šių pervedimų priežiūrą. |
| --- | --- |

1.9

Tačiau Komitetas neprieštarauja tam, kad, siekiant sustiprinti minimalią socialinę apsaugą mažas pajamas gaunančiose šalyse, būtų skiriama daugiametė finansinė parama atliekant tiesioginius pervedimus valstybėms partnerėms ir tinkamais kontrolės mechanizmais vykdant šių pervedimų priežiūrą.

| 1.10 | Mano, kad, nors vystomasis bendradarbiavimas socialinės apsaugos srityje visų pirma turi būti plėtojamas mažas pajamas gaunančiose šalyse, nereikia palikti nuošalėje vidutines pajamas gaunančių šalių, kuriose vis dar yra, – o kai kuriais atvejais netgi daugėja – rimtų vidinių skurdo ir nelygybės problemų. Šiuo metu 75 proc. pasaulio skurstančiųjų gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse. ES parama turėtų būti skiriama – visų pirma vykdant sektorių ir temines programas – jau esamų sistemų aprėpčiai didinti ir veiksmingumui gerinti stiprinant jų viešuosius institucijų gebėjimus. Taip pat reikėtų numatyti konkrečias programas tiems regionams, kuriems būdingi dideli migracijos srautai. |
| --- | --- |

1.10

Mano, kad, nors vystomasis bendradarbiavimas socialinės apsaugos srityje visų pirma turi būti plėtojamas mažas pajamas gaunančiose šalyse, nereikia palikti nuošalėje vidutines pajamas gaunančių šalių, kuriose vis dar yra, – o kai kuriais atvejais netgi daugėja – rimtų vidinių skurdo ir nelygybės problemų. Šiuo metu 75 proc. pasaulio skurstančiųjų gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse. ES parama turėtų būti skiriama – visų pirma vykdant sektorių ir temines programas – jau esamų sistemų aprėpčiai didinti ir veiksmingumui gerinti stiprinant jų viešuosius institucijų gebėjimus. Taip pat reikėtų numatyti konkrečias programas tiems regionams, kuriems būdingi dideli migracijos srautai.

| 1.11 | Prašo, kad lyties aspektas taptų ES vystymosi politikos horizontalia ir prioritetine ašimi siekiant moterims sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti socialine apsauga, kadangi tai padėtų sumažinti atskirų asmenų ir šeimų skurdą. |
| --- | --- |

1.11

Prašo, kad lyties aspektas taptų ES vystymosi politikos horizontalia ir prioritetine ašimi siekiant moterims sudaryti geresnes sąlygas pasinaudoti socialine apsauga, kadangi tai padėtų sumažinti atskirų asmenų ir šeimų skurdą.

| 1.12 | Siūlo ES vystomojo bendradarbiavimo programose numatyti pakankamus išteklius žmonių su negalia socialinei ir profesinei integracijai ir užtikrinti tinkamą jų socialinę apsaugą. Todėl EESRK pritaria tam, kad vienu iš ES vystomojo bendradarbiavimo tikslų būtų tai, kad valstybės partnerės ratifikuotų ir tinkamai taikytų Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (5). |
| --- | --- |

1.12

Siūlo ES vystomojo bendradarbiavimo programose numatyti pakankamus išteklius žmonių su negalia socialinei ir profesinei integracijai ir užtikrinti tinkamą jų socialinę apsaugą. Todėl EESRK pritaria tam, kad vienu iš ES vystomojo bendradarbiavimo tikslų būtų tai, kad valstybės partnerės ratifikuotų ir tinkamai taikytų Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (5).

| 1.13 | Reikalauja būsimos daugiametės finansinės programos vystomajam bendradarbiavimui skirtame skyriuje atsižvelgti į socialinę apsaugą ir ją laikyti vienu iš programavimo prioritetų. |
| --- | --- |

1.13

Reikalauja būsimos daugiametės finansinės programos vystomajam bendradarbiavimui skirtame skyriuje atsižvelgti į socialinę apsaugą ir ją laikyti vienu iš programavimo prioritetų.

| 1.14 | Laikosi nuomonės, kad ES turi techniniu ir ekonominiu požiūriu skatinti pietinių valstybių keitimąsi gerąja patirtimi socialinės apsaugos srityje. |
| --- | --- |

1.14

Laikosi nuomonės, kad ES turi techniniu ir ekonominiu požiūriu skatinti pietinių valstybių keitimąsi gerąja patirtimi socialinės apsaugos srityje.

| 1.15 | Prašo į ES pasirašomus asociacijos susitarimus, prekybos ar ekonominės partnerystės susitarimus įtraukti socialinei apsaugai skirtą skyrių. |
| --- | --- |

1.15

Prašo į ES pasirašomus asociacijos susitarimus, prekybos ar ekonominės partnerystės susitarimus įtraukti socialinei apsaugai skirtą skyrių.

| 1.16 | Nurodo, kad tikslinga skatinti regioninę plėtros partnerystę socialinės apsaugos srityje. |
| --- | --- |

1.16

Nurodo, kad tikslinga skatinti regioninę plėtros partnerystę socialinės apsaugos srityje.

| 1.17 | Rekomenduoja sukurti Europos lygmens socialinės apsaugos ekspertų (iš nacionalinių ministerijų, plėtros agentūrų ir pilietinės visuomenės) tinklą panaudojant tokias priemones kaip Techninės pagalbos ir informacijos mainų programa (angl. TAIEX), kad būtų sudarytos sąlygos dalyvauti profesionaliems ekspertams. Pagrindinė šio tinklo užduotis būtų sudaryti ES paramos socialinei apsaugai žemėlapį. Ši iniciatyva paskatintų keistis gerąja patirtimi ir palengvintų darbo pasidalijimą, kadangi būtų atskleisti trūkumai ir dubliavimasis ar nustatyti galimi lyginamieji pranašumai. |
| --- | --- |

1.17

Rekomenduoja sukurti Europos lygmens socialinės apsaugos ekspertų (iš nacionalinių ministerijų, plėtros agentūrų ir pilietinės visuomenės) tinklą panaudojant tokias priemones kaip Techninės pagalbos ir informacijos mainų programa (angl. TAIEX), kad būtų sudarytos sąlygos dalyvauti profesionaliems ekspertams. Pagrindinė šio tinklo užduotis būtų sudaryti ES paramos socialinei apsaugai žemėlapį. Ši iniciatyva paskatintų keistis gerąja patirtimi ir palengvintų darbo pasidalijimą, kadangi būtų atskleisti trūkumai ir dubliavimasis ar nustatyti galimi lyginamieji pranašumai.

| 1.18 | Primena savo rekomendaciją, kad pilietinės visuomenės organizacijos dalyvautų apibrėžiant ir kuriant bendradarbiavimo programas ir strategijas bei vykdant jų stebėseną. Prašo šiuo tikslu socialinę apsaugą įtraukti į bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis veiksmų planus, numatytus Komisijos komunikate „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos“ (6). Kartu pabrėžia, kad socialiniai partneriai ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos turi, atsižvelgiant į jų pobūdį, iš tiesų dalyvauti socialinės apsaugos institucijų, sprendžiančių pašalpų ar paramos klausimus, konsultaciniuose ir valdymo organuose. |
| --- | --- |

1.18

Primena savo rekomendaciją, kad pilietinės visuomenės organizacijos dalyvautų apibrėžiant ir kuriant bendradarbiavimo programas ir strategijas bei vykdant jų stebėseną. Prašo šiuo tikslu socialinę apsaugą įtraukti į bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis veiksmų planus, numatytus Komisijos komunikate „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos“ (6). Kartu pabrėžia, kad socialiniai partneriai ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos turi, atsižvelgiant į jų pobūdį, iš tiesų dalyvauti socialinės apsaugos institucijų, sprendžiančių pašalpų ar paramos klausimus, konsultaciniuose ir valdymo organuose.

2.   Bendra informacija

| 2.1 | Atsižvelgiant į bendrus Busano partnerystės už veiksmingą vystomąjį bendradarbiavimą (7), Europos Komisijos komunikato „Pokyčių darbotvarkė“ (8) ir TDO Rekomendacijos Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos principus, Tarybos jau ratifikuotas Komisijos komunikatas dėl socialinės apsaugos ES vystomojo bendradarbiavimo srityje yra kokybinis žingsnis į priekį plėtojant Europos vystomąjį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.1

Atsižvelgiant į bendrus Busano partnerystės už veiksmingą vystomąjį bendradarbiavimą (7), Europos Komisijos komunikato „Pokyčių darbotvarkė“ (8) ir TDO Rekomendacijos Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos principus, Tarybos jau ratifikuotas Komisijos komunikatas dėl socialinės apsaugos ES vystomojo bendradarbiavimo srityje yra kokybinis žingsnis į priekį plėtojant Europos vystomąjį bendradarbiavimą.

| 2.2 | Bendri Busano tikslai atitinka uždavinį, kad ES turėtų laikytis visapusiškesnio požiūrio į žmogaus raidą, kaip tai nurodyta Komisijos komunikate „Pokyčių darbotvarkė“, kuriame pabrėžiama parama sveikatos priežiūrai ir švietimui, deramam darbui ir sistemoms, kurios leistų plėtoti socialinę apsaugą ir sumažinti galimybių nelygybę. |
| --- | --- |

2.2

Bendri Busano tikslai atitinka uždavinį, kad ES turėtų laikytis visapusiškesnio požiūrio į žmogaus raidą, kaip tai nurodyta Komisijos komunikate „Pokyčių darbotvarkė“, kuriame pabrėžiama parama sveikatos priežiūrai ir švietimui, deramam darbui ir sistemoms, kurios leistų plėtoti socialinę apsaugą ir sumažinti galimybių nelygybę.

| 2.3 | Šios veiksmų gairės dera ir su TDO rekomendacija dėl minimalios socialinės apsaugos, apimančios keturias pagrindines socialinės apsaugos garantijas, nustatytas pačių šalių: vaikams skirtų pajamų, darbingo amžiaus asmenų ir vyresnio amžiaus asmenų pajamų apsaugą, taip pat galimybes naudotis būtiniausiomis sveikatos priežiūros paslaugomis už prieinamą kainą. |
| --- | --- |

2.3

Šios veiksmų gairės dera ir su TDO rekomendacija dėl minimalios socialinės apsaugos, apimančios keturias pagrindines socialinės apsaugos garantijas, nustatytas pačių šalių: vaikams skirtų pajamų, darbingo amžiaus asmenų ir vyresnio amžiaus asmenų pajamų apsaugą, taip pat galimybes naudotis būtiniausiomis sveikatos priežiūros paslaugomis už prieinamą kainą.

| 2.4 | Be to, šiam požiūriui savo išvadose pritaria Taryba, kuri pasisako už augimą, kuriam būdingas teisingas turto pasiskirstymas, visiškas užimtumas ir visuotinai prieinamos pagrindinės socialinės paslaugos, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros ir švietimo. Kaip teigiama minėtose išvadose, „skatindama teisingumą, socialinę įtrauktį ir dialogą su socialiniais partneriais, socialinės apsaugos politika gali atlikti transformacinį vaidmenį visuomenėje“. |
| --- | --- |

2.4

Be to, šiam požiūriui savo išvadose pritaria Taryba, kuri pasisako už augimą, kuriam būdingas teisingas turto pasiskirstymas, visiškas užimtumas ir visuotinai prieinamos pagrindinės socialinės paslaugos, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros ir švietimo. Kaip teigiama minėtose išvadose, „skatindama teisingumą, socialinę įtrauktį ir dialogą su socialiniais partneriais, socialinės apsaugos politika gali atlikti transformacinį vaidmenį visuomenėje“.

| 2.5 | Visose šiose deklaracijose, susitarimuose ir išvadose teigiama, kad socialinė apsauga turi tapti ES vystomojo bendradarbiavimo dalimi laikantis integracinio ir tvaraus vystymosi požiūrio, kuris neapsiriboja vien ekonominiu kiekybiniu BVP didėjimu. |
| --- | --- |

2.5

Visose šiose deklaracijose, susitarimuose ir išvadose teigiama, kad socialinė apsauga turi tapti ES vystomojo bendradarbiavimo dalimi laikantis integracinio ir tvaraus vystymosi požiūrio, kuris neapsiriboja vien ekonominiu kiekybiniu BVP didėjimu.

| 2.6 | Kartu reikia pabrėžti, kad ES piliečiai taip pat pritaria, kad būtina tęsti ES vystomojo bendradarbiavimo politikos pastangas. Eurobarometro apklausos (9) duomenimis, dauguma Europos Sąjungos piliečių (85 proc.) nepaisant ekonomikos krizės ir toliau pritaria tam, kad būtų toliau teikiama parama besivystančioms šalims, o labai didelė procentinė dalis (61 proc.) siūlo paramą padidinti, kad daug žmonių galėtų išsivaduoti iš skurdo. |
| --- | --- |

2.6

Kartu reikia pabrėžti, kad ES piliečiai taip pat pritaria, kad būtina tęsti ES vystomojo bendradarbiavimo politikos pastangas. Eurobarometro apklausos (9) duomenimis, dauguma Europos Sąjungos piliečių (85 proc.) nepaisant ekonomikos krizės ir toliau pritaria tam, kad būtų toliau teikiama parama besivystančioms šalims, o labai didelė procentinė dalis (61 proc.) siūlo paramą padidinti, kad daug žmonių galėtų išsivaduoti iš skurdo.

3.   Socialinės apsaugos problemą būtina spręsti atsižvelgiant į globalizaciją

| 3.1 | Nuo to laiko, kai 1948 m. buvo priimta Visuotinė žmogaus teisių deklaracija
   (10), pasaulio BVP išaugo 10 kartų, o vienam gyventojui tenkančios pajamos – 2,6 karto. Tačiau didžiosios daugumos pasaulio gyventojų socialinės apsaugos padėtis iš esmės beveik nepasikeitė: iš tiesų jie ir toliau jos neturi. Toliau pateikiami statistiniai duomenys (11) yra iškalbingi. |
| --- | --- |

3.1

Nuo to laiko, kai 1948 m. buvo priimta Visuotinė žmogaus teisių deklaracija
   (10), pasaulio BVP išaugo 10 kartų, o vienam gyventojui tenkančios pajamos – 2,6 karto. Tačiau didžiosios daugumos pasaulio gyventojų socialinės apsaugos padėtis iš esmės beveik nepasikeitė: iš tiesų jie ir toliau jos neturi. Toliau pateikiami statistiniai duomenys (11) yra iškalbingi.

| 3.1.1 | Beveik trečdalis pasaulio gyventojų, t. y. 1,75 mlrd. asmenų, patiria įvairiapusį skurdą, kuriam būdingas pajamų, deramo darbo, sveikatos ir išsilavinimo trūkumas. |
| --- | --- |

3.1.1

Beveik trečdalis pasaulio gyventojų, t. y. 1,75 mlrd. asmenų, patiria įvairiapusį skurdą, kuriam būdingas pajamų, deramo darbo, sveikatos ir išsilavinimo trūkumas.

| 3.1.2 | Dėl sveikatos problemų, kurių galima išvengti taikant prevencijos priemones, kasdien miršta 9,2 mln. jaunesnių nei penkerių metų vaikų. |
| --- | --- |

3.1.2

Dėl sveikatos problemų, kurių galima išvengti taikant prevencijos priemones, kasdien miršta 9,2 mln. jaunesnių nei penkerių metų vaikų.

| 3.1.3 | Maždaug 5,1 mlrd. žmonių, t. y. 75 proc. pasaulio gyventojų, neturi tinkamos socialinės apsaugos. |
| --- | --- |

3.1.3

Maždaug 5,1 mlrd. žmonių, t. y. 75 proc. pasaulio gyventojų, neturi tinkamos socialinės apsaugos.

| 3.1.4 | Mažiau nei 30 proc. ekonomiškai aktyvių žmonių pasaulyje turi nedarbo draudimą ir tik 15 proc. bedarbių gauna bedarbio pašalpą. |
| --- | --- |

3.1.4

Mažiau nei 30 proc. ekonomiškai aktyvių žmonių pasaulyje turi nedarbo draudimą ir tik 15 proc. bedarbių gauna bedarbio pašalpą.

| 3.1.5 | Tik 20 proc. darbingo amžiaus pasaulio gyventojų gali pasinaudoti visapusiškos socialinės apsaugos sistemomis. Daugelyje šalių neoficialaus sektoriaus darbuotojai, žemės ūkio darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys neturi jokios socialinės apsaugos. |
| --- | --- |

3.1.5

Tik 20 proc. darbingo amžiaus pasaulio gyventojų gali pasinaudoti visapusiškos socialinės apsaugos sistemomis. Daugelyje šalių neoficialaus sektoriaus darbuotojai, žemės ūkio darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys neturi jokios socialinės apsaugos.

| 3.1.6 | Tuo tarpu labiau išsivysčiusiose Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalyse skurdo ir nelygybės lygis yra maždaug perpus mažesnis nei galėtų būti nesant socialinės apsaugos sistemų. |
| --- | --- |

3.1.6

Tuo tarpu labiau išsivysčiusiose Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalyse skurdo ir nelygybės lygis yra maždaug perpus mažesnis nei galėtų būti nesant socialinės apsaugos sistemų.

4.   Galimas socialinės apsaugos poveikis integraciniam ir tvariam vystymuisi

| 4.1 | Šioje nuomonėje socialinės apsaugos sąvoka vartojama platesne prasme: ji apima ne tik socialinę apsaugą strictu sensu, bet ir socialinę paramą. Socialine apsauga būtų galima laikyti ne tik įvairių sričių politiką ir veiksmus, kuriais siekiama padidinti visų asmenų – ypač priklausančių pažeidžiamoms grupėms – galimybes išvengti skurdo arba jį įveikti, bet ir politiką ir veiksmus, galinčius užtikrinti pajamas, sudaryti galimybes visą gyvenimą naudotis pagrindinėmis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis ir skatinti lygybę bei orumą. |
| --- | --- |

4.1

Šioje nuomonėje socialinės apsaugos sąvoka vartojama platesne prasme: ji apima ne tik socialinę apsaugą strictu sensu, bet ir socialinę paramą. Socialine apsauga būtų galima laikyti ne tik įvairių sričių politiką ir veiksmus, kuriais siekiama padidinti visų asmenų – ypač priklausančių pažeidžiamoms grupėms – galimybes išvengti skurdo arba jį įveikti, bet ir politiką ir veiksmus, galinčius užtikrinti pajamas, sudaryti galimybes visą gyvenimą naudotis pagrindinėmis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis ir skatinti lygybę bei orumą.

| 4.2 | Taigi ši sąvoka apima socialinės apsaugos išmokas pinigais ir natūra, susijusias su liga, motinyste, senatve, negalia, nelaimingais atsitikimais darbe ir profesinėmis ligomis, maitintojo netekimu, šeimos ir bedarbių pašalpas, taip pat socialinės paramos paslaugas, kurios visų pirma yra skirtos apsaugoti atsidūrus bendro pobūdžio ar specifinėje padėtyje, kai būtina pagalba, neatsižvelgiant į tokią padėtį lėmusias priežastis. |
| --- | --- |

4.2

Taigi ši sąvoka apima socialinės apsaugos išmokas pinigais ir natūra, susijusias su liga, motinyste, senatve, negalia, nelaimingais atsitikimais darbe ir profesinėmis ligomis, maitintojo netekimu, šeimos ir bedarbių pašalpas, taip pat socialinės paramos paslaugas, kurios visų pirma yra skirtos apsaugoti atsidūrus bendro pobūdžio ar specifinėje padėtyje, kai būtina pagalba, neatsižvelgiant į tokią padėtį lėmusias priežastis.

| 4.3 | Taigi Komitetas pritaria Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje išdėstytiems principams, kad „kiekvienas žmogus turi teisę į [...] medicininę priežiūrą ir būtiną socialinį aptarnavimą: jis turi teisę į aprūpinimą nedarbo, ligos, invalidumo, našlystės, senatvės ar kitokio pragyvenimo šaltinių netekimo atveju dėl nepriklausančių nuo jo aplinkybių. Motinystė ir kūdikystė turi būti itin globojamos ir remiamos. Visi vaikai, tiek gimę santuokoje, tiek nesantuokiniai, naudojasi vienoda socialine apsauga“. |
| --- | --- |

4.3

Taigi Komitetas pritaria Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje išdėstytiems principams, kad „kiekvienas žmogus turi teisę į [...] medicininę priežiūrą ir būtiną socialinį aptarnavimą: jis turi teisę į aprūpinimą nedarbo, ligos, invalidumo, našlystės, senatvės ar kitokio pragyvenimo šaltinių netekimo atveju dėl nepriklausančių nuo jo aplinkybių. Motinystė ir kūdikystė turi būti itin globojamos ir remiamos. Visi vaikai, tiek gimę santuokoje, tiek nesantuokiniai, naudojasi vienoda socialine apsauga“.

| 4.4 | Europoje nei socialinė apsauga siaurąja prasme, nei socialinė apsauga plačiąja prasme neapima švietimo, nors pripažįstama, kad tai yra labai svarbi viešosios politikos sritis. Tačiau vykdant kai kurias pasisekimo sulaukusias programas, pavyzdžiui, Brazilijos programą „Bolsa Familia“, išmokos šeimai (socialinė apsauga) skiriamos su sąlyga, kad bus patenkintas reikalavimas dalyvauti mokymosi programose (švietimo politika). |
| --- | --- |

4.4

Europoje nei socialinė apsauga siaurąja prasme, nei socialinė apsauga plačiąja prasme neapima švietimo, nors pripažįstama, kad tai yra labai svarbi viešosios politikos sritis. Tačiau vykdant kai kurias pasisekimo sulaukusias programas, pavyzdžiui, Brazilijos programą „Bolsa Familia“, išmokos šeimai (socialinė apsauga) skiriamos su sąlyga, kad bus patenkintas reikalavimas dalyvauti mokymosi programose (švietimo politika).

| 4.5 | Komitetas nediskutuoja dėl to, kad reikia pasinaudoti šia ir kitokio pobūdžio patirtimi, galinčia atitikti plačią minimalios socialinės apsaugos sampratą, ir netgi tokią patirtį plėtoti, tačiau mano, kad švietimą padarius socialinės apsaugos sudėtine dalimi gali sumažėti ES vystomojo bendradarbiavimo veiksmų programose socialinei apsaugai skiriamų lėšų dalis. Dėl tos pačios priežasties paramos priemonės gali būti pradėtos painioti su socialine apsauga dalį sutapatinant su visuma. |
| --- | --- |

4.5

Komitetas nediskutuoja dėl to, kad reikia pasinaudoti šia ir kitokio pobūdžio patirtimi, galinčia atitikti plačią minimalios socialinės apsaugos sampratą, ir netgi tokią patirtį plėtoti, tačiau mano, kad švietimą padarius socialinės apsaugos sudėtine dalimi gali sumažėti ES vystomojo bendradarbiavimo veiksmų programose socialinei apsaugai skiriamų lėšų dalis. Dėl tos pačios priežasties paramos priemonės gali būti pradėtos painioti su socialine apsauga dalį sutapatinant su visuma.

| 4.6 | Reikėtų aiškiau apibrėžti paramos politiką, kai kalbama apie socialinės apsaugos sistemas. Pastarosios yra struktūrinės visuotinės apsaugos sistemos. Tuo tarpu vykdant paramos politiką, socialinės apsaugos komponentai, pavyzdžiui, ekonominiai pervedimai, gali būti panaudojami švietimo tikslui įgyvendinti, kaip Brazilijos atveju, ir taip atsiranda sąsaja su minimalia socialine apsauga. |
| --- | --- |

4.6

Reikėtų aiškiau apibrėžti paramos politiką, kai kalbama apie socialinės apsaugos sistemas. Pastarosios yra struktūrinės visuotinės apsaugos sistemos. Tuo tarpu vykdant paramos politiką, socialinės apsaugos komponentai, pavyzdžiui, ekonominiai pervedimai, gali būti panaudojami švietimo tikslui įgyvendinti, kaip Brazilijos atveju, ir taip atsiranda sąsaja su minimalia socialine apsauga.

| 4.7 | Socialinė apsauga atlieka labai svarbų vaidmenį ekonomikos augimo laikotarpiais, o ištikus krizei veikia kaip ekonomikos stabilizatorius. Kaip nurodoma Komisijos komunikate, socialinė apsauga sudaro daugiau galimybių naudotis viešosiomis paslaugomis, asmenims suteikia rizikos valdymo priemones, skatina pajamų ir paklausos stabilumą, stabilizuoja makroekonomines sąlygas, mažina nelygybę ir taip prisideda prie integracinio ir tvaraus augimo, skatina kartų ryšius ir gali būti reikšmingas indėlis įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. |
| --- | --- |

4.7

Socialinė apsauga atlieka labai svarbų vaidmenį ekonomikos augimo laikotarpiais, o ištikus krizei veikia kaip ekonomikos stabilizatorius. Kaip nurodoma Komisijos komunikate, socialinė apsauga sudaro daugiau galimybių naudotis viešosiomis paslaugomis, asmenims suteikia rizikos valdymo priemones, skatina pajamų ir paklausos stabilumą, stabilizuoja makroekonomines sąlygas, mažina nelygybę ir taip prisideda prie integracinio ir tvaraus augimo, skatina kartų ryšius ir gali būti reikšmingas indėlis įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus.

| 4.8 | Todėl socialinė apsauga visų pirma yra investicija, o ne išlaidos. Ji nėra paprastas pajamų perskirstymo veiksnys, neturintis sąsajos su gerovės kūrimo mechanizmais. Priešingai – ji yra gamybos veiksnys, atliekantis lemiamą vaidmenį didinant gerovę. Tai ne mažiau svarbi nei pinigų ar inovacijų politika, o galbūt net svarbesnė priemonė, ypač pasaulyje, kuriame – visų pirma didelėse besivystančiose šalyse – gyventojų senėjimas labai sparčiai plis ir ateityje taps viena iš pagrindinių problemų, kuri gali turėti dramatiškų pasekmių, jei nebus socialinės apsaugos sistemų. |
| --- | --- |

4.8

Todėl socialinė apsauga visų pirma yra investicija, o ne išlaidos. Ji nėra paprastas pajamų perskirstymo veiksnys, neturintis sąsajos su gerovės kūrimo mechanizmais. Priešingai – ji yra gamybos veiksnys, atliekantis lemiamą vaidmenį didinant gerovę. Tai ne mažiau svarbi nei pinigų ar inovacijų politika, o galbūt net svarbesnė priemonė, ypač pasaulyje, kuriame – visų pirma didelėse besivystančiose šalyse – gyventojų senėjimas labai sparčiai plis ir ateityje taps viena iš pagrindinių problemų, kuri gali turėti dramatiškų pasekmių, jei nebus socialinės apsaugos sistemų.

5.   Pastabos dėl Europos Komisijos pasiūlymo

| 5.1 | EESRK mano, kad socialinės apsaugos pripažinimas vienu iš pagrindinių vystomojo bendradarbiavimo komponentų atitinka ES sutartyje (12) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas vertybes ir principus (13). |
| --- | --- |

5.1

EESRK mano, kad socialinės apsaugos pripažinimas vienu iš pagrindinių vystomojo bendradarbiavimo komponentų atitinka ES sutartyje (12) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas vertybes ir principus (13).

| 5.2 | Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija socialinę apsaugą įtraukė į ES vystomojo bendradarbiavimo politiką, kaip ne kartą prašė įvairios institucijos, taip pat ir EESRK (14). |
| --- | --- |

5.2

Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija socialinę apsaugą įtraukė į ES vystomojo bendradarbiavimo politiką, kaip ne kartą prašė įvairios institucijos, taip pat ir EESRK (14).

| 5.3 | Komitetas iš esmės pritaria pagrindinėms komunikato nuostatoms. Komitetas ypač vertina tai, kad daug dėmesio skiriama struktūrinėms kliūtims panaikinti skurdą, patiriamą atsidūrus su atskirtimi ir marginalizacija susijusioje padėtyje, vertinamas deramas darbas ir tinkamos mokesčių sistemos, norima visiems sudaryti vienodas galimybes naudotis socialine apsauga, socialinė apsauga susiejama su integraciniu ir tvariu vystymusi, vystomajam bendradarbiavimui numatomas vaidmuo ne tik mažiau išsivysčiusiose, bet ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, kalbant apie minimalią socialinę apsaugą atsižvelgiama į lyčių aspektą, remiamas pilietinės visuomenės dalyvavimas ir daug dėmesio skiriama socialiniams partneriams bei socialiniam dialogui. |
| --- | --- |

5.3

Komitetas iš esmės pritaria pagrindinėms komunikato nuostatoms. Komitetas ypač vertina tai, kad daug dėmesio skiriama struktūrinėms kliūtims panaikinti skurdą, patiriamą atsidūrus su atskirtimi ir marginalizacija susijusioje padėtyje, vertinamas deramas darbas ir tinkamos mokesčių sistemos, norima visiems sudaryti vienodas galimybes naudotis socialine apsauga, socialinė apsauga susiejama su integraciniu ir tvariu vystymusi, vystomajam bendradarbiavimui numatomas vaidmuo ne tik mažiau išsivysčiusiose, bet ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, kalbant apie minimalią socialinę apsaugą atsižvelgiama į lyčių aspektą, remiamas pilietinės visuomenės dalyvavimas ir daug dėmesio skiriama socialiniams partneriams bei socialiniam dialogui.

| 5.4 | Komitetas pabrėžia, kad būtinas geresnis už vystomąjį bendradarbiavimą atsakingų ES organų ir visų jame dalyvaujančių subjektų, įskaitant tarptautines organizacijas ir organus, koordinavimas ir didesnis vystomojo bendradarbiavimo politikos derėjimas su ES kitų sričių politika. Be to, atsižvelgiant į tai, kad plėtojant ES vystomąjį bendradarbiavimą numatoma laikytis naujų požiūrių, susijusių su socialine apsauga (atsparumas, nelaimių rizikos mažinimas ir kt.), reikėtų dėti pastangas juos geriau apibrėžti konceptualia prasme ir pasinaudoti galima jų sąveika. |
| --- | --- |

5.4

Komitetas pabrėžia, kad būtinas geresnis už vystomąjį bendradarbiavimą atsakingų ES organų ir visų jame dalyvaujančių subjektų, įskaitant tarptautines organizacijas ir organus, koordinavimas ir didesnis vystomojo bendradarbiavimo politikos derėjimas su ES kitų sričių politika. Be to, atsižvelgiant į tai, kad plėtojant ES vystomąjį bendradarbiavimą numatoma laikytis naujų požiūrių, susijusių su socialine apsauga (atsparumas, nelaimių rizikos mažinimas ir kt.), reikėtų dėti pastangas juos geriau apibrėžti konceptualia prasme ir pasinaudoti galima jų sąveika.

| 5.5 | EESRK pabrėžia tikslą, kad socialinė apsauga atsidurtų nacionalinių vystymosi strategijų dėmesio centre vykdant nacionalinę politiką. Kartu būtina stiprinti valstybių partnerių institucijų gebėjimus, o šio tikslo padeda siekti ES techninis bendradarbiavimas. Taip pat reikia paminėti, kad socialinės apsaugos teises būtina koordinuoti tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

5.5

EESRK pabrėžia tikslą, kad socialinė apsauga atsidurtų nacionalinių vystymosi strategijų dėmesio centre vykdant nacionalinę politiką. Kartu būtina stiprinti valstybių partnerių institucijų gebėjimus, o šio tikslo padeda siekti ES techninis bendradarbiavimas. Taip pat reikia paminėti, kad socialinės apsaugos teises būtina koordinuoti tarptautiniu lygmeniu.

| 5.6 | Komitetas laikosi nuomonės, kad komunikate vartojama sąvoka „pokyčius lemianti socialinė apsauga“ turėtų būti suprantama kaip būdas didinti besinaudojančiųjų socialine apsauga, visų pirma pažeidžiamų asmenų, kurie dažniau susiduria su skurdu ir socialine atskirtimi, atsakomybę ir suteikti jiems daugiau galių numatant tam būtinas priemones. |
| --- | --- |

5.6

Komitetas laikosi nuomonės, kad komunikate vartojama sąvoka „pokyčius lemianti socialinė apsauga“ turėtų būti suprantama kaip būdas didinti besinaudojančiųjų socialine apsauga, visų pirma pažeidžiamų asmenų, kurie dažniau susiduria su skurdu ir socialine atskirtimi, atsakomybę ir suteikti jiems daugiau galių numatant tam būtinas priemones.

| 5.7 | EESRK būtų norėjęs, kad nagrinėdama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės klausimą Komisija būtų pabrėžusi lemiamą valstybės vaidmenį kuriant ir diegiant socialinės apsaugos sistemas. Privataus sektoriaus bendradarbiavimas taip pat yra būtinas, ypač papildomos socialinės apsaugos srityje (15). EESRK nemano, kad savanoriška įmonių socialinė atsakomybė turi lemiamos reikšmės socialinės apsaugos srityje, kadangi pastaroji turi būti grindžiama privalomomis taisyklėmis ir politika. |
| --- | --- |

5.7

EESRK būtų norėjęs, kad nagrinėdama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės klausimą Komisija būtų pabrėžusi lemiamą valstybės vaidmenį kuriant ir diegiant socialinės apsaugos sistemas. Privataus sektoriaus bendradarbiavimas taip pat yra būtinas, ypač papildomos socialinės apsaugos srityje (15). EESRK nemano, kad savanoriška įmonių socialinė atsakomybė turi lemiamos reikšmės socialinės apsaugos srityje, kadangi pastaroji turi būti grindžiama privalomomis taisyklėmis ir politika.

| 5.8 | Taip pat tenka apgailestauti, kad komunikate kalbant apie strategijos „Europa 2020“ tikslus nepabrėžiamas jų ir „vidinės devalvacijos“ politikos bei ES lygmeniu skatinamų struktūrinių reformų neatitikimas. Iš tiesų vykdyta politika turi nedaug bendro su minėtos strategijos tikslais: išaugo nedarbas, skurdas, nelygybė ir socialinė atskirtis. Savo ruožtu įgyvendintos reformos nepadėjo sukurti konkurencingesnės ir didesne sanglauda pasižyminčios ES, tik lėmė tai, kad padaugėjo nesaugių darbo vietų ir suprastėjo viešosios paslaugos. |
| --- | --- |

5.8

Taip pat tenka apgailestauti, kad komunikate kalbant apie strategijos „Europa 2020“ tikslus nepabrėžiamas jų ir „vidinės devalvacijos“ politikos bei ES lygmeniu skatinamų struktūrinių reformų neatitikimas. Iš tiesų vykdyta politika turi nedaug bendro su minėtos strategijos tikslais: išaugo nedarbas, skurdas, nelygybė ir socialinė atskirtis. Savo ruožtu įgyvendintos reformos nepadėjo sukurti konkurencingesnės ir didesne sanglauda pasižyminčios ES, tik lėmė tai, kad padaugėjo nesaugių darbo vietų ir suprastėjo viešosios paslaugos.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 446 final.

1

(2)  Tarybos išvados dėl socialinės apsaugos Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje, 2012 m. spalio 15 d., 14538/12.

2

Tarybos išvados dėl socialinės apsaugos Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje

(3)  Rekomendacija Nr. 202 dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos, 101-asis Tarptautinės darbo konferencijos posėdis, 2012 m. birželio 14 d., Ženeva.

3

Rekomendacija Nr. 202 dėl nacionalinės minimalios socialinės apsaugos

(4)  Konvencija dėl minimalių socialinių standartų Nr. 102, 35-asis Tarptautinės darbo konferencijos posėdis, 1952 m. birželio 28 d., Ženeva.

4

Konvencija dėl minimalių socialinių standartų

(5)  Neįgaliųjų teisių konvencija, Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimta 2006 m. gruodžio 13 d. Niujorke.

5

Neįgaliųjų teisių konvencija,

(6)  Komisijos komunikatas „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“. COM(2012) 492 final.

6

(7)  2011 m. lapkričio 29 d.–gruodžio 1 d. Busane, Korėjoje, vykęs ketvirtasis aukšto lygio forumas pagalbos veiksmingumo klausimais.

7

(8)  COM(2011) 637 final.

8

(9)  Speciali Eurobarometro apklausa Nr. 392 Solidarity that spans the globe: Europeans and development, 2012 m. spalio mėn.

9

Solidarity that spans the globe: Europeans and development

(10)  1948 m. gruodžio mėn. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja.

10

(11)  Pasaulio banko, JTVP, FAO, ONU-Habitat, UNESCO, UNICEF, PSO, TDO surinkti duomenys.

11

(12)  Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo suvestinės redakcijos, ES oficialusis leidinys, 2010/C 83/01, 2010 m. kovo 30 d.

12

(13)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, ES oficialusis leidinys, 2010/C 83/02, 2010 m. kovo 30 d.

13

(14)  EESRK nuomonės ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektai 1.10 punktas, OL C 11, 15.1.2013, p. 71–76.

14

ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektai

(15)  Privatus sektorius turi vykdyti savo teisines prievoles, susijusias su socialinės apsaugos finansavimu, pagal daugiašalėms įmonėms ir tarptautinėms organizacijoms nustatytas gaires.

15

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/87

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“

(COM(2012) 494 final)

2013/C 161/17

Pranešėjas Christos POLYZOGOPOULOS

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. rugsėjo 13 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“

COM(2012) 494 final.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 27 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 100 narių balsavus už, 2 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, kad nuomonėje aptariamas komunikatas yra logiška ir būtina veiksmų, kuriais įgyvendinama integruota jūrų politika (IJP) Europos Sąjungoje, tąsa. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad nuomonėje aptariamas komunikatas yra logiška ir būtina veiksmų, kuriais įgyvendinama integruota jūrų politika (IJP) Europos Sąjungoje, tąsa.

| 1.2 | Komiteto nuomone, apskritai komunikatas yra vertingas indėlis į ES integruotą jūrų politiką, parengtas atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ ir skatinantis siekti Europos ekonomikos atgaivinimo pasinaudojant jūrų ekonomikos potencialu darbo vietoms kurti, konkurencingumui ir socialinei sanglaudai stiprinti. |
| --- | --- |

1.2

Komiteto nuomone, apskritai komunikatas yra vertingas indėlis į ES integruotą jūrų politiką, parengtas atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ ir skatinantis siekti Europos ekonomikos atgaivinimo pasinaudojant jūrų ekonomikos potencialu darbo vietoms kurti, konkurencingumui ir socialinei sanglaudai stiprinti.

| 1.3 | Todėl EESRK teigiamai vertina komunikatą, ypač dabartiniu kritiniu ekonomikos krizės laikotarpiu, kai Europos ekonomikos padėtis sudėtinga ir turi neigiamų pasekmių jūrų ekonomikos sektoriams. |
| --- | --- |

1.3

Todėl EESRK teigiamai vertina komunikatą, ypač dabartiniu kritiniu ekonomikos krizės laikotarpiu, kai Europos ekonomikos padėtis sudėtinga ir turi neigiamų pasekmių jūrų ekonomikos sektoriams.

| 1.4 | Komitetas mano, kad komunikate užsibrėžtas tikslas suteikti naują postūmį integruotai jūrų politikai bus įgyvendintas, jei kartu su siūloma naująja programa bus nuosekliai vykdomos ir vystomos esamos pozityvios iniciatyvos ir priemonės tokiu būdu užtikrinant, kad ES pasinaudotų šia jai suteikta proga ir sukurtų pažangią ir aukštus reikalavimus atitinkančią integruotą jūrų politiką. |
| --- | --- |

1.4

Komitetas mano, kad komunikate užsibrėžtas tikslas suteikti naują postūmį integruotai jūrų politikai bus įgyvendintas, jei kartu su siūloma naująja programa bus nuosekliai vykdomos ir vystomos esamos pozityvios iniciatyvos ir priemonės tokiu būdu užtikrinant, kad ES pasinaudotų šia jai suteikta proga ir sukurtų pažangią ir aukštus reikalavimus atitinkančią integruotą jūrų politiką.

| 1.5 | EESRK mano, kad siekiant sėkmingo mėlynojo augimo būtinas veiksmų tęstinumas ir nuoseklumas, ir pabrėžia, kad reikėtų aiškiai nurodyti, kad tyrime „Mėlynasis augimas. Vandenynų, jūrų ir pakrančių tvaraus augimo scenarijai ir skatinamieji veiksniai“ (2012 m. žr. https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946) nustatytos penkios prioritetinės sritys papildo, o ne pakeičia jau tradicinėmis tapusių veiklos sričių sąrašą. |
| --- | --- |

1.5

EESRK mano, kad siekiant sėkmingo mėlynojo augimo būtinas veiksmų tęstinumas ir nuoseklumas, ir pabrėžia, kad reikėtų aiškiai nurodyti, kad tyrime „Mėlynasis augimas. Vandenynų, jūrų ir pakrančių tvaraus augimo scenarijai ir skatinamieji veiksniai“ (2012 m. žr. https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946) nustatytos penkios prioritetinės sritys papildo, o ne pakeičia jau tradicinėmis tapusių veiklos sričių sąrašą.

| 1.6 | EESRK pabrėžia, kad jei ES mėlynoji ekonomika bus vertinama kaip neišsemiamas dar nepanaudotų išteklių šaltinis, o mėlynasis augimas bus primygtinai nurodomas kaip stebuklinga priemonė visoms ekonomikos problemoms spręsti, gali dar labiau padidėti ir taip nemenkas spaudimas ES pakrantėms ir jūroms. Komitetas rekomenduoja neprarasti budrumo ir siekti ekonominių tikslų ir tvaraus vystymosi principų pusiausvyros. |
| --- | --- |

1.6

EESRK pabrėžia, kad jei ES mėlynoji ekonomika bus vertinama kaip neišsemiamas dar nepanaudotų išteklių šaltinis, o mėlynasis augimas bus primygtinai nurodomas kaip stebuklinga priemonė visoms ekonomikos problemoms spręsti, gali dar labiau padidėti ir taip nemenkas spaudimas ES pakrantėms ir jūroms. Komitetas rekomenduoja neprarasti budrumo ir siekti ekonominių tikslų ir tvaraus vystymosi principų pusiausvyros.

| 1.7 | EESRK įvairiomis aplinkybėmis yra pabrėžęs žmogiškojo faktoriaus svarbą jūrų ekonomikoje ir, siekiant socialinio ir aplinkosaugos matmenų pusiausvyros, rekomendavo vykdant tvarią integruotą jūrų politiką deramą dėmesį skirti socialiniam aspektui. |
| --- | --- |

1.7

EESRK įvairiomis aplinkybėmis yra pabrėžęs žmogiškojo faktoriaus svarbą jūrų ekonomikoje ir, siekiant socialinio ir aplinkosaugos matmenų pusiausvyros, rekomendavo vykdant tvarią integruotą jūrų politiką deramą dėmesį skirti socialiniam aspektui.

| 1.8 | Komiteto nuomone, mėlynasis augimas turi padėti siekti įtraukios socialinės integracijos, atverti darbo vietų kūrimo ir mokymosi galimybes, sudaryti sąlygas visapusiškai dalyvauti savitoms ir ypatingų poreikių turinčioms vietos ir pakrančių, įskaitant atokiausių ir mažai apgyvendintų regionų, bendruomenėms. |
| --- | --- |

1.8

Komiteto nuomone, mėlynasis augimas turi padėti siekti įtraukios socialinės integracijos, atverti darbo vietų kūrimo ir mokymosi galimybes, sudaryti sąlygas visapusiškai dalyvauti savitoms ir ypatingų poreikių turinčioms vietos ir pakrančių, įskaitant atokiausių ir mažai apgyvendintų regionų, bendruomenėms.

| 1.9 | EESRK primena savo ankstesnes pastabas dėl jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų (1) ir pabrėžia ypatingą mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą siekiant tvirtos konkurencinės Europos pozicijos naujuose besiformuojančiuose sektoriuose; mano, kad ypač svarbūs fundamentiniai ir pažangūs moksliniai tyrimai, kuriais dėmesys sutelkiamas į modernias priemones, ir optimaliausia metodologija, kuri skatintų pramonės sektoriaus ir mokslo bendruomenės bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.9

EESRK primena savo ankstesnes pastabas dėl jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų (1) ir pabrėžia ypatingą mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą siekiant tvirtos konkurencinės Europos pozicijos naujuose besiformuojančiuose sektoriuose; mano, kad ypač svarbūs fundamentiniai ir pažangūs moksliniai tyrimai, kuriais dėmesys sutelkiamas į modernias priemones, ir optimaliausia metodologija, kuri skatintų pramonės sektoriaus ir mokslo bendruomenės bendradarbiavimą.

| 1.10 | Komitetas visų pirma pabrėžia švietimo reikšmę ir ragina Komisiją parengti tinkamą ir novatorišką švietimo programą, kuri skatintų aukštesnį išsilavinimą įgijusius studentus siekti profesinės karjeros jūrų sektoriuose. |
| --- | --- |

1.10

Komitetas visų pirma pabrėžia švietimo reikšmę ir ragina Komisiją parengti tinkamą ir novatorišką švietimo programą, kuri skatintų aukštesnį išsilavinimą įgijusius studentus siekti profesinės karjeros jūrų sektoriuose.

| 1.11 | Mėlynasis augimas yra ypatingai didelės svarbos, labai plataus užmojo ir sudėtingas uždavinys, todėl EESRK laikosi nuomonės, kad reikia daug stropiau jo siekti, ir šioje nuomonėje iškelia svarbius klausimus ir nurodo kitas konkrečias problemas, kurioms reikėtų ypatingo dėmesio, kad būtų išvengta atotrūkio tarp lūkesčių ir realių galimybių. |
| --- | --- |

1.11

Mėlynasis augimas yra ypatingai didelės svarbos, labai plataus užmojo ir sudėtingas uždavinys, todėl EESRK laikosi nuomonės, kad reikia daug stropiau jo siekti, ir šioje nuomonėje iškelia svarbius klausimus ir nurodo kitas konkrečias problemas, kurioms reikėtų ypatingo dėmesio, kad būtų išvengta atotrūkio tarp lūkesčių ir realių galimybių.

2.   Įžanga

| 2.1 | Aptariamame komunikate pagrindinis dėmesys skiriamas „mėlynojo augimo“ koncepcijai ir teigiama, kad pakrantės, jūros ir vandenynai gali padėti Europai sumažinti įtampą, išspręsti iškilusias problemas ir atgaivinti ekonomiką. |
| --- | --- |

2.1

Aptariamame komunikate pagrindinis dėmesys skiriamas „mėlynojo augimo“ koncepcijai ir teigiama, kad pakrantės, jūros ir vandenynai gali padėti Europai sumažinti įtampą, išspręsti iškilusias problemas ir atgaivinti ekonomiką.

| 2.2 | Komisijos įsitikinimu, mėlynuoju augimu siekiama skatinti „pažangų, tvarų ir integracinį augimą“ pagrindines jėgas sutelkiant į inovacijas; pradedamas procesas, formuojantis naują požiūrį į mėlynąją ekonomiką ir padedantis užtikrinti, kad ji taptų svarbi valstybėms narėms, regionams, įmonėms ir pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

2.2

Komisijos įsitikinimu, mėlynuoju augimu siekiama skatinti „pažangų, tvarų ir integracinį augimą“ pagrindines jėgas sutelkiant į inovacijas; pradedamas procesas, formuojantis naują požiūrį į mėlynąją ekonomiką ir padedantis užtikrinti, kad ji taptų svarbi valstybėms narėms, regionams, įmonėms ir pilietinei visuomenei.

| 2.3 | Komunikate pristatomi valstybių narių ir Europos Sąjungos paramos mėlynajai ekonomikai veiksmai. Šioje srityje atlikus pirmiau nurodytą (žr. 1.5 punktą) tyrimą, iš plataus sričių spektro išryškėjo penkios pagrindinės sritys, kuriose esama augimo potencialo ir kuriose tikslinės priemonės leistų pasiekti papildomos pažangos: 1) jūrų, pakrančių ir kruizų turizmas, 2) mėlynoji energija, 3) jūrų mineraliniai ištekliai, 4) akvakultūra ir 5) mėlynosios biotechnologijos. |
| --- | --- |

2.3

Komunikate pristatomi valstybių narių ir Europos Sąjungos paramos mėlynajai ekonomikai veiksmai. Šioje srityje atlikus pirmiau nurodytą (žr. 1.5 punktą) tyrimą, iš plataus sričių spektro išryškėjo penkios pagrindinės sritys, kuriose esama augimo potencialo ir kuriose tikslinės priemonės leistų pasiekti papildomos pažangos: 1) jūrų, pakrančių ir kruizų turizmas, 2) mėlynoji energija, 3) jūrų mineraliniai ištekliai, 4) akvakultūra ir 5) mėlynosios biotechnologijos.

| 2.4 | Mėlynosios ekonomikos sektoriai arba vertės grandinės gali būti skirstomi į tradicinius, visiškai susiformavusius veiklos sektorius (pvz., jūrų transportas, jūrų ir pakrančių turizmas), į besivystančius veiklos sektorius (pvz., akvakultūra, jūrų stebėjimas) ir į besiformuojančius veiklos sektorius (pvz., atsinaujinančioji vandenynų energija, mėlynoji biotechnologija). |
| --- | --- |

2.4

Mėlynosios ekonomikos sektoriai arba vertės grandinės gali būti skirstomi į tradicinius, visiškai susiformavusius veiklos sektorius (pvz., jūrų transportas, jūrų ir pakrančių turizmas), į besivystančius veiklos sektorius (pvz., akvakultūra, jūrų stebėjimas) ir į besiformuojančius veiklos sektorius (pvz., atsinaujinančioji vandenynų energija, mėlynoji biotechnologija).

| 2.5 | Integruotos jūrų politikos atgaivinimo procesas pradėtas 2012 m. spalio mėn. pradžioje priėmus Limasolio deklaraciją (2), kuria buvo išreikštas pritarimas ir politinė parama šiai iniciatyvai ir nustatytos mėlynojo augimo būsimos politinės gairės bei sudaryta augimo ir užimtumo darbotvarkė. |
| --- | --- |

2.5

Integruotos jūrų politikos atgaivinimo procesas pradėtas 2012 m. spalio mėn. pradžioje priėmus Limasolio deklaraciją (2), kuria buvo išreikštas pritarimas ir politinė parama šiai iniciatyvai ir nustatytos mėlynojo augimo būsimos politinės gairės bei sudaryta augimo ir užimtumo darbotvarkė.

| 2.6 | Mėlynasis augimas yra ilgalaikė strategija, jos tikslas – parodyti įvairių sektorių politikos ir veiklos rūšių sinergijos ir sąveikos galimybes, taip pat ištirti su tuo susijusias galimas pasekmes jūrų aplinkai ir biologinei įvairovei. |
| --- | --- |

2.6

Mėlynasis augimas yra ilgalaikė strategija, jos tikslas – parodyti įvairių sektorių politikos ir veiklos rūšių sinergijos ir sąveikos galimybes, taip pat ištirti su tuo susijusias galimas pasekmes jūrų aplinkai ir biologinei įvairovei.

| 2.7 | Šia strategija taip pat siekiama nustatyti ir remti veiksmus, kurie atvertų ilgalaikio didelio augimo galimybes, skatinant investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir švietimo ir mokymo priemonėmis tobulinant įgūdžius. |
| --- | --- |

2.7

Šia strategija taip pat siekiama nustatyti ir remti veiksmus, kurie atvertų ilgalaikio didelio augimo galimybes, skatinant investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir švietimo ir mokymo priemonėmis tobulinant įgūdžius.

| 2.8 | Pasibaigus plačioms konsultacijoms, Komisija imsis įvairių priemonių sektoriaus augimo potencialui ištirti ir parengs komunikatus dėl pakrančių ir jūrų turizmo, mėlynosios energijos, mėlynųjų biotechnologijų ir jūrų mineralų gavybos, taip pat apibrėš akvakultūros strategines gaires. |
| --- | --- |

2.8

Pasibaigus plačioms konsultacijoms, Komisija imsis įvairių priemonių sektoriaus augimo potencialui ištirti ir parengs komunikatus dėl pakrančių ir jūrų turizmo, mėlynosios energijos, mėlynųjų biotechnologijų ir jūrų mineralų gavybos, taip pat apibrėš akvakultūros strategines gaires.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Ankstesnėse nuomonėse (3) EESRK pateikė svarbių pastabų ir iškėlė klausimų mėlynojo augimo tema bei išreiškė pritarimą Komisijos veiksmams, kuriais ji nuo 2007 m. (4) įgyvendina integruotą jūrų politiką, siekdama tvaraus jūrų ekonomikos augimo ir geresnės jūrų aplinkos apsaugos. |
| --- | --- |

3.1

Ankstesnėse nuomonėse (3) EESRK pateikė svarbių pastabų ir iškėlė klausimų mėlynojo augimo tema bei išreiškė pritarimą Komisijos veiksmams, kuriais ji nuo 2007 m. (4) įgyvendina integruotą jūrų politiką, siekdama tvaraus jūrų ekonomikos augimo ir geresnės jūrų aplinkos apsaugos.

| 3.2 | EESRK mano, kad siūloma mėlynojo augimo iniciatyva yra ypatingai didelės svarbos, sudėtingas ir sunkus uždavinys, kadangi ji apima: 1) šešis jūrų baseinus (Baltijos jūra, Juodoji jūra, Viduržemio jūra, Šiaurės jūra, šiaurės rytų Atlanto vandenynas ir Arkties vandenynas, taip pat atokiausi Europos regionai), kurie turi savitų ekonominių, socialinių, aplinkos, geografinių, klimato ir institucinių ypatumų ir poreikių, 2) įvairius skirtingo išsivystymo lygio ir reikšmės ir specifinių ypatumų turinčius sektorius ir veiklos sritis, 3) augimo strategijas, kuriose atsižvelgiama į kiekvieno jūrų regiono ir kiekvieno sektoriaus privalumus ir stengiamasi pašalinti trūkumus. |
| --- | --- |

3.2

EESRK mano, kad siūloma mėlynojo augimo iniciatyva yra ypatingai didelės svarbos, sudėtingas ir sunkus uždavinys, kadangi ji apima: 1) šešis jūrų baseinus (Baltijos jūra, Juodoji jūra, Viduržemio jūra, Šiaurės jūra, šiaurės rytų Atlanto vandenynas ir Arkties vandenynas, taip pat atokiausi Europos regionai), kurie turi savitų ekonominių, socialinių, aplinkos, geografinių, klimato ir institucinių ypatumų ir poreikių, 2) įvairius skirtingo išsivystymo lygio ir reikšmės ir specifinių ypatumų turinčius sektorius ir veiklos sritis, 3) augimo strategijas, kuriose atsižvelgiama į kiekvieno jūrų regiono ir kiekvieno sektoriaus privalumus ir stengiamasi pašalinti trūkumus.

| 3.3 | Kaip jau žinoma, EESRK remia visų dalyvių tarpsektorinį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama stiprinti Europos konkurencingumą ir užtikrinti kuo geresnes jūrų ekonomikos augimo sąlygas. |
| --- | --- |

3.3

Kaip jau žinoma, EESRK remia visų dalyvių tarpsektorinį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama stiprinti Europos konkurencingumą ir užtikrinti kuo geresnes jūrų ekonomikos augimo sąlygas.

| 3.4 | EESRK pritaria funkciniam ir geografiniam su mėlynuoju augimu susijusiam požiūriui. Pagal jį numatytos jūrų baseinais grindžiamos strategijos, kuriose atsižvelgiama į Europos baseinams būdingus ypatumus, susijusius ne tik su įvairia jūrų ekonomine veikla, partnerystės klausimais ir sinergija, bet ir įtampa tiek ES, tiek už jos ribų. |
| --- | --- |

3.4

EESRK pritaria funkciniam ir geografiniam su mėlynuoju augimu susijusiam požiūriui. Pagal jį numatytos jūrų baseinais grindžiamos strategijos, kuriose atsižvelgiama į Europos baseinams būdingus ypatumus, susijusius ne tik su įvairia jūrų ekonomine veikla, partnerystės klausimais ir sinergija, bet ir įtampa tiek ES, tiek už jos ribų.

| 3.5 | EESRK rekomenduoja stiprinti jūrų sektoriaus subjektų grupes ir skatinti partnerystę, kuri sudarytų sąlygas diegti inovacijas ir kurti naujas ekonominės veiklos koncepcijas. Regioninės grupės, kuriose dalyvauja viešojo ir privataus sektorių bei NVO atstovai, taip pat regioninės jūrų konvencijos ir su jūrų baseinais susiję tyrimai, bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu ir įgyvendinant Europos programas, sudaro galimybę įveikti jūrų ekonomikos susiskaidymą. |
| --- | --- |

3.5

EESRK rekomenduoja stiprinti jūrų sektoriaus subjektų grupes ir skatinti partnerystę, kuri sudarytų sąlygas diegti inovacijas ir kurti naujas ekonominės veiklos koncepcijas. Regioninės grupės, kuriose dalyvauja viešojo ir privataus sektorių bei NVO atstovai, taip pat regioninės jūrų konvencijos ir su jūrų baseinais susiję tyrimai, bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu ir įgyvendinant Europos programas, sudaro galimybę įveikti jūrų ekonomikos susiskaidymą.

| 3.6 | EESRK rekomenduoja pakrančių, salų ir atokiausių regionų vietos bendruomenių atžvilgiu netaikyti universalių taisyklių, o veikiau skatinti vietos poreikius atitinkančias strategijas ir bendradarbiavimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, vietos bendruomenėmis ir vietos pilietinės visuomenės dalyviais siekiant išsaugoti kultūros paveldą, tradicines gamybos formas, darbo vietas ir saugoti gamtos išteklius. |
| --- | --- |

3.6

EESRK rekomenduoja pakrančių, salų ir atokiausių regionų vietos bendruomenių atžvilgiu netaikyti universalių taisyklių, o veikiau skatinti vietos poreikius atitinkančias strategijas ir bendradarbiavimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, vietos bendruomenėmis ir vietos pilietinės visuomenės dalyviais siekiant išsaugoti kultūros paveldą, tradicines gamybos formas, darbo vietas ir saugoti gamtos išteklius.

| 3.7 | EESRK manymu, reikėtų aiškiai pabrėžti, kad mėlynojo augimo skatinimas įgyvendinant integruotą jūrų politiką yra ne tik ES reikalas, kadangi jūros ekosistemos ir jūrų ekonomika pranoksta nacionalinių valstybių sienas.Tarptautinis bendradarbiavimas ir koordinuoti veiksmai yra vienintelės priemonės galinčios padėti veiksmingai įveikti kai kuriuos didžiausius iššūkius. Tai pasakytina ir apie pasaulinio masto iššūkius (pavyzdžiui, tausų jūrų išteklių naudojimą, klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą ir sąžiningą konkurenciją jūrų transporto ir laivų statybos sektoriuose ir tinkamų darbo sąlygų šiuose sektoriuose skatinimą), ir apie problemas, kurios labiau būdingos regionų lygmeniui (pavyzdžiui, aplinkos apsaugą Viduržemio arba Baltijos jūros regionuose). |
| --- | --- |

3.7

EESRK manymu, reikėtų aiškiai pabrėžti, kad mėlynojo augimo skatinimas įgyvendinant integruotą jūrų politiką yra ne tik ES reikalas, kadangi jūros ekosistemos ir jūrų ekonomika pranoksta nacionalinių valstybių sienas.Tarptautinis bendradarbiavimas ir koordinuoti veiksmai yra vienintelės priemonės galinčios padėti veiksmingai įveikti kai kuriuos didžiausius iššūkius. Tai pasakytina ir apie pasaulinio masto iššūkius (pavyzdžiui, tausų jūrų išteklių naudojimą, klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą ir sąžiningą konkurenciją jūrų transporto ir laivų statybos sektoriuose ir tinkamų darbo sąlygų šiuose sektoriuose skatinimą), ir apie problemas, kurios labiau būdingos regionų lygmeniui (pavyzdžiui, aplinkos apsaugą Viduržemio arba Baltijos jūros regionuose).

| 3.8 | EESRK ragina Komisiją atsižvelgiant į prioritetines sustiprintos partnerystės gaires (5) integruotos jūrų politikos tarptautinėje srityje didžiausią dėmesį skirti tokiems septyniems atokiausiems regionams kaip Ispanijos autonominė Kanarų salų bendruomenė, Portugalijos autonominiai Madeiros ir Azorų regionai ir keturi Prancūzijos departamentai: Gvadelupa, Prancūzijos Gviana, Martinika ir Reunionas, kadangi jie yra tolimieji ES taškai atitinkamuose regionuose (6), ir parengti šiems regionams skirtas mėlynojo augimo regionines strategijas, nes jie yra didžiausia ES išskirtinė ekonominė zona pasaulyje ir gali atlikti svarbų vaidmenį. |
| --- | --- |

3.8

EESRK ragina Komisiją atsižvelgiant į prioritetines sustiprintos partnerystės gaires (5) integruotos jūrų politikos tarptautinėje srityje didžiausią dėmesį skirti tokiems septyniems atokiausiems regionams kaip Ispanijos autonominė Kanarų salų bendruomenė, Portugalijos autonominiai Madeiros ir Azorų regionai ir keturi Prancūzijos departamentai: Gvadelupa, Prancūzijos Gviana, Martinika ir Reunionas, kadangi jie yra tolimieji ES taškai atitinkamuose regionuose (6), ir parengti šiems regionams skirtas mėlynojo augimo regionines strategijas, nes jie yra didžiausia ES išskirtinė ekonominė zona pasaulyje ir gali atlikti svarbų vaidmenį.

| 3.9 | EESRK palankiai vertina tai, kad komunikate minimi užimtumo, mokymo ir įgūdžių klausimai, ir kartu mano, kad nurodytasis socialinis aspektas turi būti įtrauktas į politines priemones, kurios bus įgyvendinamos pagal naują 2012 m. spalio 8 d. Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo jūrų ir jūrininkystės sektoriuose darbotvarkę strategijai „Europa 2020“ paremti, ir kad reikės numatyti tikslines priemones siekiant pagerinti gyvenimo, darbo ir mokymosi sąlygas, visų pirma užtikrinant socialinių partnerių dalyvavimą. |
| --- | --- |

3.9

EESRK palankiai vertina tai, kad komunikate minimi užimtumo, mokymo ir įgūdžių klausimai, ir kartu mano, kad nurodytasis socialinis aspektas turi būti įtrauktas į politines priemones, kurios bus įgyvendinamos pagal naują 2012 m. spalio 8 d. Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo jūrų ir jūrininkystės sektoriuose darbotvarkę strategijai „Europa 2020“ paremti, ir kad reikės numatyti tikslines priemones siekiant pagerinti gyvenimo, darbo ir mokymosi sąlygas, visų pirma užtikrinant socialinių partnerių dalyvavimą.

| 3.10 | Kadangi kvalifikacijos trūkumas komunikate nurodomas kaip rimta mėlynojo augimo kliūtis, EESRK mano, kad labai svarbu ne tik užtikrinti minimalų jūrininkų parengimo lygį (7), bet ir suteikti jiems profesinių žinių ir patirties siekiant patenkinti besiformuojančiuose sektoriuose jaučiamą aukštos kvalifikacijos specialistų poreikį. Todėl Komitetas rekomenduoja sukonkretinti ir išplėsti dabartinę politiką ir priemones atsižvelgiant į tai, kad rengiant jūrininkus daugiausia dėmesio skiriama jau gerai susiformavusiai veiklai (žvejyba, laivyba). |
| --- | --- |

3.10

Kadangi kvalifikacijos trūkumas komunikate nurodomas kaip rimta mėlynojo augimo kliūtis, EESRK mano, kad labai svarbu ne tik užtikrinti minimalų jūrininkų parengimo lygį (7), bet ir suteikti jiems profesinių žinių ir patirties siekiant patenkinti besiformuojančiuose sektoriuose jaučiamą aukštos kvalifikacijos specialistų poreikį. Todėl Komitetas rekomenduoja sukonkretinti ir išplėsti dabartinę politiką ir priemones atsižvelgiant į tai, kad rengiant jūrininkus daugiausia dėmesio skiriama jau gerai susiformavusiai veiklai (žvejyba, laivyba).

4.   Ekonominis aspektas

| 4.1 | Komunikate pristatomas jūrų ir jūrininkystės sektorių ekonominis aspektas ir pateikiami duomenys apie užimtumą: šiuose sektoriuose sukurta 5,4 mln. darbo vietų, o bendroji pridėtinė vertė per metus siekia 500 mlrd. EUR, neskaitant karinės veiklos. Jūrų prekyba iš viso sudaro 75 proc. ES išorės prekybos ir 37 proc. ES vidaus prekybos (skaičiuojant tonkilometriais). Didžioji dalis šios veiklos sutelkta prie Europos krantų. Be to, kai kuriose prieigos prie jūros neturinčiose valstybėse taip pat sėkmingai vykdoma su jūra susijusi veikla, pavyzdžiui, jūrų įrangos gamyba. |
| --- | --- |

4.1

Komunikate pristatomas jūrų ir jūrininkystės sektorių ekonominis aspektas ir pateikiami duomenys apie užimtumą: šiuose sektoriuose sukurta 5,4 mln. darbo vietų, o bendroji pridėtinė vertė per metus siekia 500 mlrd. EUR, neskaitant karinės veiklos. Jūrų prekyba iš viso sudaro 75 proc. ES išorės prekybos ir 37 proc. ES vidaus prekybos (skaičiuojant tonkilometriais). Didžioji dalis šios veiklos sutelkta prie Europos krantų. Be to, kai kuriose prieigos prie jūros neturinčiose valstybėse taip pat sėkmingai vykdoma su jūra susijusi veikla, pavyzdžiui, jūrų įrangos gamyba.

| 4.2 | Mėlynosios ekonomikos vertės grandinės atveria plačias galimybes bendrosios pridėtinės vertės ir užimtumo požiūriu, kadangi iki 2020 m. atitinkamuose sektoriuose darbo vietų skaičius gali padidėti iki 7 mln., o bendroji pridėtinė vertė sudaryti 600 mlrd. EUR per metus. |
| --- | --- |

4.2

Mėlynosios ekonomikos vertės grandinės atveria plačias galimybes bendrosios pridėtinės vertės ir užimtumo požiūriu, kadangi iki 2020 m. atitinkamuose sektoriuose darbo vietų skaičius gali padidėti iki 7 mln., o bendroji pridėtinė vertė sudaryti 600 mlrd. EUR per metus.

| 4.3 | Komunikate taip pat nagrinėjama kiekvienos iš penkių prioritetinių sričių dinamika ir ateities kryptys ir atkreipiamas dėmesys į inovacijas ir naujų darbo vietų kūrimą, visa tai – remiantis pirmiau nurodytu (žr. 1.5 punktą) Mėlynojo augimo tyrimu ir ypač šiais elementais:






  4.3.1 | Bendrosios pridėtinės vertės ir užimtumo požiūriu svarbiausiame – jūrų ir pakrančių turizmo sektoriuje dirba 2,35 mln. žmonių, t. y. 1,1 proc. visų ES dirbančių žmonių, o daugiau nei 90 proc. šio sektoriaus įmonių dirba mažiau nei po 10 žmonių. Tikimasi, kad iki 2020 m. augimas sieks 2–3 proc. ir vien tik kruizų sektoriuje 2010-2020 m. laikotarpiu gali būti sukurta 100 000 papildomų darbo vietų. Europos krizių tarybos nuomone (8), buriavimo veikla kasmet turėtų augti 2-3 proc. |
| --- | --- | --- |

4.3

Komunikate taip pat nagrinėjama kiekvienos iš penkių prioritetinių sričių dinamika ir ateities kryptys ir atkreipiamas dėmesys į inovacijas ir naujų darbo vietų kūrimą, visa tai – remiantis pirmiau nurodytu (žr. 1.5 punktą) Mėlynojo augimo tyrimu ir ypač šiais elementais:

4.3.1

Bendrosios pridėtinės vertės ir užimtumo požiūriu svarbiausiame – jūrų ir pakrančių turizmo sektoriuje dirba 2,35 mln. žmonių, t. y. 1,1 proc. visų ES dirbančių žmonių, o daugiau nei 90 proc. šio sektoriaus įmonių dirba mažiau nei po 10 žmonių. Tikimasi, kad iki 2020 m. augimas sieks 2–3 proc. ir vien tik kruizų sektoriuje 2010-2020 m. laikotarpiu gali būti sukurta 100 000 papildomų darbo vietų. Europos krizių tarybos nuomone (8), buriavimo veikla kasmet turėtų augti 2-3 proc.

| 4.3.2 | 2011 m. jūrų vėjo energijos jėgainės sudarė 10 proc. įrengtojo pajėgumo, jose visoje Europoje tiesiogiai ir netiesiogiai dirbo 35 000 žmonių ir į jas per metus investuota 2,4 mlrd. EUR. Bendras vėjo jėgainių pajėgumas sudarė 3,8 GW. Remiantis valstybių narių nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos veiksmų planais, 2020 m. iš vėjo energijos bus pagaminama 494,6 TWh, iš kurių 133,3 TWh – naudojant jūrų vėjo energiją. Tai reikštų, kad iki 2020 m. bus sukurta 170 000 darbo vietų, o iki 2030 m. jų skaičius išaugtų iki 300 000. Be to, perspektyvių galimybių teikia ir besikuriantys veiklos sektoriai, pavyzdžiui, kuriuose energija gaminama panaudojant potvynių ir bangų energiją. Kai kurios valstybės narės jau nemažai investavo į šią sritį. |
| --- | --- |

4.3.2

2011 m. jūrų vėjo energijos jėgainės sudarė 10 proc. įrengtojo pajėgumo, jose visoje Europoje tiesiogiai ir netiesiogiai dirbo 35 000 žmonių ir į jas per metus investuota 2,4 mlrd. EUR. Bendras vėjo jėgainių pajėgumas sudarė 3,8 GW. Remiantis valstybių narių nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos veiksmų planais, 2020 m. iš vėjo energijos bus pagaminama 494,6 TWh, iš kurių 133,3 TWh – naudojant jūrų vėjo energiją. Tai reikštų, kad iki 2020 m. bus sukurta 170 000 darbo vietų, o iki 2030 m. jų skaičius išaugtų iki 300 000. Be to, perspektyvių galimybių teikia ir besikuriantys veiklos sektoriai, pavyzdžiui, kuriuose energija gaminama panaudojant potvynių ir bangų energiją. Kai kurios valstybės narės jau nemažai investavo į šią sritį.

| 4.3.3 | Remiantis pramonės suinteresuotųjų šalių prognozėmis, pateiktomis Mėlynojo augimo tyrime, galima tikėtis, kad per ateinančius 10 metų metinė jūrų mineralų gavybos apyvarta išaugs nuo beveik nulio iki 5 mlrd. EUR ir iki 2030 m. pasieks 10 mlrd. EUR. Pasaulio mastu 5 proc. mineralų, pavyzdžiui, kobalto, vario ir cinko, galėtų būti išgaunama iš vandenynų dugno. Ši dalis iki 2030 m. galėtų padidėti iki 10 proc. PPO duomenimis (PRESS/628, 2011 m. balandžio 7 d.), daugiausia dėl paklausos besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse daugelio neenergetinių žaliavų kaina 2000–2010 m. kasmet didėjo apie 15 proc. Tačiau tik neseniai imta naudoti kitus nei smėlis ir žvyras jūros mineralus ir jų gavyba vyksta tik sekliuose vandenyse. |
| --- | --- |

4.3.3

Remiantis pramonės suinteresuotųjų šalių prognozėmis, pateiktomis Mėlynojo augimo tyrime, galima tikėtis, kad per ateinančius 10 metų metinė jūrų mineralų gavybos apyvarta išaugs nuo beveik nulio iki 5 mlrd. EUR ir iki 2030 m. pasieks 10 mlrd. EUR. Pasaulio mastu 5 proc. mineralų, pavyzdžiui, kobalto, vario ir cinko, galėtų būti išgaunama iš vandenynų dugno. Ši dalis iki 2030 m. galėtų padidėti iki 10 proc. PPO duomenimis (PRESS/628, 2011 m. balandžio 7 d.), daugiausia dėl paklausos besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse daugelio neenergetinių žaliavų kaina 2000–2010 m. kasmet didėjo apie 15 proc. Tačiau tik neseniai imta naudoti kitus nei smėlis ir žvyras jūros mineralus ir jų gavyba vyksta tik sekliuose vandenyse.

| 4.3.4 | 2010 m. bendra ES akvakultūros produkcijos apimtis sudarė šiek tiek mažiau nei 1,3 mln. tonų, jos vertė buvo apie 3,2 mlrd. eurų ir šiame sektoriuje buvo sukurta 80 000 darbo vietų. Daugiau kaip 90 proc. ES akvakultūros sektoriuje veikiančių įmonių yra MVĮ. FAO 2010 m. ataskaitoje The State of World Fisheries and Aquaculture („Žuvininkystės ir akvakultūros padėtis pasaulyje“) nurodoma, kad pasaulio mastu užregistruotas akvakultūros sektoriaus augimo tempas – 6,6 proc. per metus, o gamyba nuo 2002 iki 2009 m. atitinkamai išaugo nuo 40 iki 53 mln. tonų; tai rodo, kad šiam gyvūninės kilmės maisto produktų gamybos sektoriui būdingas sparčiausias augimas. Nors paklausa pasaulyje didėja, Europos produkcija lieka pastovi, o ES žuvies poreikius patenkina importas, kuris sudaro 60–65 proc. viso aprūpinimo. Komitetas, norėdamas prisidėti prie akvakultūros sektoriaus plėtros, ragina Komisiją persvarstyti šiam sektoriui taikomą finansavimo politiką, pagal kurią 2014–2020 m. laikotarpiu subsidijos pakeičiamos tiesioginėmis išmokomis. |
| --- | --- |

4.3.4

2010 m. bendra ES akvakultūros produkcijos apimtis sudarė šiek tiek mažiau nei 1,3 mln. tonų, jos vertė buvo apie 3,2 mlrd. eurų ir šiame sektoriuje buvo sukurta 80 000 darbo vietų. Daugiau kaip 90 proc. ES akvakultūros sektoriuje veikiančių įmonių yra MVĮ. FAO 2010 m. ataskaitoje The State of World Fisheries and Aquaculture („Žuvininkystės ir akvakultūros padėtis pasaulyje“) nurodoma, kad pasaulio mastu užregistruotas akvakultūros sektoriaus augimo tempas – 6,6 proc. per metus, o gamyba nuo 2002 iki 2009 m. atitinkamai išaugo nuo 40 iki 53 mln. tonų; tai rodo, kad šiam gyvūninės kilmės maisto produktų gamybos sektoriui būdingas sparčiausias augimas. Nors paklausa pasaulyje didėja, Europos produkcija lieka pastovi, o ES žuvies poreikius patenkina importas, kuris sudaro 60–65 proc. viso aprūpinimo. Komitetas, norėdamas prisidėti prie akvakultūros sektoriaus plėtros, ragina Komisiją persvarstyti šiam sektoriui taikomą finansavimo politiką, pagal kurią 2014–2020 m. laikotarpiu subsidijos pakeičiamos tiesioginėmis išmokomis.

| 4.3.5 | Apskaičiuota, kad Europoje besikuriančiame mėlynųjų biotechnologijų sektoriuje šiuo metu dirba mažai žmonių, o jo bendroji pridėtinė vertė sudaro 0,8 mlrd. eurų. Per trumpą laiką jis galėtų tapti specializuota rinka, teikiančia aukštos kokybės produktus sveikatos, kosmetikos ir pramonės biologinių medžiagų sektoriams. Iki 2020 m. jis gali augti kaip vidutinio dydžio rinka ir apimti metabolitų bei pirminių junginių (lipidų, cukrų, polimerų, baltymų), skirtų naudoti maisto, pašarų ir cheminių medžiagų pramonėje, gamybą. Ilgu laikotarpiu, jei bus pasiekta laimėjimų technologijų srityje, mėlynosios biotechnologijos galėtų būti orientuotos į didelės pridėtinės vertės specializuotų produktų masinį tiekimą. |
| --- | --- |

4.3.5

Apskaičiuota, kad Europoje besikuriančiame mėlynųjų biotechnologijų sektoriuje šiuo metu dirba mažai žmonių, o jo bendroji pridėtinė vertė sudaro 0,8 mlrd. eurų. Per trumpą laiką jis galėtų tapti specializuota rinka, teikiančia aukštos kokybės produktus sveikatos, kosmetikos ir pramonės biologinių medžiagų sektoriams. Iki 2020 m. jis gali augti kaip vidutinio dydžio rinka ir apimti metabolitų bei pirminių junginių (lipidų, cukrų, polimerų, baltymų), skirtų naudoti maisto, pašarų ir cheminių medžiagų pramonėje, gamybą. Ilgu laikotarpiu, jei bus pasiekta laimėjimų technologijų srityje, mėlynosios biotechnologijos galėtų būti orientuotos į didelės pridėtinės vertės specializuotų produktų masinį tiekimą.

| 4.4 | EESRK atkreipia dėmesį, kad penkių pirmaujančių sektorių ekonominės perspektyvos priklauso nuo įvairių sąlygų ir kad jų dinamikai technologijų, aplinkos, mokslinių tyrimų, investicijų ir konkurencijos srityse, taip pat instituciniu lygmeniu įtakos turi sudėtingi iššūkiai, kurie dažnai susiję su integruotos jūrų politikos tarptautiniu aspektu arba tarptautiniais ekonominio ar kitokio pobūdžio pokyčiais, pavyzdžiui, gebėjimu gauti kasybos tarptautiniuose vandenyse licencijas ar naftos kainų svyravimu. |
| --- | --- |

4.4

EESRK atkreipia dėmesį, kad penkių pirmaujančių sektorių ekonominės perspektyvos priklauso nuo įvairių sąlygų ir kad jų dinamikai technologijų, aplinkos, mokslinių tyrimų, investicijų ir konkurencijos srityse, taip pat instituciniu lygmeniu įtakos turi sudėtingi iššūkiai, kurie dažnai susiję su integruotos jūrų politikos tarptautiniu aspektu arba tarptautiniais ekonominio ar kitokio pobūdžio pokyčiais, pavyzdžiui, gebėjimu gauti kasybos tarptautiniuose vandenyse licencijas ar naftos kainų svyravimu.

| 4.5 | Mėlynojo augimo tempas iš esmės priklauso nuo šiuo tikslu parengto ilgalaikio scenarijaus. Tvarus ir pastovus augimas jam bus geresnė parama, tuo tarpu pažeidžiamas ekonomikos atsigavimas kartu su silpnais tarptautiniais rodikliais gali sutrikdyti jo raidą. |
| --- | --- |

4.5

Mėlynojo augimo tempas iš esmės priklauso nuo šiuo tikslu parengto ilgalaikio scenarijaus. Tvarus ir pastovus augimas jam bus geresnė parama, tuo tarpu pažeidžiamas ekonomikos atsigavimas kartu su silpnais tarptautiniais rodikliais gali sutrikdyti jo raidą.

| 4.6 | EESRK vis dėlto pažymi, kad komunikate nėra deramai atsižvelgta nei į bendrą, nei į konkretų dabartinės ekonomikos krizės poveikį, dėl kurio sunku įveikti trumpalaikius ir ilgalaikius iššūkius Europos ir pasaulio lygmeniu. |
| --- | --- |

4.6

EESRK vis dėlto pažymi, kad komunikate nėra deramai atsižvelgta nei į bendrą, nei į konkretų dabartinės ekonomikos krizės poveikį, dėl kurio sunku įveikti trumpalaikius ir ilgalaikius iššūkius Europos ir pasaulio lygmeniu.

| 4.7 | Naujose ir todėl visada rizikingose rinkose Europos įmonių konkurencingumą lemia galimybė gauti pakankamą finansavimą tinkamomis sąlygomis, kad būtų galima pritraukti skaidrias investicijas. Galimybė naudotis rizikos kapitalo fondais yra gyvybiškai svarbi MVĮ, todėl dėmesį reikia skirti mikroįmonėms, kurios gali tapti mėlynojo augimo svertu. |
| --- | --- |

4.7

Naujose ir todėl visada rizikingose rinkose Europos įmonių konkurencingumą lemia galimybė gauti pakankamą finansavimą tinkamomis sąlygomis, kad būtų galima pritraukti skaidrias investicijas. Galimybė naudotis rizikos kapitalo fondais yra gyvybiškai svarbi MVĮ, todėl dėmesį reikia skirti mikroįmonėms, kurios gali tapti mėlynojo augimo svertu.

| 4.8 | EESRK atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą išskirtinių ekonominių zonų turinčioms valstybėms narėms ir būtinybę kurti jūrų ekonominius branduolius didinant jų indėlį į augimą ir užimtumą. |
| --- | --- |

4.8

EESRK atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą išskirtinių ekonominių zonų turinčioms valstybėms narėms ir būtinybę kurti jūrų ekonominius branduolius didinant jų indėlį į augimą ir užimtumą.

| 4.9 | Galiausiai, kad nepadidėtų atotrūkis tarp lūkesčių ir tikrovės, EESRK nuomone, reikėtų rimtai atsižvelgti į sunkią dabartinę padėtį ir vyraujančias pesimistines Europos ir pasaulio ekonomikos prognozes, kartu vadovautis realistiniu požiūriu į mėlynąjį augimą ir deramai jį apibrėžti. |
| --- | --- |

4.9

Galiausiai, kad nepadidėtų atotrūkis tarp lūkesčių ir tikrovės, EESRK nuomone, reikėtų rimtai atsižvelgti į sunkią dabartinę padėtį ir vyraujančias pesimistines Europos ir pasaulio ekonomikos prognozes, kartu vadovautis realistiniu požiūriu į mėlynąjį augimą ir deramai jį apibrėžti.

5.   Valdymas ir su reglamentavimo sistema susiję klausimai

| 5.1 | Komunikate kalbama apie dabartinę valstybių narių ir ES politiką bei strategines investicijas mėlynosios ekonomikos srityje. Tačiau EESRK mano, kad šios valstybių narių iniciatyvos ir veiksmai vis dar prieštarauja aukštiems mėlynojo augimo tikslams ir kol kas neužtikrina kritinės masės, kuri reikalinga šiam augimui paskatinti. |
| --- | --- |

5.1

Komunikate kalbama apie dabartinę valstybių narių ir ES politiką bei strategines investicijas mėlynosios ekonomikos srityje. Tačiau EESRK mano, kad šios valstybių narių iniciatyvos ir veiksmai vis dar prieštarauja aukštiems mėlynojo augimo tikslams ir kol kas neužtikrina kritinės masės, kuri reikalinga šiam augimui paskatinti.

| 5.2 | EESRK mano, kad veiksmingos valdymo struktūros yra būtina sąlyga norint sukurti kritinę masę, kuri dabartiniu krizės laikotarpiu padėtų mėlynajam augimui tapti svertu užimtumui ir verslumui. |
| --- | --- |

5.2

EESRK mano, kad veiksmingos valdymo struktūros yra būtina sąlyga norint sukurti kritinę masę, kuri dabartiniu krizės laikotarpiu padėtų mėlynajam augimui tapti svertu užimtumui ir verslumui.

| 5.3 | Reikia pažymėti, kad, norint sukurti funkcines valdymo struktūras, reikia išspręsti reglamentavimo problemas ir pašalinti administracines kliūtis, kurios išryškėjo konsultavimosi procedūros metu. |
| --- | --- |

5.3

Reikia pažymėti, kad, norint sukurti funkcines valdymo struktūras, reikia išspręsti reglamentavimo problemas ir pašalinti administracines kliūtis, kurios išryškėjo konsultavimosi procedūros metu.

| 5.4 | Kadangi atsiranda vis naujų jūros eksploatavimo būdų, svarbu, kad valstybės narės sukurtų stabilias reglamentavimo ir planavimo sistemas, kurios skatintų ilgalaikes investicijas, tarpvalstybinę sanglaudą ir inovacijomis grindžiamų partnerysčių sinergiją. |
| --- | --- |

5.4

Kadangi atsiranda vis naujų jūros eksploatavimo būdų, svarbu, kad valstybės narės sukurtų stabilias reglamentavimo ir planavimo sistemas, kurios skatintų ilgalaikes investicijas, tarpvalstybinę sanglaudą ir inovacijomis grindžiamų partnerysčių sinergiją.

| 5.5 | Kaip tik tokiems besikuriantiems sektoriams kaip jūrų biotechnologija reikėtų nedelsiant parengti nuoseklią ES politiką, kurios šiuo metu trūksta, kadangi Europos lygmeniu dedamos pastangos yra netolygios, nes yra grindžiamos veikiau nacionalinėmis reikmėmis nei bendrais visos Sąjungos prioritetais ir poreikiais. |
| --- | --- |

5.5

Kaip tik tokiems besikuriantiems sektoriams kaip jūrų biotechnologija reikėtų nedelsiant parengti nuoseklią ES politiką, kurios šiuo metu trūksta, kadangi Europos lygmeniu dedamos pastangos yra netolygios, nes yra grindžiamos veikiau nacionalinėmis reikmėmis nei bendrais visos Sąjungos prioritetais ir poreikiais.

| 5.6 | Taigi EESRK mano, kad labai svarbu kuo greičiau užpildyti reglamentavimo spragas ir pašalinti kliūtis, atsirandančias dėl sudėtingos ir nestabilios teisinės sistemos, kuriai būdingas reguliavimo neapibrėžtumas laikotarpiu po 2020 m. (jūrų vėjo energijos jėgainių sektorius) arba ES reguliavimo spragos kai kuriose veiklos srityse (jūros dugno išteklių naudojimas, jūrinė akvakultūra, vėjo energijos gamyba jūroje). |
| --- | --- |

5.6

Taigi EESRK mano, kad labai svarbu kuo greičiau užpildyti reglamentavimo spragas ir pašalinti kliūtis, atsirandančias dėl sudėtingos ir nestabilios teisinės sistemos, kuriai būdingas reguliavimo neapibrėžtumas laikotarpiu po 2020 m. (jūrų vėjo energijos jėgainių sektorius) arba ES reguliavimo spragos kai kuriose veiklos srityse (jūros dugno išteklių naudojimas, jūrinė akvakultūra, vėjo energijos gamyba jūroje).

| 5.7 | Konkrečiau kalbant, reikia pažymėti, kad būtina pateikti struktūruotą atsakymą į tokius svarbius klausimus kaip integruoto jūrų erdvės planavimo nebuvimas, visų pirma turint omenyje akvakultūrą ir plūdriųjų vėjo jėgainių pagamintą energiją, autorizacijos ir pritarimo procedūrų labirintas (jūrų vėjo energijos jėgainės, mėlynosios biotechnologijos) ar eksperimentinių ūkių steigimo ir finansavimo kliūtys, taip pat trintis, pavyzdžiui, tarp jūrų laivybos ir atsinaujinančiosios energijos įrenginių vandenyne (potvynių energijos gamyba, vandenyno šiluminės energijos konversija ir bangų energijos naudojimas). |
| --- | --- |

5.7

Konkrečiau kalbant, reikia pažymėti, kad būtina pateikti struktūruotą atsakymą į tokius svarbius klausimus kaip integruoto jūrų erdvės planavimo nebuvimas, visų pirma turint omenyje akvakultūrą ir plūdriųjų vėjo jėgainių pagamintą energiją, autorizacijos ir pritarimo procedūrų labirintas (jūrų vėjo energijos jėgainės, mėlynosios biotechnologijos) ar eksperimentinių ūkių steigimo ir finansavimo kliūtys, taip pat trintis, pavyzdžiui, tarp jūrų laivybos ir atsinaujinančiosios energijos įrenginių vandenyne (potvynių energijos gamyba, vandenyno šiluminės energijos konversija ir bangų energijos naudojimas).

6.   Aplinkos aspektas

| 6.1 | EESRK ragina Jūrų strategijos pagrindų direktyvą pripažinti tvaraus vystymosi pamatu, kadangi ji yra integruotos jūrų politikos ramstis aplinkos požiūriu ir joje siūloma parengti nuoseklią politiką, kuria būtų siekiama nuolat užtikrinti jūrų aplinkos apsaugą ir išsaugojimą ir užkirsti kelią bet kokiam jos niokojimui. |
| --- | --- |

6.1

EESRK ragina Jūrų strategijos pagrindų direktyvą pripažinti tvaraus vystymosi pamatu, kadangi ji yra integruotos jūrų politikos ramstis aplinkos požiūriu ir joje siūloma parengti nuoseklią politiką, kuria būtų siekiama nuolat užtikrinti jūrų aplinkos apsaugą ir išsaugojimą ir užkirsti kelią bet kokiam jos niokojimui.

| 6.2 | EESRK mano, kad į Limasolio deklaraciją ir būsimus politikos dokumentus reikėtų įtraukti tikslą iki 2020 m. pasiekti arba išlaikyti gerą ES jūrų vandenų aplinkos būklę ir atsargumo principą, kaip integruotos jūrų politikos ir mėlynojo augimo struktūrinius veiksnius. |
| --- | --- |

6.2

EESRK mano, kad į Limasolio deklaraciją ir būsimus politikos dokumentus reikėtų įtraukti tikslą iki 2020 m. pasiekti arba išlaikyti gerą ES jūrų vandenų aplinkos būklę ir atsargumo principą, kaip integruotos jūrų politikos ir mėlynojo augimo struktūrinius veiksnius.

| 6.3 | Tvari ir darbo vietų galinti suteikti jūrinė veikla neatsiejama nuo nuoseklaus ilgalaikio požiūrio, kurio laikantis būtų siekiama ekonomikos augimo tikslo ir aplinkos apsaugos problemų sprendimo pusiausvyros ir kuris turi būti tinkamai paremtas vietos, nacionaline, tarptautine ir Europos politika, grindžiama tvaraus vystymosi principais. |
| --- | --- |

6.3

Tvari ir darbo vietų galinti suteikti jūrinė veikla neatsiejama nuo nuoseklaus ilgalaikio požiūrio, kurio laikantis būtų siekiama ekonomikos augimo tikslo ir aplinkos apsaugos problemų sprendimo pusiausvyros ir kuris turi būti tinkamai paremtas vietos, nacionaline, tarptautine ir Europos politika, grindžiama tvaraus vystymosi principais.

| 6.4 | EESRK atkreipia dėmesį, kad nors jūrų ištekliai yra dideli, jie nėra beribiai; Komitetas pabrėžia, kad, jei bus kartojamos sunkios išteklių pereikvojimo ir pernelyg spartaus vystymosi klaidos, būdingos ankstesnėms vystymosi iniciatyvoms, gali kilti pavojus mėlynojo augimo tvarumui ir gali būti užkrauta papildoma našta aplinkai. |
| --- | --- |

6.4

EESRK atkreipia dėmesį, kad nors jūrų ištekliai yra dideli, jie nėra beribiai; Komitetas pabrėžia, kad, jei bus kartojamos sunkios išteklių pereikvojimo ir pernelyg spartaus vystymosi klaidos, būdingos ankstesnėms vystymosi iniciatyvoms, gali kilti pavojus mėlynojo augimo tvarumui ir gali būti užkrauta papildoma našta aplinkai.

| 6.5 | Nors nagrinėjamame komunikate pripažįstamos aplinkos apsaugos problemos, jame atrodytų užmirštama tai, kad per pastaruosius dešimtmečius Europos jūrų ir vandenynų būklė pablogėjo dėl dirvožemio, jūrų vandenų ir oro taršos, vandenynų rūgštėjimo, pereikvojimo, žalingos žvejybos praktikos ir klimato kaitos. Neseniai atliktuose moksliniuose tyrimuose „mėlynojo augimo ribų“ tema (Limits to Blue Growth, 2012 m., http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) nurodoma, kad Baltijos, Juodojoje, Viduržemio jūrose, šiaurės rytų Atlanto ir Arkties vandenynuose pastebimas jūrų ir pakrančių ekosistemų susilpnėjimas ir biologinės įvairovės nykimas. Viename Stokholmo aplinkos apsaugos instituto (Stockholm Environment Institute - SEI) pastarojo meto novatoriškame tyrime apskaičiuotos dėl jūrų taršos patiriamos ilgalaikės sąnaudos, į kurias dažnai neatsižvelgiama rengiant politines priemones ir kurios smarkiai išaugs, jei nebus nustatyta jokių priemonių šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakoms sumažinti (žr. http://www.sei-international.org/publications?pid=2064). |
| --- | --- |

6.5

Nors nagrinėjamame komunikate pripažįstamos aplinkos apsaugos problemos, jame atrodytų užmirštama tai, kad per pastaruosius dešimtmečius Europos jūrų ir vandenynų būklė pablogėjo dėl dirvožemio, jūrų vandenų ir oro taršos, vandenynų rūgštėjimo, pereikvojimo, žalingos žvejybos praktikos ir klimato kaitos. Neseniai atliktuose moksliniuose tyrimuose „mėlynojo augimo ribų“ tema (Limits to Blue Growth, 2012 m., http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) nurodoma, kad Baltijos, Juodojoje, Viduržemio jūrose, šiaurės rytų Atlanto ir Arkties vandenynuose pastebimas jūrų ir pakrančių ekosistemų susilpnėjimas ir biologinės įvairovės nykimas. Viename Stokholmo aplinkos apsaugos instituto (Stockholm Environment Institute - SEI) pastarojo meto novatoriškame tyrime apskaičiuotos dėl jūrų taršos patiriamos ilgalaikės sąnaudos, į kurias dažnai neatsižvelgiama rengiant politines priemones ir kurios smarkiai išaugs, jei nebus nustatyta jokių priemonių šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakoms sumažinti (žr. http://www.sei-international.org/publications?pid=2064).

| 6.6 | Didelį pavojų tvarumui kelia tokia ekonominė veikla kaip jūroje esantys naftos ar dujų įrenginiai, akvakultūra, pakrančių turizmas ir kruiziniai laivai, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas, pakrančių transportas, taip pat iškastinio kuro gavyba jūroje, kuri nesuderinama su jokia tvaraus vystymosi samprata. |
| --- | --- |

6.6

Didelį pavojų tvarumui kelia tokia ekonominė veikla kaip jūroje esantys naftos ar dujų įrenginiai, akvakultūra, pakrančių turizmas ir kruiziniai laivai, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas, pakrančių transportas, taip pat iškastinio kuro gavyba jūroje, kuri nesuderinama su jokia tvaraus vystymosi samprata.

| 6.7 | Ši veikla aplinkai daro poveikį, kurio stiprumas ir mastas dar aiškiai neįvertinti, ypač kalbant apie atsinaujinančią mėlynąją energiją, jūrų mineralinius išteklius, akvakultūrą ir mėlynąją biotechnologiją, kadangi nėra pakankamai duomenų, kurie leistų perprasti vandenynuose ir giliavandenėse jūrose vykstančias sudėtingas sąveikas. |
| --- | --- |

6.7

Ši veikla aplinkai daro poveikį, kurio stiprumas ir mastas dar aiškiai neįvertinti, ypač kalbant apie atsinaujinančią mėlynąją energiją, jūrų mineralinius išteklius, akvakultūrą ir mėlynąją biotechnologiją, kadangi nėra pakankamai duomenų, kurie leistų perprasti vandenynuose ir giliavandenėse jūrose vykstančias sudėtingas sąveikas.

| 6.8 | EESRK mano, kad jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas, kurį Komisija siūlo kaip pagrindinę jūrų erdvės ir išteklių valdymo priemonę, turi būti derinamas su kitomis intervencijos priemonėmis (pavyzdžiui, strateginiu poveikio aplinkai vertinimu, saugomų teritorijų nustatymu ar aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimu), valdant laikantis požiūrio, kurio pagrindas būtų ekosistema ir darnus skirtingų intensyvių ir tarpusavyje konkuruojančių veiklos rūšių sambūvis. |
| --- | --- |

6.8

EESRK mano, kad jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas, kurį Komisija siūlo kaip pagrindinę jūrų erdvės ir išteklių valdymo priemonę, turi būti derinamas su kitomis intervencijos priemonėmis (pavyzdžiui, strateginiu poveikio aplinkai vertinimu, saugomų teritorijų nustatymu ar aplinkos apsaugos sąnaudų internalizavimu), valdant laikantis požiūrio, kurio pagrindas būtų ekosistema ir darnus skirtingų intensyvių ir tarpusavyje konkuruojančių veiklos rūšių sambūvis.

| 6.9 | EESRK Komisijai rekomenduoja budriau stebėti, ar nepažeidžiami Europos Sąjungos aplinkos apsaugos, o taip pat sveikatos ir kokybės standartai, ypač importuojant akvakultūros produktus iš trečiųjų šalių, kad ne tik būtų apsaugoti ES vartotojai, bet ir sektoriaus įmonės ginamos nuo galimos nesąžiningos konkurencijos. |
| --- | --- |

6.9

EESRK Komisijai rekomenduoja budriau stebėti, ar nepažeidžiami Europos Sąjungos aplinkos apsaugos, o taip pat sveikatos ir kokybės standartai, ypač importuojant akvakultūros produktus iš trečiųjų šalių, kad ne tik būtų apsaugoti ES vartotojai, bet ir sektoriaus įmonės ginamos nuo galimos nesąžiningos konkurencijos.

7.   Konkrečios pastabos

| 7.1 | EESRK pabrėžia, kad nors komunikate nurodoma, kad moksliniai tyrimai yra svarbūs norint sustiprinti mėlynąjį augimą, ypač besiformuojančiuose ir besivystančiuose sektoriuose, bet apskritai paėmus nieko konkretaus nepasakoma ir iš esmės apsiribojama būsimos programos „Horizontas 2020“ paminėjimu. |
| --- | --- |

7.1

EESRK pabrėžia, kad nors komunikate nurodoma, kad moksliniai tyrimai yra svarbūs norint sustiprinti mėlynąjį augimą, ypač besiformuojančiuose ir besivystančiuose sektoriuose, bet apskritai paėmus nieko konkretaus nepasakoma ir iš esmės apsiribojama būsimos programos „Horizontas 2020“ paminėjimu.

| 7.2 | Europoje šiuo metu mažinamos viešosios išlaidos ir tai reiškia, kad kuo geresnių rezultatų teks siekti disponuojant ribotais ištekliais. Ne tik lėšų trūkumas, bet ir dėl to ribojamas viešasis mokslinių tyrimų finansavimas gali susilpninti jūrų ekonomikoje MVĮ atliekamą lemiamą vaidmenį kuriant naujus produktus ir naujas technologijas. |
| --- | --- |

7.2

Europoje šiuo metu mažinamos viešosios išlaidos ir tai reiškia, kad kuo geresnių rezultatų teks siekti disponuojant ribotais ištekliais. Ne tik lėšų trūkumas, bet ir dėl to ribojamas viešasis mokslinių tyrimų finansavimas gali susilpninti jūrų ekonomikoje MVĮ atliekamą lemiamą vaidmenį kuriant naujus produktus ir naujas technologijas.

| 7.3 | EESRK pabrėžia, kad, nors Europa ir turi tvirtą žinių bazę ir pirmauja vykdant mokslinius tyrimus naujųjų ar tradicinių energijos rūšių ir akvakultūros srityse, ji atsilieka praktiškai diegiant inovacijas arba jas tiekiant į rinką naujuose besiformuojančiuose sektoriuose, kuriuose jos atstovams šiuo metu nepavyksta atsilaikyti prieš tarptautinių subjektų konkurenciją kaip kad rodo jos, palyginti su Azija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, užpatentuojamų išradimų, susijusių su nudruskinimu, pakrančių apsauga, dumblių auginimu ar mėlynąja biotechnologija, skaičius. |
| --- | --- |

7.3

EESRK pabrėžia, kad, nors Europa ir turi tvirtą žinių bazę ir pirmauja vykdant mokslinius tyrimus naujųjų ar tradicinių energijos rūšių ir akvakultūros srityse, ji atsilieka praktiškai diegiant inovacijas arba jas tiekiant į rinką naujuose besiformuojančiuose sektoriuose, kuriuose jos atstovams šiuo metu nepavyksta atsilaikyti prieš tarptautinių subjektų konkurenciją kaip kad rodo jos, palyginti su Azija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, užpatentuojamų išradimų, susijusių su nudruskinimu, pakrančių apsauga, dumblių auginimu ar mėlynąja biotechnologija, skaičius.

| 7.4 | Todėl EESRK siūlo skubiai spręsti mokslinių tyrimų tikslinio nukreipimo ir informacijos apie juos skleidimo problemas, kurias iš dalies lemia platus mokslinių tyrimų ir veiklos sričių, susijusių jūrų biotechnologija ir kitais naujais sektoriais, spektras. |
| --- | --- |

7.4

Todėl EESRK siūlo skubiai spręsti mokslinių tyrimų tikslinio nukreipimo ir informacijos apie juos skleidimo problemas, kurias iš dalies lemia platus mokslinių tyrimų ir veiklos sričių, susijusių jūrų biotechnologija ir kitais naujais sektoriais, spektras.

| 7.5 | Įvairūs subjektai gali prisidėti prie to, kad būtų įveiktas žinių ir technologijų perdavimo atotrūkis visose prioritetinėse srityse, pavyzdžiui, siekiant mokslinius tyrimus susieti su pramone ir švietimu, plėtoti pramonės ir mokslo pasaulio bendradarbiavimą, pagerinti intelektinės nuosavybės valdymą, investuoti į parodomuosius projektus, kad būtų įrodytas komercinis tikslingumas arba užmegzta plataus masto privataus ir viešojo sektorių partnerystė įgyvendinti iniciatyvoms, kurios leistų mėlynajam augimui įgyti reikiamą kritinę masę. |
| --- | --- |

7.5

Įvairūs subjektai gali prisidėti prie to, kad būtų įveiktas žinių ir technologijų perdavimo atotrūkis visose prioritetinėse srityse, pavyzdžiui, siekiant mokslinius tyrimus susieti su pramone ir švietimu, plėtoti pramonės ir mokslo pasaulio bendradarbiavimą, pagerinti intelektinės nuosavybės valdymą, investuoti į parodomuosius projektus, kad būtų įrodytas komercinis tikslingumas arba užmegzta plataus masto privataus ir viešojo sektorių partnerystė įgyvendinti iniciatyvoms, kurios leistų mėlynajam augimui įgyti reikiamą kritinę masę.

| 7.6 | Mėlynojo augimo ateitis dvidešimt pirmame amžiuje bus glaudžiai susijusi su mokslininkų pajėgumu vykdyti tarpdalykines programas, kuriose būtų panaudojami kitų mokslo sričių įgūdžiai ir idėjos, arba tokiose programose dalyvauti. Būsimos mokslininkų kartos ugdymas turi būti orientuotas į tarpdalykinį ir visapusį požiūrį, kad būtų įveiktos sudėtingos technologinės ir konkurencijos problemos, su kuriomis susiduria moksliniai tyrimai jūrų organizmų ir jūrų aplinkos srityje. |
| --- | --- |

7.6

Mėlynojo augimo ateitis dvidešimt pirmame amžiuje bus glaudžiai susijusi su mokslininkų pajėgumu vykdyti tarpdalykines programas, kuriose būtų panaudojami kitų mokslo sričių įgūdžiai ir idėjos, arba tokiose programose dalyvauti. Būsimos mokslininkų kartos ugdymas turi būti orientuotas į tarpdalykinį ir visapusį požiūrį, kad būtų įveiktos sudėtingos technologinės ir konkurencijos problemos, su kuriomis susiduria moksliniai tyrimai jūrų organizmų ir jūrų aplinkos srityje.

| 7.7 | EESRK laikosi nuomonės, kad būtina skubiai spręsti duomenų apie jūrų aplinką fragmentiškumo problemą, kadangi šie duomenys išsibarstę šimtuose skirtingų institucijų visoje Europoje ir dėl to kyla prieigos, naudojimo ir kaupimo problemų. Komitetas ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad šios žinios taptų prieinamos, ir būtų nustatyta, kokių papildomų finansinių ar kitokio pobūdžio išteklių reikia, kad būtų sukurta bendra keitimosi informacija, gerąja praktika ir duomenimis aplinka siekiant sustiprinti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir pagerinti aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

7.7

EESRK laikosi nuomonės, kad būtina skubiai spręsti duomenų apie jūrų aplinką fragmentiškumo problemą, kadangi šie duomenys išsibarstę šimtuose skirtingų institucijų visoje Europoje ir dėl to kyla prieigos, naudojimo ir kaupimo problemų. Komitetas ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad šios žinios taptų prieinamos, ir būtų nustatyta, kokių papildomų finansinių ar kitokio pobūdžio išteklių reikia, kad būtų sukurta bendra keitimosi informacija, gerąja praktika ir duomenimis aplinka siekiant sustiprinti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir pagerinti aplinkos apsaugą.

| 7.8 | Pageidautina, kad naujas skaitmeninis Europos Sąjungos vandenų jūros dugno žemėlapis būtų sąveikus, jam nebūtų taikomi naudojimo apribojimai ir jis prisidėtų prie mokslinių tyrimų teikdamas duomenis apie žmogaus veiklos poveikį, taip pat okeanografijos prognozes, kad valstybės narės galėtų kuo geriau išnaudoti jų pačių vykdomų jūrų aplinkos stebėjimo, mėginių ėmimo ir tyrimų programų potencialą. |
| --- | --- |

7.8

Pageidautina, kad naujas skaitmeninis Europos Sąjungos vandenų jūros dugno žemėlapis būtų sąveikus, jam nebūtų taikomi naudojimo apribojimai ir jis prisidėtų prie mokslinių tyrimų teikdamas duomenis apie žmogaus veiklos poveikį, taip pat okeanografijos prognozes, kad valstybės narės galėtų kuo geriau išnaudoti jų pačių vykdomų jūrų aplinkos stebėjimo, mėginių ėmimo ir tyrimų programų potencialą.

| 7.9 | Europos jūrų sienų apsauga ir veiksmingas jūrų stebėjimas (9) yra problema, su kuria susiduria valstybės narės norėdamos sėkmingai skatinti mėlynąjį augimą. Sustiprinus Šengeno erdvės išorės sienų kontrolę ir sukūrus keitimosi informacija sistemą valstybių narių sienų kontrolės institucijos būtų pajėgios sumažinti žūstančiųjų jūroje skaičių ir kovoti su tokiais reiškiniais kaip neteisėta imigracija į ES ir piratavimas jūroje (10). |
| --- | --- |

7.9

Europos jūrų sienų apsauga ir veiksmingas jūrų stebėjimas (9) yra problema, su kuria susiduria valstybės narės norėdamos sėkmingai skatinti mėlynąjį augimą. Sustiprinus Šengeno erdvės išorės sienų kontrolę ir sukūrus keitimosi informacija sistemą valstybių narių sienų kontrolės institucijos būtų pajėgios sumažinti žūstančiųjų jūroje skaičių ir kovoti su tokiais reiškiniais kaip neteisėta imigracija į ES ir piratavimas jūroje (10).

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 306, 2009 12 16, p. 46–50.

1

(2)  Už integruotą jūrų politiką atsakingų Europos ministrų ir Europos Komisijos deklaracija dėl politikos ir jūrų ir jūrininkystės darbotvarkės siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo pasiekimų, priimta 2012 m. spalio 7 d. Nikosijoje (Kipras).

2

(3)  Žr. OL C 299, 2012 10 4, p. 133–140; OL C 255, 2010 9 22, p. 103–109; OL C 267, 2010 10 1, p. 39–45; OL C 306, 2009 12 16, p. 46–50; OL C 211, 2008 8 19, p. 31–36; OL C 172, 2008 7 5, p. 34–40; OL C 168, 2007 7 20, p. 50–56; OL C 146, 2007 6 30, p. 19–26; OL C 206, 2006 8 29, p. 5–9; OL C 185, 2006 8 8, p. 20–24; OL C 157, 2005 6 28, p. 141–146.

3

(4)  COM(2007) 575 final.

4

(5)  OL C 294, 2005 11 25, p. 21–25.

5

(6)  COM(2004) 343.

6

(7)  OL C 43, 2012 2 15, p. 69–72.

7

(8)  COM(2012) 494 final.

8

(9)  OL C 44, 2011 2 11, p. 173–177.

9

(10)  OL C 76, 2013 3 14, p. 15.

10

---

| 6.6.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 161/93 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 161/93

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Direktyva 96/98/EB

(COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD))

2013/C 161/18

Pranešėja Dr. Anna BREDIMA

Taryba ir Europos Parlamentas, vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalimi ir 304 straipsniu, 2013 m. sausio 15 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Direktyva 96/98/EB

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 27 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 113 narių balsavus, už 1 – prieš ir 1 susilaikius.

1.   Išvados

| 1.1 | Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujos direktyvos dėl laivų įrenginių (angl. MED) ir pritaria jos bendriems tikslams. Pasiūlymu užtikrinamas darnus Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) šiems įrenginiams nustatytų standartų įgyvendinimas, garantuojamas sklandus laivų įrenginių vidaus rinkos veikimas ir taip didinama jūrų sauga bei užkertamas kelias teršimui. |
| --- | --- |

1.1

Komitetas palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujos direktyvos dėl laivų įrenginių (angl. MED) ir pritaria jos bendriems tikslams. Pasiūlymu užtikrinamas darnus Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) šiems įrenginiams nustatytų standartų įgyvendinimas, garantuojamas sklandus laivų įrenginių vidaus rinkos veikimas ir taip didinama jūrų sauga bei užkertamas kelias teršimui.

| 1.2 | EESRK visiškai pritaria direktyvos nuostatoms, kuriomis a) reikalaujama, kad į laivus, plaukiojančius su ES valstybės narės vėliava, sumontuoti įrenginiai atitiktų TJO dokumentuose nustatytus standartus; b) direktyva taikoma visiems kitiems įrenginiams, kuriems gali būti taikomos ES teisės normos; c) užtikrinama, kad valstybės narės tarpusavyje pripažintų reikalavimus atitinkančią įrangą ir priimtų lygiavertę įrangą; d) užtikrinamas laisvas laivų įrenginių judėjimas ES ir techninių kliūčių prekybai vidaus rinkoje pašalinimas; e) nustatoma tvarka, kuria supaprastinamas ir aiškiau apibrėžiamas TJO standartų pakeitimų perkėlimas į Europos ir nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

1.2

EESRK visiškai pritaria direktyvos nuostatoms, kuriomis a) reikalaujama, kad į laivus, plaukiojančius su ES valstybės narės vėliava, sumontuoti įrenginiai atitiktų TJO dokumentuose nustatytus standartus; b) direktyva taikoma visiems kitiems įrenginiams, kuriems gali būti taikomos ES teisės normos; c) užtikrinama, kad valstybės narės tarpusavyje pripažintų reikalavimus atitinkančią įrangą ir priimtų lygiavertę įrangą; d) užtikrinamas laisvas laivų įrenginių judėjimas ES ir techninių kliūčių prekybai vidaus rinkoje pašalinimas; e) nustatoma tvarka, kuria supaprastinamas ir aiškiau apibrėžiamas TJO standartų pakeitimų perkėlimas į Europos ir nacionalinę teisę.

| 1.3 | EESRK nuomone, TJO parengia laivų įrenginių standartus ir bandymo tvarką gerokai prieš jų privalomo montavimo laivuose terminą. Kolektyviniai valstybių narių veiksmai per TJO procedūras užtikrins, kad būtų laikomasi šios direktyvos tikslų ir kad įrangai, kuri galiausiai gali ir neatitikti TJO standartų, kurią gali tekti keisti arba kuriai gali tekti daryti naujų reikalavimų išimtis – taikyti senuosius reikalavimus, nereikėtų taikyti ES vienašališkai priimtų, tarpinių standartų. Jei ir toliau bus laikomasi regioninių standartų, kuriais TJO standartai yra įgyvendinami nevienodai, gali sumažėti ES laivyno konkurencingumas, saugumas ir susilpnėti aplinkos apsauga. |
| --- | --- |

1.3

EESRK nuomone, TJO parengia laivų įrenginių standartus ir bandymo tvarką gerokai prieš jų privalomo montavimo laivuose terminą. Kolektyviniai valstybių narių veiksmai per TJO procedūras užtikrins, kad būtų laikomasi šios direktyvos tikslų ir kad įrangai, kuri galiausiai gali ir neatitikti TJO standartų, kurią gali tekti keisti arba kuriai gali tekti daryti naujų reikalavimų išimtis – taikyti senuosius reikalavimus, nereikėtų taikyti ES vienašališkai priimtų, tarpinių standartų. Jei ir toliau bus laikomasi regioninių standartų, kuriais TJO standartai yra įgyvendinami nevienodai, gali sumažėti ES laivyno konkurencingumas, saugumas ir susilpnėti aplinkos apsauga.

| 1.4 | EESRK mano, kad reikia aiškiau apibrėžti kai kurių direktyvos nuostatų, susijusių su reikalavimais dėl įrangos pripažinimo tarpusavyje ir priėmimo (nustatytais Reglamente 613/91/EEB dėl laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą, reglamente dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų ir 2004 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir ES susitarime dėl laivų įrenginių atitikties pažymėjimų pripažinimo tarpusavyje), taikymo sritį ir tvarką. |
| --- | --- |

1.4

EESRK mano, kad reikia aiškiau apibrėžti kai kurių direktyvos nuostatų, susijusių su reikalavimais dėl įrangos pripažinimo tarpusavyje ir priėmimo (nustatytais Reglamente 613/91/EEB dėl laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą, reglamente dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų ir 2004 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir ES susitarime dėl laivų įrenginių atitikties pažymėjimų pripažinimo tarpusavyje), taikymo sritį ir tvarką.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1 | Europos Komisija apibrėžė keturias sritis, kuriose Direktyva 96/98/EB dėl laivų įrenginių nevisiškai atitinka savo tikslus. Suinteresuotieji subjektai – Europos laivų įrenginių gamintojai, įskaitant MVĮ, laivų statyklos, laivų keleiviai, įgulos, viešojo administravimo institucijos. Komisija pateikia konkrečių pasiūlymų, kaip ištaisyti šios direktyvos trūkumus, ir siūlo ją panaikinti. Siūloma naujoji direktyva duos dvejopos naudos: ji labai padės pagerinti TJO standartų įgyvendinimą ES, sumažins saugos riziką ir sudarys palankias sąlygas laivų įrenginių vidaus rinkai veikti, nes ja sutrumpinamos ir supaprastinamos šių standartų pakeitimų perkėlimo į nacionalinę teisę procedūros; kartu direktyva supaprastins reglamentavimo aplinką ir paskatins ES laivų įrenginių pramonės augimą. |
| --- | --- |

2.1

Europos Komisija apibrėžė keturias sritis, kuriose Direktyva 96/98/EB dėl laivų įrenginių nevisiškai atitinka savo tikslus. Suinteresuotieji subjektai – Europos laivų įrenginių gamintojai, įskaitant MVĮ, laivų statyklos, laivų keleiviai, įgulos, viešojo administravimo institucijos. Komisija pateikia konkrečių pasiūlymų, kaip ištaisyti šios direktyvos trūkumus, ir siūlo ją panaikinti. Siūloma naujoji direktyva duos dvejopos naudos: ji labai padės pagerinti TJO standartų įgyvendinimą ES, sumažins saugos riziką ir sudarys palankias sąlygas laivų įrenginių vidaus rinkai veikti, nes ja sutrumpinamos ir supaprastinamos šių standartų pakeitimų perkėlimo į nacionalinę teisę procedūros; kartu direktyva supaprastins reglamentavimo aplinką ir paskatins ES laivų įrenginių pramonės augimą.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Laivų įrenginių pramonės pridėtinė vertė yra didelė: tai didelis pramonės sektorius, kuriame eksportas viršija importą, daug investuojama į MTEP, veikia 5 000–6 000 įmonių, sukurta 300 000 darbo vietų. Siūloma direktyva bus galima padidinti ES laivų ir įgulų saugumą, paskatinti laivų įrenginių pramonės sektorių kurti darbo vietas ir augti. |
| --- | --- |

3.1

Laivų įrenginių pramonės pridėtinė vertė yra didelė: tai didelis pramonės sektorius, kuriame eksportas viršija importą, daug investuojama į MTEP, veikia 5 000–6 000 įmonių, sukurta 300 000 darbo vietų. Siūloma direktyva bus galima padidinti ES laivų ir įgulų saugumą, paskatinti laivų įrenginių pramonės sektorių kurti darbo vietas ir augti.

| 3.2 | Laivų įrenginiai – tai visi laive esantys įrenginiai, kurie gali būti sumontuoti laivą statant ar vėliau pertvarkant. Prie jų taip pat priskiriami darbai krante ir įvairūs navigacinės įrangos prietaisai, krovos įrenginiai, priešgaisrinė, gelbėjimo įranga, specializuota aplinkos apsaugos tikslams skirta įranga, pavyzdžiui, balastinio vandens tvarkymo arba išmetamo SOx kiekio mažinimo įranga. Laivų įrenginių vertė sudaro 40–80 proc. naujo laivo vertės. Šis pasiūlymas padės sumažinti įmonių išlaidas ir padidinti ES pramonės konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.2

Laivų įrenginiai – tai visi laive esantys įrenginiai, kurie gali būti sumontuoti laivą statant ar vėliau pertvarkant. Prie jų taip pat priskiriami darbai krante ir įvairūs navigacinės įrangos prietaisai, krovos įrenginiai, priešgaisrinė, gelbėjimo įranga, specializuota aplinkos apsaugos tikslams skirta įranga, pavyzdžiui, balastinio vandens tvarkymo arba išmetamo SOx kiekio mažinimo įranga. Laivų įrenginių vertė sudaro 40–80 proc. naujo laivo vertės. Šis pasiūlymas padės sumažinti įmonių išlaidas ir padidinti ES pramonės konkurencingumą.

| 3.3 | EESRK primena savo nuomonę dėl pasiūlymo dėl Direktyvos 96/98/EB dėl laivų įrenginių (1), kurioje tvirtai pritarė tiems patiems pagrindiniams tikslams, kurie keliami ir šiame pasiūlyme. |
| --- | --- |

3.3

EESRK primena savo nuomonę dėl pasiūlymo dėl Direktyvos 96/98/EB dėl laivų įrenginių (1), kurioje tvirtai pritarė tiems patiems pagrindiniams tikslams, kurie keliami ir šiame pasiūlyme.

| 3.4 | EESRK visiškai pritaria siūlomos direktyvos nuostatoms ir palaiko ja siekiamus tikslus – ši direktyva padės sugriežtinti esamą reguliavimo tvarką ir, svarbiausia, sudaryti palankias sąlygas TJO standartams laiku perkelti į ES teisę. |
| --- | --- |

3.4

EESRK visiškai pritaria siūlomos direktyvos nuostatoms ir palaiko ja siekiamus tikslus – ši direktyva padės sugriežtinti esamą reguliavimo tvarką ir, svarbiausia, sudaryti palankias sąlygas TJO standartams laiku perkelti į ES teisę.

| 3.5 | EESRK palankiai vertina tai, kad atsižvelgiant į laivybos pasaulinį pobūdį, pirmenybė teikiama tarptautiniam jūrų saugos reguliavimui. Direktyvos tikslų taip pat padės siekti ir tai, kad Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus dėl ES teisės aktų papildymo, nustatyti bendrus šių reikalavimų ir standartų taikymo kriterijus ir procedūras ir skelbti atitinkamą informaciją. |
| --- | --- |

3.5

EESRK palankiai vertina tai, kad atsižvelgiant į laivybos pasaulinį pobūdį, pirmenybė teikiama tarptautiniam jūrų saugos reguliavimui. Direktyvos tikslų taip pat padės siekti ir tai, kad Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus dėl ES teisės aktų papildymo, nustatyti bendrus šių reikalavimų ir standartų taikymo kriterijus ir procedūras ir skelbti atitinkamą informaciją.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   2 straipsnis. Apibrėžtys

EESRK pritaria tam, kad į tarptautinių konvencijų sąrašą įtraukta netrukus turinti įsigalioti 2004 m. Tarptautinė konvencija dėl laivuose naudojamų balastinių vandenų ir nuosėdų tvarkymo ir kontrolės. Jis siūlo iš sąrašo išbraukti 1966 m. Tarptautinę konvenciją dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo, nes jos nuostatomis nėra reglamentuojami jokie įrenginiai.

4.2   3 straipsnis. Taikymo sritis

| 4.2.1 | Kad būtų užtikrintas didesnis teisinis aiškumas, būtų tikslinga aiškiai nurodyti, kad ši direktyva netaikoma jos įsigaliojimo metu laivuose jau sumontuotiems įrenginiams. |
| --- | --- |

4.2.1

Kad būtų užtikrintas didesnis teisinis aiškumas, būtų tikslinga aiškiai nurodyti, kad ši direktyva netaikoma jos įsigaliojimo metu laivuose jau sumontuotiems įrenginiams.

| 4.2.2 | EESRK supratimu, labai naudinga 2 dalies nuostata, kurioje nurodoma, kad laivų įrenginiams bus taikoma tik naujoji direktyva, reglamentuojami atitikties aspektai. Reikėtų aiškiai nurodyti, ar ši konkreti nuostata taikoma ir įrenginių pripažinimo tarpusavyje ir priėmimo aspektams, kuriems taikomas Reglamentas 613/91/EEB dėl laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą ir Reglamentas 391/2009/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų. |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK supratimu, labai naudinga 2 dalies nuostata, kurioje nurodoma, kad laivų įrenginiams bus taikoma tik naujoji direktyva, reglamentuojami atitikties aspektai. Reikėtų aiškiai nurodyti, ar ši konkreti nuostata taikoma ir įrenginių pripažinimo tarpusavyje ir priėmimo aspektams, kuriems taikomas Reglamentas 613/91/EEB dėl laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą ir Reglamentas 391/2009/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų.

4.3   4 straipsnis. Laivų įrenginiams taikomi reikalavimai

Priėmus nuostatą, pagal kurią TJO konvencijos ir kitų dokumentų naujausios versijos bus taikomos automatiškai, direktyvos nebereikės keisti ir sudarinėti įrenginių sąrašų, kaip daroma dabar prieduose A.I ir A.II.

4.4   5 straipsnis. Taikymas

Kad sąvoka „tarptautinių dokumentų reikalavimai, taikomi laive jau sumontuotiems įrenginiams“ nebūtų suprasta klaidingai, reikėtų aiškiai nurodyti, kad omenyje turimi įrenginių montavimo metu galiojantys reikalavimai, išskyrus tuos atvejus, kai vėliau priimti TJO reikalavimai yra taikomi laivuose jau sumontuotiems įrenginiams.

4.5   6 straipsnis. Vidaus rinkos veikimas

Šiuo straipsniu sukuriamos sąlygos laisvam laivų įrenginių judėjimui ES – jos grindžiamos tuo principu, kad valstybės narės pripažįsta viena kitos įrangą, kuri atitinka direktyvoje nustatytus reikalavimus. Straipsnyje taip pat minimas įrenginių montavimas ES laivuose, kuris gali būti vykdomas ir už ES ribų. Tačiau 7 straipsnio 2 dalies (dėl nelygiaverčių įrenginių pakeitimo), 32 straipsnio 6 dalies (kuria priimančiosioms valstybėms suteikiama teisė atlikti pakartotinus novatoriškos įrangos bandymus) ir 34 straipsnio 4 dalies (kuria suteikiama galimybė nepriimti už ES ribų pakeistų renginių) taikymas gali susilpninti šį principą.

4.6   7 straipsnis. Laivo perkėlimas į valstybės narės registrą

2 dalyje nurodyta, kad jei administracija įrenginio nelaiko lygiaverčiu, jis turi būti pakeistas. EESRK abejoja, ar tokiais atvejais (bei atsižvelgiant į TJO reikalavimus dėl pažymėjimų abipusio pripažinimo) priimančiajai valstybei būtų logiška laikytis Reglamento 613/1991 5 straipsnyje nustatytos tvarkos (šiame straipsnyje reikalaujama iš anksto informuoti Komisiją, kai laivas perkeliamas iš vienos valstybės narės į kitą).

4.7   8 straipsnis. Laivų įrenginiams taikomi standartai

EESRK abejoja, ar ES, o ne jos valstybės narės, turėtų siekti, kad TJO parengtų tarptautinius standartus. Bet kuriuo atveju TJO parengia laivų įrenginių standartus ir bandymo tvarką gerokai prieš jų privalomo montavimo laivuose terminą. Kolektyviniai valstybių narių veiksmai per TJO procedūras užtikrins, kad būtų laikomasi šios direktyvos tikslų, ir įrangai, kuri galiausiai gali ir neatitikti TJO standartų, kurią gali tekti keisti arba kuriai gali tekti daryti naujų reikalavimų išimtis – taikyti senuosius reikalavimus, nereikėtų taikyti ES vienašališkai priimtų, tarpinių standartų.

4.8   9–11 straipsniai. Rato ženklas

Patvirtintus ir kuriame nors laive naudojamus laivų įrenginius bus galima be apribojimų naudoti visose valstybėse narėse, nes jie bus pažymėti Bendrijos ženklu – rato ženklu, rodančiu, kad įrenginiai atitinka TJO ir MED reikalavimus. EESRK palaiko galimybę rato ženklą papildyti elektroninėmis žymomis arba elektronines žymas naudoti vietoj rato ženklo – taip būtų lengviau tikrinti į ES uostus atvykstančius laivus ir kovoti su klastojimu.

4.9   26 straipsnis. Paskelbtųjų įstaigų veiklos koordinavimas

EESRK pritaria pasiūlymui, kad paskelbtosios įstaigos sudarytų bendradarbiavimo grupę, kuri galėtų veikti pagal Tarptautinės klasifikacinių bendrovių asociacijos, kurios narės – ES pripažintos organizacijos taip pat atlieka paskelbtųjų įstaigų funkcijas, pavyzdį.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl laivų įrenginių, OL C 97, 1996 4 1, p. 22; EESRK nuomonė dėl laivų perkėlimo iš vieno registro į kitą, OL C 80, 2004 3 30, p. 88-91.

1

---