# Eiropas Savienības C 167/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.167.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 167 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 13. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.167.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 167

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 13. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 167/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 167/02 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  ) | 6 |
| 2013/C 167/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  ) | 7 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 167/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2013/C 167/02

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  )

2

6

2013/C 167/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  )

KKR/SMCP

1

7

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 167/04 | Euro maiņas kurss | 8 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2013/C 167/05 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums (OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.; OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.; OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.; OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.; OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.; OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.; OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.; OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.; OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.; OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.; OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.; OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp.; OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp.; OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp.; OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp.; OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp.; OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp.; OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp.; OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp.; OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp.; OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp.; OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp.; OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp.; OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp.; OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp.; OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp.) | 9 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 167/04

Euro maiņas kurss

8

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2013/C 167/05

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums (OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.; OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.; OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.; OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.; OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.; OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.; OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.; OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.; OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.; OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.; OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.; OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp.; OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp.; OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp.; OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp.; OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp.; OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp.; OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp.; OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp.; OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp.; OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp.; OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp.; OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp.; OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp.; OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp.; OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp.)

9

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 167/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 18 |
| 2013/C 167/07 | Komisijas paziņojums par kaitējuma apmēra noteikšanu zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem (
  1
  ) | 19 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 167/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 22 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 167/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

KKR/Gardner Denver

1

18

2013/C 167/07

Komisijas paziņojums par kaitējuma apmēra noteikšanu zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem (
  1
  )

1

19

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 167/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 167/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.5.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.25745 (13/NN) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de |
| Juridiskais pamats | Zwangsversteigerungsgesetz |
| Pasākuma veids | Individuālais atbalsts | Land Nordrhein-Westfalen |
| Mērķis | Citas jomas |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | Gada budžets: EUR 0,12 (miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | Pasākums nav uzskatāms par atbalstu |
| Atbalsta ilgums | No 11.11.2005. |
| Tautsaimniecības nozares | Izdevējdarbība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Bundesländer |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.5.2013.

Atbalsts Nr.

SA.25745 (13/NN)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de

Juridiskais pamats

Zwangsversteigerungsgesetz

Pasākuma veids

Individuālais atbalsts

Land Nordrhein-Westfalen

Mērķis

Citas jomas

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Gada budžets: EUR 0,12 (miljoni)

Atbalsta intensitāte

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Atbalsta ilgums

No 11.11.2005.

Tautsaimniecības nozares

Izdevējdarbība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Bundesländer

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.9.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34208 (12/NN) |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Lithuanian Central Credit Union |
| Juridiskais pamats | — |
| Pasākuma veids | Ad hoc atbalstam | Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution) |
| Mērķis | Līdzekļi būtisku tautsaimniecības problēmu risināšanai |
| Atbalsta veids | Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | Kopējais budžets: LTL 6 (miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | 32 % |
| Atbalsta ilgums | 19.12.2011.–31.12.2016. |
| Tautsaimniecības nozares | Cita monetārā starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministry of Finance of the Republic of Lithuania |
| Lukiškių g. 2 |
| LT-01512 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.9.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34208 (12/NN)

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Lithuanian Central Credit Union

Juridiskais pamats

—

Pasākuma veids

Ad hoc atbalstam

Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution)

Mērķis

Līdzekļi būtisku tautsaimniecības problēmu risināšanai

Atbalsta veids

Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais budžets: LTL 6 (miljoni)

Atbalsta intensitāte

32 %

Atbalsta ilgums

19.12.2011.–31.12.2016.

Tautsaimniecības nozares

Cita monetārā starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministry of Finance of the Republic of Lithuania

Lukiškių g. 2

LT-01512 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.4.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35565 (13/N) |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme |
| Juridiskais pamats | Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)


  Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)


  A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Vides aizsardzība, nozares attīstība |
| Atbalsta veids | Citi – summas, ko iekasē no licencētiem piegādātājiem, kuri neiesniedz ROCs (Renewables Obligation Certificates – atjaunojamo enerģijas avotu sertifikāts) kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei, pārdala tiem piegādātājiem, kas iesniedz ROCs kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei. |
| Budžets | Kopējais budžets: GBP 1 158 (miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.3.2037. |
| Tautsaimniecības nozares | Elektroenerģija, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.4.2013.

Atbalsts Nr.

SA.35565 (13/N)

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme

Juridiskais pamats

Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)

Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)

A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Vides aizsardzība, nozares attīstība

Atbalsta veids

Citi – summas, ko iekasē no licencētiem piegādātājiem, kuri neiesniedz ROCs (Renewables Obligation Certificates – atjaunojamo enerģijas avotu sertifikāts) kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei, pārdala tiem piegādātājiem, kas iesniedz ROCs kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei.

Budžets

Kopējais budžets: GBP 1 158 (miljoni)

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 31.3.2037.

Tautsaimniecības nozares

Elektroenerģija, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 29.4.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.36084 (13/N) |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Northern Ireland | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Renewables Obligation in Northern Ireland |
| Juridiskais pamats | Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008


  Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078) |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Citi – summas, ko iekasē no licencētiem piegādātājiem, kuri neiesniedz ROCs (Renewables Obligation Certificates – atjaunojamo enerģijas avotu sertifikāts) kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei, pārdala tiem piegādātājiem, kas iesniedz ROCs kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei. |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.3.2037. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Enterprise, Trade and Investment |
| Netherleigh |
| Massey Avenue |
| Belfast |
| Northern Ireland |
| BT4 2JP |
| UNITED KINGDOM |

Lēmuma pieņemšanas datums

29.4.2013.

Atbalsts Nr.

SA.36084 (13/N)

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Northern Ireland

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Renewables Obligation in Northern Ireland

Juridiskais pamats

Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008

Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078)

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Citi – summas, ko iekasē no licencētiem piegādātājiem, kuri neiesniedz ROCs (Renewables Obligation Certificates – atjaunojamo enerģijas avotu sertifikāts) kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei, pārdala tiem piegādātājiem, kas iesniedz ROCs kā apliecinājumu savu saistību pilnīgai vai daļējai izpildei.

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 31.3.2037.

Tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Enterprise, Trade and Investment

Netherleigh

Massey Avenue

Belfast

Northern Ireland

BT4 2JP

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.5.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.36519 (13/N) |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas) |
| Juridiskais pamats | Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);

  Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).


  Žiūrėti informaciją Priede. |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta veids | Parādu norakstīšana |
| Budžets | Kopējais budžets: LTL 258 (miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 2.7.2013.–31.12.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Modestas Kaseliauskas |
| Antanas Šipavičius |
| Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| Vasario 16-osios g. 15 |
| LT-01514 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.5.2013.

Atbalsts Nr.

SA.36519 (13/N)

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas)

Juridiskais pamats

Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);

Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).

Žiūrėti informaciją Priede.

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Parādu norakstīšana

Budžets

Kopējais budžets: LTL 258 (miljoni)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

2.7.2013.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Modestas Kaseliauskas

Antanas Šipavičius

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Vasario 16-osios g. 15

LT-01514 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos |
| --- |
| Konstitucijos pr. 12 |
| LT-09308 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Konstitucijos pr. 12

LT-09308 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Mindaugas Sinkevičius |
| --- |
| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| A. Jakšto g. 1/25 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Mindaugas Sinkevičius

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/6

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2013/C 167/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.5.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.36009 (13/N) |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Aide à la cessation d'activité laitière |
| Juridiskais pamats | — | articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.5.2013.

Atbalsts Nr.

SA.36009 (13/N)

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Aide à la cessation d'activité laitière

Juridiskais pamats

—

articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime

| — | arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

| — | arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Ražošanas jaudas samazināšana

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

| | Kopējais budžets: EUR 40 (miljoni) |
| --- | --- |

Kopējais budžets: EUR 40 (miljoni)

| | Gada budžets: EUR 40 (miljoni) |
| --- | --- |

Gada budžets: EUR 40 (miljoni)

Atbalsta intensitāte

Pasākums nav uzskatāms par atbalstu

Atbalsta ilgums

Lidz 31.3.2014.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt |
| --- |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/7

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6930 – KKR/SMCP)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 167/03

Komisija 2013. gada 7. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6930. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32013M6930. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 12. jūnijs

2013/C 167/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3277 |
| JPY | Japānas jena | 128,30 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4571 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84825 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,6808 |
| CHF | Šveices franks | 1,2323 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6650 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,660 |
| HUF | Ungārijas forints | 296,40 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7019 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2532 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4910 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4906 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3927 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3489 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3095 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6604 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6672 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 498,19 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,2994 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1434 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4705 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 090,63 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1577 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,140 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,8380 |
| THB | Taizemes bāts | 41,106 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,8243 |
| MXN | Meksikas peso | 16,9295 |
| INR | Indijas rūpija | 76,7610 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3277

JPY

Japānas jena

128,30

DKK

Dānijas krona

7,4571

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84825

SEK

Zviedrijas krona

8,6808

CHF

Šveices franks

1,2323

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6650

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,660

HUF

Ungārijas forints

296,40

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7019

PLN

Polijas zlots

4,2532

RON

Rumānijas leja

4,4910

TRY

Turcijas lira

2,4906

AUD

Austrālijas dolārs

1,3927

CAD

Kanādas dolārs

1,3489

HKD

Hongkongas dolārs

10,3095

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6604

SGD

Singapūras dolārs

1,6672

KRW

Dienvidkorejas vona

1 498,19

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,2994

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1434

HRK

Horvātijas kuna

7,4705

IDR

Indonēzijas rūpija

13 090,63

MYR

Malaizijas ringits

4,1577

PHP

Filipīnu peso

57,140

RUB

Krievijas rublis

42,8380

THB

Taizemes bāts

41,106

BRL

Brazīlijas reāls

2,8243

MXN

Meksikas peso

16,9295

INR

Indijas rūpija

76,7610

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/9

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums (OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.; OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.; OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.; OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.; OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.; OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.; OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.; OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.; OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.; OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.; OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.; OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp.; OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp.; OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp.; OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp.; OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp.; OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp.; OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp.; OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp.; OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp.; OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp.; OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp.; OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp.; OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp.; OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp.; OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp.)

2013/C 167/05

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī regulārs atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

FRANCIJA

OV C 316, 28.12.2007. publicētās informācijas grozījumi

ROBEŽŠĶĒRSOŠANAS VIETU SARAKSTS

Gaisa robežas

| 1. | Abbeville |
| --- | --- |

1.

| 2. | Agen-la Garenne |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ajaccio-Campo dell'Oro |
| --- | --- |

3.

| 4. | Albert-Bray |
| --- | --- |

4.

| 5. | Amiens-Glisy |
| --- | --- |

5.

| 6. | Angers-Marcé |
| --- | --- |

6.

| 7. | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

7.

| 8. | Annecy-Methet |
| --- | --- |

8.

| 9. | Annemasse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

10.

| 11. | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

13.

| 14. | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

14.

| 15. | Bergerac-Roumanière |
| --- | --- |

15.

| 16. | Besançon-la Vèze |
| --- | --- |

16.

| 17. | Béziers-Vias |
| --- | --- |

17.

| 18. | Biarritz-Bayonne-Anglet |
| --- | --- |

18.

| 19. | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

19.

| 20. | Brest-Guipavas |
| --- | --- |

20.

| 21. | Brive-Souillac |
| --- | --- |

21.

| 22. | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

22.

| 23. | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

23.

| 24. | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

24.

| 25. | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

25.

| 26. | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

26.

| 27. | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

27.

| 28. | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

28.

| 29. | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

29.

| 30. | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

30.

| 31. | Clermont-Ferrand-Aulnat |
| --- | --- |

31.

| 32. | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

32.

| 33. | Deauville-Saint-Gatien |
| --- | --- |

33.

| 34. | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

34.

| 35. | Dinard-Pleurtuit |
| --- | --- |

35.

| 36. | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

36.

| 37. | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

37.

| 38. | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

38.

| 39. | Grenoble-Saint-Geoirs |
| --- | --- |

39.

| 40. | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

40.

| 41. | Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

41.

| 42. | La Môle |
| --- | --- |

42.

| 43. | Lannion |
| --- | --- |

43.

| 44. | La Rochelle-Laleu |
| --- | --- |

44.

| 45. | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

45.

| 46. | Le Castelet |
| --- | --- |

46.

| 47. | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

47.

| 48. | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

48.

| 49. | Le Touquet-Paris-Plage |
| --- | --- |

49.

| 50. | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

50.

| 51. | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

51.

| 52. | Lognes-Emerainville |
| --- | --- |

52.

| 53. | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

53.

| 54. | Lyon-Bron |
| --- | --- |

54.

| 55. | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

55.

| 56. | Marseille-Provence |
| --- | --- |

56.

| 57. | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

57.

| 58. | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

58.

| 59. | Montbéliard-Courcelles |
| --- | --- |

59.

| 60. | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

60.

| 61. | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

61.

| 62. | Nevers-Fourchambault |
| --- | --- |

62.

| 63. | Nice-Côte d'Azur |
| --- | --- |

63.

| 64. | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

64.

| 65. | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

65.

| 66. | Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel |
| --- | --- |

66.

| 67. | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

67.

| 68. | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

68.

| 69. | Paris-Orly |
| --- | --- |

69.

| 70. | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

70.

| 71. | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

71.

| 72. | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

72.

| 73. | Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, uz laiku:






  — | no 2013. gada 12. līdz 16. jūnijam no plkst. 12.00 līdz 16.00, |
| --- | --- | --- |

73.

Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, uz laiku:

—

no 2013. gada 12. līdz 16. jūnijam no plkst. 12.00 līdz 16.00,

| — | no 2013. gada 17. līdz 20. jūnijam no plkst. 12.00 līdz 18.00, |
| --- | --- |

—

no 2013. gada 17. līdz 20. jūnijam no plkst. 12.00 līdz 18.00,

| — | no 2013. gada 21. līdz 23. jūnijam no plkst. 11.00 līdz 19.00. |
| --- | --- |

—

no 2013. gada 21. līdz 23. jūnijam no plkst. 11.00 līdz 19.00.

| 74. | Quimper-Cornouailles, pagaidu kārtībā no 2013. gada 30. maija līdz 8. septembrim. |
| --- | --- |

74.

Quimper-Cornouailles, pagaidu kārtībā no 2013. gada 30. maija līdz 8. septembrim.

| 75. | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

75.

| 76. | Rodez-Marcillac |
| --- | --- |

76.

| 77. | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

77.

| 78. | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

78.

| 79. | Saint-Étienne-Bouthéon |
| --- | --- |

79.

| 80. | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

80.

| 81. | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

81.

| 82. | Tarbes-Ossun-Lourdes |
| --- | --- |

82.

| 83. | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

83.

| 84. | Tours-Saint-Symphorien |
| --- | --- |

84.

| 85. | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

85.

| 86. | Vichy-Charmeil |
| --- | --- |

86.

Jūras robežas

| 1. | Ajaccio |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bastia |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bayonne |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bonifacio |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bordeaux |
| --- | --- |

5.

| 6. | Boulogne |
| --- | --- |

6.

| 7. | Brest |
| --- | --- |

7.

| 8. | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

8.

| 9. | Calais |
| --- | --- |

9.

| 10. | Calvi |
| --- | --- |

10.

| 11. | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

11.

| 12. | Carteret |
| --- | --- |

12.

| 13. | Cherbourg |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dieppe |
| --- | --- |

14.

| 15. | Douvres |
| --- | --- |

15.

| 16. | Dunkerque |
| --- | --- |

16.

| 17. | Granville |
| --- | --- |

17.

| 18. | Honfleur |
| --- | --- |

18.

| 19. | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

19.

| 20. | Le Havre |
| --- | --- |

20.

| 21. | Les Sables-d'Olonne-Port |
| --- | --- |

21.

| 22. | L'Ile-Rousse |
| --- | --- |

22.

| 23. | Lorient |
| --- | --- |

23.

| 24. | Marseille |
| --- | --- |

24.

| 25. | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

25.

| 26. | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

26.

| 27. | Nice |
| --- | --- |

27.

| 28. | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

28.

| 29. | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

29.

| 30. | Porto-Vecchio |
| --- | --- |

30.

| 31. | Port-Vendres |
| --- | --- |

31.

| 32. | Roscoff |
| --- | --- |

32.

| 33. | Rouen |
| --- | --- |

33.

| 34. | Saint-Brieuc (maritime) |
| --- | --- |

34.

| 35. | Saint-Malo |
| --- | --- |

35.

| 36. | Sète |
| --- | --- |

36.

| 37. | Toulon |
| --- | --- |

37.

Sauszemes robežas

Ar Apvienoto Karalisti:

(Noteiktās pārejas pāri kanālam)

| 1. | Gare d’Ashford International |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gare d'Avignon-Centre |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gare de Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

4.

| 5. | Gare de Fréthun |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gare de Lille-Europe |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gare de Paris-Nord |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gare de St-Pancras International |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gare d’Ebbsfleet International |
| --- | --- |

9.

Ar Andoru

| 1. | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

1.

ITĀLIJA

OV C 316, 28.12.2007. publicētās informācijas grozījumi

ROBEŽŠĶĒRSOŠANAS VIETU SARAKSTS

Gaisa robežas

| 1. | Alghero (SS) |
| --- | --- |

1.

Polizia di Stato

| 2. | Ancona |
| --- | --- |

2.

Polizia di Stato

| 3. | Aosta |
| --- | --- |

3.

Polizia di Stato

| 4. | Bari |
| --- | --- |

4.

Polizia di Stato

| 5. | Bergamo |
| --- | --- |

5.

Polizia di Stato

| 6. | Biella |
| --- | --- |

6.

Polizia di Stato

| 7. | Bologna |
| --- | --- |

7.

Polizia di Stato

| 8. | Bolzano |
| --- | --- |

8.

Polizia di Stato

| 9. | Brescia |
| --- | --- |

9.

Polizia di Stato

| 10. | Brindisi |
| --- | --- |

10.

Polizia di Stato

| 11. | Cagliari |
| --- | --- |

11.

Polizia di Stato

| 12. | Catania |
| --- | --- |

12.

Polizia di Stato

| 13. | Comiso (RG) |
| --- | --- |

13.

Polizia di Stato

| 14. | Crotone |
| --- | --- |

14.

Polizia di Stato

| 15. | Cuneo Levaldigi (CN) |
| --- | --- |

15.

Polizia di Stato

| 16. | Fano (PU) |
| --- | --- |

16.

Polizia di Stato

| 17. | Firenze |
| --- | --- |

17.

Polizia di Stato

| 18. | Foggia |
| --- | --- |

18.

Polizia di Stato

| 19. | Forlì |
| --- | --- |

19.

Polizia di Stato

| 20. | Genova |
| --- | --- |

20.

Polizia di Stato

| 21. | Grosseto |
| --- | --- |

21.

Polizia di Stato

| 22. | Lamezia Terme (CZ) |
| --- | --- |

22.

Polizia di Stato

| 23. | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

23.

Carabinieri

| 24. | Lecce |
| --- | --- |

24.

Polizia di Stato

| 25. | Marina di Campo (LI) |
| --- | --- |

25.

Carabinieri

| 26. | Milano Linate |
| --- | --- |

26.

Polizia di Stato

| 27. | Napoli |
| --- | --- |

27.

Polizia di Stato

| 28. | Novi Ligure |
| --- | --- |

28.

Carabinieri

| 29. | Olbia (SS) |
| --- | --- |

29.

Polizia di Stato

| 30. | Oristano |
| --- | --- |

30.

Polizia di Stato

| 31. | Palermo |
| --- | --- |

31.

Polizia di Stato

| 32. | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

32.

Carabinieri

| 33. | Parma |
| --- | --- |

33.

Polizia di Stato

| 34. | Perugia |
| --- | --- |

34.

Polizia di Stato

| 35. | Pescara |
| --- | --- |

35.

Polizia di Stato

| 36. | Pisa |
| --- | --- |

36.

Polizia di Stato

| 37. | Pontecagnano (SA) |
| --- | --- |

37.

Polizia di Stato

| 38. | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

38.

Polizia di Stato

| 39. | Rimini |
| --- | --- |

39.

Polizia di Stato

| 40. | Roma Ciampino |
| --- | --- |

40.

Polizia di Stato

| 41. | Roma Fiumicino |
| --- | --- |

41.

Polizia di Stato

| 42. | Roma Urbe |
| --- | --- |

42.

Polizia di Stato

| 43. | Ronchi dei Legionari (GO) |
| --- | --- |

43.

Polizia di Stato

| 44. | Siena |
| --- | --- |

44.

Polizia di Stato

| 45. | Taranto-Grottaglie |
| --- | --- |

45.

Polizia di Stato

| 46. | Torino |
| --- | --- |

46.

Polizia di Stato

| 47. | Trapani |
| --- | --- |

47.

Polizia di Stato

| 48. | Tortoli (NU) |
| --- | --- |

48.

Polizia di Stato

| 49. | Treviso |
| --- | --- |

49.

Polizia di Stato

| 50. | Varese Malpensa |
| --- | --- |

50.

Polizia di Stato

| 51. | Venezia |
| --- | --- |

51.

Polizia di Stato

| 52. | Verona |
| --- | --- |

52.

Polizia di Stato

| 53. | Villanova d'Albenga (SV) |
| --- | --- |

53.

Carabinieri

Jūras robežas

| 1. | Alassio (SV) |
| --- | --- |

1.

Polizia di Stato

| 2. | Alghero (SS) |
| --- | --- |

2.

Polizia di Stato

| 3. | Ancona |
| --- | --- |

3.

Polizia di Stato

| 4. | Anzio — Nettuno (RM) |
| --- | --- |

4.

Polizia di Stato

| 5. | Augusta (SR) |
| --- | --- |

5.

Polizia di Stato

| 6. | Bacoli (NA) |
| --- | --- |

6.

Carabinieri

| 7. | Bari |
| --- | --- |

7.

Polizia di Stato

| 8. | Barletta (BA) |
| --- | --- |

8.

Polizia di Stato

| 9. | Brindisi |
| --- | --- |

9.

Polizia di Stato

| 10. | Cagliari |
| --- | --- |

10.

Polizia di Stato

| 11. | Campo nell'Elba (LI) |
| --- | --- |

11.

Carabinieri

| 12. | Caorle (VE) |
| --- | --- |

12.

Carabinieri

| 13. | Capraia Isola (LI) |
| --- | --- |

13.

Carabinieri

| 14. | Capri (NA) |
| --- | --- |

14.

Polizia di Stato

| 15. | Carbonia (CA) |
| --- | --- |

15.

Polizia di Stato

| 16. | Castellammare di Stabia (NA) |
| --- | --- |

16.

Polizia di Stato

| 17. | Castellammare del Golfo (TP) |
| --- | --- |

17.

Polizia di Stato

| 18. | Catania |
| --- | --- |

18.

Polizia di Stato

| 19. | Cesenatico |
| --- | --- |

19.

Polizia di Stato

| 20. | Chioggia (VE) |
| --- | --- |

20.

Polizia di Stato

| 21. | Civitanova Marche (MC) |
| --- | --- |

21.

Polizia di Stato

| 22. | Civitavecchia (RM) |
| --- | --- |

22.

Polizia di Stato

| 23. | Corigliano Calabro (CS) |
| --- | --- |

23.

Polizia di Stato

| 24. | Crotone |
| --- | --- |

24.

Polizia di Stato

| 25. | Duino Aurisina (TS) |
| --- | --- |

25.

Polizia di Stato

| 26. | Finale Ligure (SV) |
| --- | --- |

26.

Carabinieri

| 27. | Fiumicino (RM) |
| --- | --- |

27.

Polizia di Stato

| 28. | Formia (LT) |
| --- | --- |

28.

Polizia di Stato

| 29. | Gaeta (LT) |
| --- | --- |

29.

Polizia di Stato

| 30. | Gallipoli (LE) |
| --- | --- |

30.

Polizia di Stato

| 31. | Gela (CL) |
| --- | --- |

31.

Polizia di Stato

| 32. | Genova |
| --- | --- |

32.

Polizia di Stato

| 33. | Gioia Tauro (RC) |
| --- | --- |

33.

Polizia di Stato

| 34. | Giulianova (TE) |
| --- | --- |

34.

Polizia di Stato

| 35. | Grado (GO) |
| --- | --- |

35.

Carabinieri

| 36. | Ischia (NA) |
| --- | --- |

36.

Polizia di Stato

| 37. | La Maddalena (SS) |
| --- | --- |

37.

Carabinieri

| 38. | La Spezia |
| --- | --- |

38.

Polizia di Stato

| 39. | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

39.

Carabinieri

| 40. | Lerici (SP) |
| --- | --- |

40.

Carabinieri

| 41. | Levanto (SP) |
| --- | --- |

41.

Carabinieri

| 42. | Licata (AG) |
| --- | --- |

42.

Polizia di Stato

| 43. | Lignano Sabbiadoro (VE) |
| --- | --- |

43.

Carabinieri

| 44. | Lipari (ME) |
| --- | --- |

44.

Carabinieri

| 45. | Livorno |
| --- | --- |

45.

Polizia di Stato

| 46. | Loano (SV) |
| --- | --- |

46.

Carabinieri

| 47. | Manfredonia (FG) |
| --- | --- |

47.

Polizia di Stato

| 48. | Marciana Marina (LI) |
| --- | --- |

48.

Carabinieri

| 49. | Marina di Carrara (MS) |
| --- | --- |

49.

Polizia di Stato

| 50. | Marsala (TP) |
| --- | --- |

50.

Polizia di Stato

| 51. | Mazara del Vallo (TP) |
| --- | --- |

51.

Polizia di Stato

| 52. | Messina |
| --- | --- |

52.

Polizia di Stato

| 53. | Milazzo (ME) |
| --- | --- |

53.

Polizia di Stato

| 54. | Molfetta (BA) |
| --- | --- |

54.

Carabinieri

| 55. | Monopoli (BA) |
| --- | --- |

55.

Polizia di Stato

| 56. | Muggia (TS) |
| --- | --- |

56.

Polizia di Stato

| 57. | Napoli |
| --- | --- |

57.

Polizia di Stato

| 58. | Olbia (SS) |
| --- | --- |

58.

Polizia di Stato

| 59. | Oneglia (IM) |
| --- | --- |

59.

Polizia di Stato

| 60. | Oristano |
| --- | --- |

60.

Polizia di Stato

| 61. | Ortona (CH) |
| --- | --- |

61.

Carabinieri

| 62. | Ostia (RM) |
| --- | --- |

62.

Polizia di Stato

| 63. | Otranto (LE) |
| --- | --- |

63.

Polizia di Stato

| 64. | Palau (SS) |
| --- | --- |

64.

Polizia di Stato

| 65. | Palermo |
| --- | --- |

65.

Polizia di Stato

| 66. | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

66.

Carabinieri

| 67. | Pesaro |
| --- | --- |

67.

Polizia di Stato

| 68. | Pescara |
| --- | --- |

68.

Polizia di Stato

| 69. | Piombino (LI) |
| --- | --- |

69.

Polizia di Stato

| 70. | Porto Azzurro (LI) |
| --- | --- |

70.

Carabinieri

| 71. | Porto Cervo (SS) |
| --- | --- |

71.

Polizia di Stato

| 72. | Porto Empedocle (AG) |
| --- | --- |

72.

Polizia di Stato

| 73. | Porto Ferraio (LI) |
| --- | --- |

73.

Polizia di Stato

| 74. | Porto Nogaro (UD) |
| --- | --- |

74.

Carabinieri

| 75. | Porto Tolle (RO) |
| --- | --- |

75.

Polizia di Stato

| 76. | Porto Torres (SS) |
| --- | --- |

76.

Polizia di Stato

| 77. | Porto Venere (SV) |
| --- | --- |

77.

Carabinieri

| 78. | Portofino (GE) |
| --- | --- |

78.

Carabinieri

| 79. | Pozzallo (RG) |
| --- | --- |

79.

Carabinieri

| 80. | Pozzuoli (NA) |
| --- | --- |

80.

Polizia di Stato

| 81. | Rapallo (GE) |
| --- | --- |

81.

Polizia di Stato

| 82. | Ravenna |
| --- | --- |

82.

Polizia di Stato

| 83. | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

83.

Polizia di Stato

| 84. | Rimini |
| --- | --- |

84.

Polizia di Stato

| 85. | Rio Marina (LI) |
| --- | --- |

85.

Carabinieri

| 86. | Riposto (CT) |
| --- | --- |

86.

Carabinieri

| 87. | Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO) |
| --- | --- |

87.

Polizia di Stato

| 88. | Santa Margherita Ligure (GE) |
| --- | --- |

88.

Carabinieri

| 89. | Sanremo (IM) |
| --- | --- |

89.

Polizia di Stato

| 90. | Santa Maria di Leuca (LE) |
| --- | --- |

90.

Polizia di Stato

| 91. | Santa Teresa di Gallura (SS) |
| --- | --- |

91.

Polizia di Stato

| 92. | San Benedetto del Tronto (AP) |
| --- | --- |

92.

Polizia di Stato

| 93. | Salerno |
| --- | --- |

93.

Polizia di Stato

| 94. | Savona |
| --- | --- |

94.

Polizia di Stato

| 95. | Siracusa |
| --- | --- |

95.

Polizia di Stato

| 96. | Sorrento (NA) |
| --- | --- |

96.

Polizia di Stato

| 97. | Taormina (ME) |
| --- | --- |

97.

Polizia di Stato

| 98. | Taranto |
| --- | --- |

98.

Polizia di Stato

| 99. | Termini Imerese (PA) |
| --- | --- |

99.

Polizia di Stato

| 100. | Termoli (CB) |
| --- | --- |

100.

Polizia di Stato

| 101. | Terracina (LT) |
| --- | --- |

101.

Polizia di Stato

| 102. | Torre Annunziata (NA) |
| --- | --- |

102.

Polizia di Stato

| 103. | Tortolì (NU) |
| --- | --- |

103.

Polizia di Stato

| 104. | Torviscosa (UD) |
| --- | --- |

104.

Carabinieri

| 105. | Trani (BA) |
| --- | --- |

105.

Polizia di Stato

| 106. | Trapani |
| --- | --- |

106.

Polizia di Stato

| 107. | Trieste |
| --- | --- |

107.

Polizia di Stato

| 108. | Varazze (SV) |
| --- | --- |

108.

Carabinieri

| 109. | Vasto (CH) |
| --- | --- |

109.

Polizia di Stato

| 110. | Venezia |
| --- | --- |

110.

Polizia di Stato

| 111. | Viareggio (LU) |
| --- | --- |

111.

Polizia di Stato

| 112. | Vibo Valentia Marina (VV) |
| --- | --- |

112.

Polizia di Stato

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/18

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 167/06

| 1. | Komisija 2013. gada 4. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums KKR & Co. L.P. (“KKR”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Gardner Denver, Inc. (“GDI”, ASV), iegādājoties vērtspapīrus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 4. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums KKR & Co. L.P. (“KKR”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Gardner Denver, Inc. (“GDI”, ASV), iegādājoties vērtspapīrus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums KKR: alternatīvo aktīvu pārvaldīšanas plaša klāsta pakalpojumi valsts un privātiem tirgus ieguldītājiem un kapitāla tirgus risinājumi kompānijām, to portfeļa uzņēmumiem un klientiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums KKR: alternatīvo aktīvu pārvaldīšanas plaša klāsta pakalpojumi valsts un privātiem tirgus ieguldītājiem un kapitāla tirgus risinājumi kompānijām, to portfeļa uzņēmumiem un klientiem,

| — | uzņēmums GDI: rūpniecisko kompresoru, ventilatoru, sūkņu, iekraušanas sviru un degvielas uzpildīšanas sistēmu izgatavošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

uzņēmums GDI: rūpniecisko kompresoru, ventilatoru, sūkņu, iekraušanas sviru un degvielas uzpildīšanas sistēmu izgatavošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/19

---

Komisijas paziņojums par kaitējuma apmēra noteikšanu zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. panta pārkāpumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 167/07

1.   ATLĪDZĪBA KONKURENCES TIESĪBU PĀRKĀPUMOS CIETUŠAJĀM PERSONĀM – JAUTĀJUMS PAR RADĪTĀ KAITĒJUMA APMĒRA NOTEIKŠANU

| 1. | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 101. un 102. panta (“ES konkurences noteikumi”) pārkāpumi rada būtisku kaitējumu ekonomikai un traucē iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Lai novērstu šādu kaitējumu, Komisija ir pilnvarota uzlikt sodus uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām, kas pārkāpj ES konkurences noteikumus (1). Komisijas piemērotajiem sodiem ir preventīvs mērķis, t. i., sodīt attiecīgos uzņēmumus (konkrēta preventīvā iedarbība) un atturēt citus uzņēmumus sākt vai turpināt tādu rīcību, ar kuru tiek pārkāpts LESD 101. vai 102. pants (vispārēja preventīvā iedarbība) (2). |
| --- | --- |

1.

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 101. un 102. panta (“ES konkurences noteikumi”) pārkāpumi rada būtisku kaitējumu ekonomikai un traucē iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Lai novērstu šādu kaitējumu, Komisija ir pilnvarota uzlikt sodus uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām, kas pārkāpj ES konkurences noteikumus (1). Komisijas piemērotajiem sodiem ir preventīvs mērķis, t. i., sodīt attiecīgos uzņēmumus (konkrēta preventīvā iedarbība) un atturēt citus uzņēmumus sākt vai turpināt tādu rīcību, ar kuru tiek pārkāpts LESD 101. vai 102. pants (vispārēja preventīvā iedarbība) (2).

| 2. | Turklāt LESD 101. un 102. panta pārkāpumi rada lielu kaitējumu patērētājiem un uzņēmumiem. Ikvienam, kas ir cietis kaitējumu ES konkurences noteikumu pārkāpuma dēļ, ir tiesības uz atlīdzību. To garantē ES tiesības, kā to daudzkārt uzsvērusi Tiesa (3). Ja sodiem ir preventīvs mērķis, tad zaudējumu atlīdzināšanas prasību mērķis ir kompensēt kaitējumu, ko radījis pārkāpums. Nodrošinot patērētājiem un uzņēmumiem efektīvāku tiesisko aizsardzību zaudējumu atlīdzināšanas jomā, automātiski būtu pozitīva iedarbība arī saistībā ar atturēšanu no iespējamiem turpmākiem pārkāpumiem un noteikumu labāku ievērošanu (4). |
| --- | --- |

2.

Turklāt LESD 101. un 102. panta pārkāpumi rada lielu kaitējumu patērētājiem un uzņēmumiem. Ikvienam, kas ir cietis kaitējumu ES konkurences noteikumu pārkāpuma dēļ, ir tiesības uz atlīdzību. To garantē ES tiesības, kā to daudzkārt uzsvērusi Tiesa (3). Ja sodiem ir preventīvs mērķis, tad zaudējumu atlīdzināšanas prasību mērķis ir kompensēt kaitējumu, ko radījis pārkāpums. Nodrošinot patērētājiem un uzņēmumiem efektīvāku tiesisko aizsardzību zaudējumu atlīdzināšanas jomā, automātiski būtu pozitīva iedarbība arī saistībā ar atturēšanu no iespējamiem turpmākiem pārkāpumiem un noteikumu labāku ievērošanu (4).

| 3. | Zaudējumu atlīdzināšanas prasībās tiesām un pusēm būtiskas grūtības rada tas, kā noteikt radītā kaitējuma apmēru. Šā apmēra noteikšanā pamatojas uz to, ka salīdzina prasītāju faktisko situāciju ar to, kādā tie būtu, ja pārkāpums nebūtu izdarīts. Hipotētiskajos novērtējumos par to, kā pārkāpuma neizdarīšanas gadījumā būtu attīstījušies tirgus apstākļi un tirgus dalībnieku mijiedarbība, bieži rodas sarežģīti un specifiski ekonomikas un konkurences tiesību jautājumi. Tiesām un pusēm arvien biežāk nākas saskarties ar šiem jautājumiem un izvēlēties to risināšanai pieejamās metodes un paņēmienus. |
| --- | --- |

3.

Zaudējumu atlīdzināšanas prasībās tiesām un pusēm būtiskas grūtības rada tas, kā noteikt radītā kaitējuma apmēru. Šā apmēra noteikšanā pamatojas uz to, ka salīdzina prasītāju faktisko situāciju ar to, kādā tie būtu, ja pārkāpums nebūtu izdarīts. Hipotētiskajos novērtējumos par to, kā pārkāpuma neizdarīšanas gadījumā būtu attīstījušies tirgus apstākļi un tirgus dalībnieku mijiedarbība, bieži rodas sarežģīti un specifiski ekonomikas un konkurences tiesību jautājumi. Tiesām un pusēm arvien biežāk nākas saskarties ar šiem jautājumiem un izvēlēties to risināšanai pieejamās metodes un paņēmienus.

2.   ES TIESĪBU NORMU UN PRINCIPU MIJIEDARBĪBA AR VALSTU TIESĪBĀM

2.1.   
  Acquis communautaire

| 4. | LESD 101. un 102. pants ir sabiedriskās kārtības normas (5) un ir ļoti būtiski iekšējā tirgus darbībai, attiecībā uz ko ir paredzēta sistēma konkurences kropļojumu novēršanai (6). Šie Līguma noteikumi rada tiesības un pienākumus visām personām – gan uzņēmumiem, gan patērētājiem. Šīs tiesības ir daļa no personu juridisko tiesību kopuma (7) un ir aizsargātas saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (8). Valstu tiesām saskaņā ar ES tiesību normām ir pienākums nodrošināt šo tiesību un pienākumu pilnīgu un efektīvu aizsardzību ikvienā to tiesvedībā. |
| --- | --- |

4.

LESD 101. un 102. pants ir sabiedriskās kārtības normas (5) un ir ļoti būtiski iekšējā tirgus darbībai, attiecībā uz ko ir paredzēta sistēma konkurences kropļojumu novēršanai (6). Šie Līguma noteikumi rada tiesības un pienākumus visām personām – gan uzņēmumiem, gan patērētājiem. Šīs tiesības ir daļa no personu juridisko tiesību kopuma (7) un ir aizsargātas saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (8). Valstu tiesām saskaņā ar ES tiesību normām ir pienākums nodrošināt šo tiesību un pienākumu pilnīgu un efektīvu aizsardzību ikvienā to tiesvedībā.

| 5. | ES tiesību aktos garantēto tiesību vidū ir tiesības uz atlīdzību par kaitējumu LESD 101. vai 102. panta pārkāpuma dēļ – ja cietušajām personām nebūtu iespējams pieprasīt atlīdzināt zaudējumus, ko radījis šo noteikumu pārkāpums, būtu apdraudēta ES konkurences noteikumu pilnvērtīga iedarbība. Jebkurš var prasīt atlīdzību par nodarīto kaitējumu, ja pastāv cēloņsakarība starp šo kaitējumu un ES konkurences noteikumos aizliegto nolīgumu vai darbību (9). |
| --- | --- |

5.

ES tiesību aktos garantēto tiesību vidū ir tiesības uz atlīdzību par kaitējumu LESD 101. vai 102. panta pārkāpuma dēļ – ja cietušajām personām nebūtu iespējams pieprasīt atlīdzināt zaudējumus, ko radījis šo noteikumu pārkāpums, būtu apdraudēta ES konkurences noteikumu pilnvērtīga iedarbība. Jebkurš var prasīt atlīdzību par nodarīto kaitējumu, ja pastāv cēloņsakarība starp šo kaitējumu un ES konkurences noteikumos aizliegto nolīgumu vai darbību (9).

| 6. | Atlīdzināt nodarīto kaitējumu nozīmē nodrošināt cietušajām personām tādus apstākļus, kādos tās būtu bijušas, ja LESD 101. vai 102. panta pārkāpums nebūtu noticis. Tādējādi personām, kuras cietušas tieši piemērojamu ES noteikumu pārkāpuma dēļ, būtu jāatlīdzina tām radīto zaudējumu pilna reālā vērtība: tiesības uz pilnu atlīdzību, kas ietver faktiskos zaudējumus (damnum emergens), kā arī atlīdzību par pārkāpuma dēļ negūto peļņu (lucrum cessans) (10), un tiesības uz procentiem par laiku no dienas, kad zaudējumi radušies (11). |
| --- | --- |

6.

Atlīdzināt nodarīto kaitējumu nozīmē nodrošināt cietušajām personām tādus apstākļus, kādos tās būtu bijušas, ja LESD 101. vai 102. panta pārkāpums nebūtu noticis. Tādējādi personām, kuras cietušas tieši piemērojamu ES noteikumu pārkāpuma dēļ, būtu jāatlīdzina tām radīto zaudējumu pilna reālā vērtība: tiesības uz pilnu atlīdzību, kas ietver faktiskos zaudējumus (damnum emergens), kā arī atlīdzību par pārkāpuma dēļ negūto peļņu (lucrum cessans) (10), un tiesības uz procentiem par laiku no dienas, kad zaudējumi radušies (11).

| 7. | Tā kā nav tādu ES noteikumu, kuri regulētu zaudējumu atlīdzināšanas prasības par LESD 101. vai 102. panta pārkāpumiem, katras dalībvalsts tiesību sistēmas ziņā ir paredzēt konkrētos noteikumus, lai regulētu ES tiesību aktos paredzēto tiesību uz atlīdzību īstenošanu. Tomēr ar šādiem noteikumiem nedrīkst ES tiesību aktos paredzēto tiesību īstenošanu padarīt pārmērīgi apgrūtinātu vai praktiski neiespējamu (efektivitātes princips). Tāpat šie noteikumi nedrīkst būt mazāk labvēlīgi par noteikumiem, kas attiecas uz zaudējumu atlīdzināšanas prasībām par pārkāpumiem saistībā ar līdzīgām tiesībām, ko paredz valsts tiesību akti (līdzvērtības princips) (12). |
| --- | --- |

7.

Tā kā nav tādu ES noteikumu, kuri regulētu zaudējumu atlīdzināšanas prasības par LESD 101. vai 102. panta pārkāpumiem, katras dalībvalsts tiesību sistēmas ziņā ir paredzēt konkrētos noteikumus, lai regulētu ES tiesību aktos paredzēto tiesību uz atlīdzību īstenošanu. Tomēr ar šādiem noteikumiem nedrīkst ES tiesību aktos paredzēto tiesību īstenošanu padarīt pārmērīgi apgrūtinātu vai praktiski neiespējamu (efektivitātes princips). Tāpat šie noteikumi nedrīkst būt mazāk labvēlīgi par noteikumiem, kas attiecas uz zaudējumu atlīdzināšanas prasībām par pārkāpumiem saistībā ar līdzīgām tiesībām, ko paredz valsts tiesību akti (līdzvērtības princips) (12).

2.2.   Valstu tiesības un to mijiedarbība ar ES tiesību principiem

| 8. | Kaitējuma apmēra noteikšanā, ciktāl šajā jomā nav ES tiesību noteikumu, dalībvalstu tiesību normas ir tās, kuras nosaka attiecīgo pierādījumu standartu un nepieciešamo precizitātes pakāpi, lai pierādītu nodarītā kaitējuma apmēru. Valsts tiesību normas paredz arī pierādīšanas pienākuma un attiecīgo pienākumu noteikšanu pusēm saistībā ar faktu iesniegšanu tiesā. Valstu tiesībās var būt paredzēts, ka tad, ja prasītājs ir pierādījis noteiktu faktoru kopumu, pierādīšanas pienākums pāriet uz atbildētāju, un var būt paredzēti vienkāršoti aprēķina noteikumi un atspēkojami vai neatspēkojami pieņēmumi. Turklāt valstu tiesību akti nosaka, kādā mērā un kādā veidā tiesas ir pilnvarotas noteikt kaitējuma apmēru, pamatojoties uz aptuvenām precīzākajām aplēsēm, vai izmantot taisnīguma apsvērumus. Visiem šiem valstu noteikumiem un kārtībai par kaitējuma apmēra noteikšanu būtu jābūt noteiktiem un konkrētajās lietās piemērotiem tā, lai personas, kuras cietušas ES konkurences tiesību pārkāpumu dēļ, varētu bez pārmērīgiem sarežģījumiem saņemt pilnu atlīdzību par radīto kaitējumu, un tie nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāk efektīvi kā līdzīgās prasībās saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

8.

Kaitējuma apmēra noteikšanā, ciktāl šajā jomā nav ES tiesību noteikumu, dalībvalstu tiesību normas ir tās, kuras nosaka attiecīgo pierādījumu standartu un nepieciešamo precizitātes pakāpi, lai pierādītu nodarītā kaitējuma apmēru. Valsts tiesību normas paredz arī pierādīšanas pienākuma un attiecīgo pienākumu noteikšanu pusēm saistībā ar faktu iesniegšanu tiesā. Valstu tiesībās var būt paredzēts, ka tad, ja prasītājs ir pierādījis noteiktu faktoru kopumu, pierādīšanas pienākums pāriet uz atbildētāju, un var būt paredzēti vienkāršoti aprēķina noteikumi un atspēkojami vai neatspēkojami pieņēmumi. Turklāt valstu tiesību akti nosaka, kādā mērā un kādā veidā tiesas ir pilnvarotas noteikt kaitējuma apmēru, pamatojoties uz aptuvenām precīzākajām aplēsēm, vai izmantot taisnīguma apsvērumus. Visiem šiem valstu noteikumiem un kārtībai par kaitējuma apmēra noteikšanu būtu jābūt noteiktiem un konkrētajās lietās piemērotiem tā, lai personas, kuras cietušas ES konkurences tiesību pārkāpumu dēļ, varētu bez pārmērīgiem sarežģījumiem saņemt pilnu atlīdzību par radīto kaitējumu, un tie nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāk efektīvi kā līdzīgās prasībās saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| 9. | No efektivitātes principa izriet, ka piemērojamajām valstu tiesību normām un to interpretācijai būtu jāatspoguļo grūtības un ierobežojumi, kas raksturīgi kaitējuma apmēra noteikšanai konkurences lietās. Lai noteiktu šā kaitējuma apmēru, cietušās personas faktiskais stāvoklis jāsalīdzina ar stāvokli, kādā tā būtu bijusi, ja pārkāpums nebūtu noticis. Šī situācija reāli nav novērojama – nav iespējams precīzi noteikt, kā tirgus apstākļi un tirgus dalībnieku mijiedarbība būtu attīstījušies, ja pārkāpums nebūtu noticis. Vienīgais, kas ir iespējams, ir noteikt scenāriju, kāds varētu būt bijis, ja pārkāpuma nebūtu. Kaitējuma apmēra noteikšanai konkurences lietās, ņemot vērā tā specifiskās pazīmes, vienmēr ir bijuši raksturīgi būtiski ierobežojumi attiecībā uz paredzamo noteiktības un precizitātes pakāpi. Dažkārt ir iespējamas tikai aptuvenas aplēses (13). |
| --- | --- |

9.

No efektivitātes principa izriet, ka piemērojamajām valstu tiesību normām un to interpretācijai būtu jāatspoguļo grūtības un ierobežojumi, kas raksturīgi kaitējuma apmēra noteikšanai konkurences lietās. Lai noteiktu šā kaitējuma apmēru, cietušās personas faktiskais stāvoklis jāsalīdzina ar stāvokli, kādā tā būtu bijusi, ja pārkāpums nebūtu noticis. Šī situācija reāli nav novērojama – nav iespējams precīzi noteikt, kā tirgus apstākļi un tirgus dalībnieku mijiedarbība būtu attīstījušies, ja pārkāpums nebūtu noticis. Vienīgais, kas ir iespējams, ir noteikt scenāriju, kāds varētu būt bijis, ja pārkāpuma nebūtu. Kaitējuma apmēra noteikšanai konkurences lietās, ņemot vērā tā specifiskās pazīmes, vienmēr ir bijuši raksturīgi būtiski ierobežojumi attiecībā uz paredzamo noteiktības un precizitātes pakāpi. Dažkārt ir iespējamas tikai aptuvenas aplēses (13).

3.   NORĀDES PAR KAITĒJUMA APMĒRA NOTEIKŠANU

| 10. | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas dienesti ir sagatavojuši Praktiskās norādes kaitējuma apmēra noteikšanai zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar LESD 101. un 102. panta pārkāpumiem (“praktiskās norādes”). |
| --- | --- |

10.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisijas dienesti ir sagatavojuši Praktiskās norādes kaitējuma apmēra noteikšanai zaudējumu atlīdzināšanas prasībās saistībā ar LESD 101. un 102. panta pārkāpumiem (“praktiskās norādes”).

| 11. | Praktisko norāžu mērķis ir palīdzēt valstu tiesām un zaudējumu atlīdzināšanas prasībās iesaistītajām personām, plašāk izplatot informāciju par ES konkurences noteikumu pārkāpumu radītā kaitējuma apmēra noteikšanu. Tāpēc norādēs dots ieskats par dažādiem pret konkurenci vērstās rīcības radītā kaitējuma tipiskākajiem veidiem un ir sniegta informācija par šā kaitējuma apmēra noteikšanai pieejamajām metodēm un paņēmieniem. Šo informāciju izplatot plašāk, palielināsies zaudējumu atlīdzināšanas prasību efektivitāte, turklāt tas veicinātu šo prasību iznākuma paredzamību, tādējādi visām iesaistītajām personām palielinot juridisko noteiktību. Praktiskās norādes var arī palīdzēt pusēm rast vienprātīgu risinājumu to strīdos neatkarīgi no tā, vai tie tiek risināti tiesvedības vai strīdu izšķiršanas alternatīvo mehānismu ietvaros. |
| --- | --- |

11.

Praktisko norāžu mērķis ir palīdzēt valstu tiesām un zaudējumu atlīdzināšanas prasībās iesaistītajām personām, plašāk izplatot informāciju par ES konkurences noteikumu pārkāpumu radītā kaitējuma apmēra noteikšanu. Tāpēc norādēs dots ieskats par dažādiem pret konkurenci vērstās rīcības radītā kaitējuma tipiskākajiem veidiem un ir sniegta informācija par šā kaitējuma apmēra noteikšanai pieejamajām metodēm un paņēmieniem. Šo informāciju izplatot plašāk, palielināsies zaudējumu atlīdzināšanas prasību efektivitāte, turklāt tas veicinātu šo prasību iznākuma paredzamību, tādējādi visām iesaistītajām personām palielinot juridisko noteiktību. Praktiskās norādes var arī palīdzēt pusēm rast vienprātīgu risinājumu to strīdos neatkarīgi no tā, vai tie tiek risināti tiesvedības vai strīdu izšķiršanas alternatīvo mehānismu ietvaros.

| 12. | Praktiskajām norādēm ir tikai informatīvs raksturs – tās nav saistošas ne valstu tiesām, ne lietas pusēm. Līdz ar to tās nemaina dalībvalstu tiesību normas par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām un neietekmē dalībvalstu un juridisko vai fizisko personu tiesības un pienākumus saskaņā ar ES tiesībām. |
| --- | --- |

12.

Praktiskajām norādēm ir tikai informatīvs raksturs – tās nav saistošas ne valstu tiesām, ne lietas pusēm. Līdz ar to tās nemaina dalībvalstu tiesību normas par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām un neietekmē dalībvalstu un juridisko vai fizisko personu tiesības un pienākumus saskaņā ar ES tiesībām.

| 13. | Praktiskās norādes jo īpaši nebūtu uztveramas kā pierādījumu standarta paaugstināšana vai pazemināšana vai to faktu detalizētības pakāpes paaugstināšana vai pazemināšana, kas jāiesniedz personām saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību sistēmām. Tās nav arī uzskatāmas par centieniem ietekmēt dalībvalstu noteikumus un praksi saistībā ar pierādīšanas pienākumu. Valstu tiesas savu tiesību sistēmu robežās bieži ir izmantojušas pragmatiskas pieejas piešķiramās zaudējumu atlīdzības apmēra noteikšanā, cita starpā izmantojot pieņēmumus, pierādīšanas pienākuma pāreju vai tiesas pilnvaras veikt aptuvenas precīzākās aplēses. Praktisko norāžu mērķis ir sniegt informāciju, ko iespējams izmantot valstu tiesību normu un prakses ietvaros, nevis to vietā. Tādējādi atkarībā no piemērojamajiem noteikumiem un konkrētās lietas īpašajiem apstākļiem var būt pilnībā pietiekami, ja puses sniedz tādus faktus un pierādījumus attiecībā uz zaudējumu apmēru, kas nav tik detalizēti kā tie, ko prasītu atsevišķas praktiskajās norādēs minētās metodes un paņēmieni. |
| --- | --- |

13.

Praktiskās norādes jo īpaši nebūtu uztveramas kā pierādījumu standarta paaugstināšana vai pazemināšana vai to faktu detalizētības pakāpes paaugstināšana vai pazemināšana, kas jāiesniedz personām saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību sistēmām. Tās nav arī uzskatāmas par centieniem ietekmēt dalībvalstu noteikumus un praksi saistībā ar pierādīšanas pienākumu. Valstu tiesas savu tiesību sistēmu robežās bieži ir izmantojušas pragmatiskas pieejas piešķiramās zaudējumu atlīdzības apmēra noteikšanā, cita starpā izmantojot pieņēmumus, pierādīšanas pienākuma pāreju vai tiesas pilnvaras veikt aptuvenas precīzākās aplēses. Praktisko norāžu mērķis ir sniegt informāciju, ko iespējams izmantot valstu tiesību normu un prakses ietvaros, nevis to vietā. Tādējādi atkarībā no piemērojamajiem noteikumiem un konkrētās lietas īpašajiem apstākļiem var būt pilnībā pietiekami, ja puses sniedz tādus faktus un pierādījumus attiecībā uz zaudējumu apmēru, kas nav tik detalizēti kā tie, ko prasītu atsevišķas praktiskajās norādēs minētās metodes un paņēmieni.

| 14. | Praktiskajās norādēs ir skaidrotas konkurences jomā radītā kaitējuma apmēra noteikšanai izmantojamo metožu un paņēmienu īpašās iezīmes, tostarp to priekšrocības un trūkumi. Tas, kurš kaitējuma apmēra noteikšanas paņēmiens ir uzskatāms par piemērotāko attiecīgās lietas konkrētajos apstākļos, ir nosakāms saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem. Līdzās pierādījumu standartam un pierādīšanas pienākumam, ko paredz piemērojamās tiesību normas, ir būtiski tādi apsvērumi kā datu pieejamība, saistītās izmaksas un laika patēriņš un to samērīgums salīdzinājumā ar attiecīgās zaudējumu prasības vērtību. |
| --- | --- |

14.

Praktiskajās norādēs ir skaidrotas konkurences jomā radītā kaitējuma apmēra noteikšanai izmantojamo metožu un paņēmienu īpašās iezīmes, tostarp to priekšrocības un trūkumi. Tas, kurš kaitējuma apmēra noteikšanas paņēmiens ir uzskatāms par piemērotāko attiecīgās lietas konkrētajos apstākļos, ir nosakāms saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem. Līdzās pierādījumu standartam un pierādīšanas pienākumam, ko paredz piemērojamās tiesību normas, ir būtiski tādi apsvērumi kā datu pieejamība, saistītās izmaksas un laika patēriņš un to samērīgums salīdzinājumā ar attiecīgās zaudējumu prasības vērtību.

| 15. | Praktiskajās norādēs arī sniegti un skaidroti vairāki praktiski piemēri. Ar tiem ilustrēts, kādas sekas parasti rada ES konkurences noteikumu pārkāpumi un kā kaitējuma apmēra noteikšanai izmantojamās metodes un paņēmienus piemērot praksē. |
| --- | --- |

15.

Praktiskajās norādēs arī sniegti un skaidroti vairāki praktiski piemēri. Ar tiem ilustrēts, kādas sekas parasti rada ES konkurences noteikumu pārkāpumi un kā kaitējuma apmēra noteikšanai izmantojamās metodes un paņēmienus piemērot praksē.

| 16. | Ekonomikas atziņas par konkurences pārkāpumu radīto kaitējumu un metodes un paņēmieni šā kaitējuma apmēra noteikšanai laika gaitā var attīstīties līdz ar teorētiskajiem un empīriskajiem pētījumiem un tiesu praksi šajā jomā. Tāpēc praktiskās norādes nav uztveramas kā pieejamo atziņu, metožu un paņēmienu visaptverošs vai galīgs pārskats. |
| --- | --- |

16.

Ekonomikas atziņas par konkurences pārkāpumu radīto kaitējumu un metodes un paņēmieni šā kaitējuma apmēra noteikšanai laika gaitā var attīstīties līdz ar teorētiskajiem un empīriskajiem pētījumiem un tiesu praksi šajā jomā. Tāpēc praktiskās norādes nav uztveramas kā pieejamo atziņu, metožu un paņēmienu visaptverošs vai galīgs pārskats.

---

(1)  Skatīt 23. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā, OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. No 2009. gada 1. decembra EK līguma 81. un 82. pants kļuva par attiecīgi LESD 101. un 102. pantu. Šo noteikumu būtība nemainījās.

(2)  Komisijas Pamatnostādnes naudas soda aprēķināšanai, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu, OV C 210, 1.9.2006., 2. lpp., 4. punkts.

(3)  Spriedums lietā C-453/99 Courage un Crehan, 2001, Recueil, I-6297. lpp., spriedums apvienotajās lietās no C-295/04 līdz C-298/04 Manfredi, 2006, Krājums, I-6619. lpp., spriedums lietā C-360/09 Pfleiderer, 2011, Krājums, I-5161. lpp., un spriedums lietā C-199/11 Eiropas Kopiena / Otis NV un citi, 2012, Krājumā vēl nav publicēts.

(4)  Spriedums lietā C-453/99 Courage un Crehan, 2001, Recueil, I-6297. lpp., 27. punkts, spriedums apvienotajās lietās no C-295/04 līdz C-298/04 Manfredi, 2006, Krājums, I-6619. lpp., 91. punkts.

(5)  Spriedums apvienotajās lietās no C-295/04 līdz C-298/04 Manfredi, 2006, Krājums, I-6619. lpp., 31. punkts.

(6)  Līguma par Eiropas Savienību 27. protokols par iekšējo tirgu un konkurenci.

(7)  Skatīt spriedumu lietā C-453/99 Courage un Crehan, 2001, Recueil, I-6297. lpp., 19. un 23. punkts, un spriedumu apvienotajās lietās no C-295/04 līdz C-298/04 Manfredi, 2006, Krājums, I-6619. lpp., 39. punkts.

(8)  Skatīt hartas 17. pantu par personu īpašuma aizsardzību; hartas 47. pantā ir noteiktas tiesības uz tiesību efektīvu aizsardzību, ja pārkāptas Savienības tiesību aktos garantētās tiesības.

(9)  Spriedums lietā C-360/09 Pfleiderer, 2011, Krājums, I-5161. lpp., 28. punkts, un spriedums lietā C-199/11 Eiropas Kopiena / Otis NV un citi, 2012, Krājumā vēl nav publicēts, 43. punkts.

(10)  Spriedums apvienotajās lietās no C-295/04 līdz C-298/04 Manfredi, 2006, Krājums, I-6619. lpp., 95.–96. punkts, un spriedums apvienotajās lietās C-46/93 un C-48/93 Brasserie du Pêcheur un Factortame, 1996, Recueil, I-1029. lpp., 87. lpp.

(11)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās no C-295/04 līdz C-298/04 Manfredi, 2006, Krājums, I-6619. lpp., 97. punkts, kurā atsaucas uz 31. punktu spriedumā lietā C-271/91 Marshall, 1993, Recueil, I-4367. lpp.

(12)  Spriedums lietā C-453/99 Courage un Crehan, 2001, Recueil, I-6297. lpp., 29. punkts, un spriedums apvienotajās lietās no C-295/04 līdz C-298/04 Manfredi, 2006, Krājums, I-6619. lpp., 62. punkts.

(13)  Šādas hipotētiskas situācijas izvērtēšanas robežas ir atzinusi arī Tiesa negūtās peļņas apmēra noteikšanas kontekstā prasībā pret Eiropas Kopienu, skatīt spriedumu apvienotajās lietās C-104/89 un C-37/90 Mulder un citi / Padome, 2000, Recueil, I-203. lpp., 79. punkts.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 13.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 167/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 167/22

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 167/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“ΤΟΜΑΤΑΚΙ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ” (“TOMATAKI SANTORINIS”)

EK Nr.: EL-PDO-0005-0888-26.08.2011

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums

“Τοματάκι Σαντορίνης” (“Tomataki Santorinis”)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Grieķija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

“Tomataki Santorinis” ir svaigi augļi, kas izaudzēti no nakteņu (Solanaceae) dzimtas Lycopersicon esculentum Mill. sugas vietējā ekotipa augiem. Šie tomāti ir nelieli, augu veģetācijas periods ilgst vidēji 80–90 dienas. “Tomataki Santorinis” ir apaļa, viegli saplacināta augļu forma (vertikālā diametra attiecība pret horizontālo diametru ir robežās no 0,65 līdz 0,85), augļu svars ir no 15 g (minimums) līdz 27 g (maksimums). Augļiem vērojams izteikts līdz neliels krokojums (rievojums), kas sevišķi raksturīgs tomātiem, kuri aug pazarēs netālu no saknes. “Tomataki Santorinis” augļi ir tumši sarkanā krāsā, augļu mīkstums ir stingrs ar zemu ūdens saturu un daudzām sēklām. Šķīstošo cietvielu daudzums ir robežās no 7 līdz 10 °Brix, taču to koncentrācija salīdzinājumā ar kopējo cietvielu daudzumu ir zemāka – no 73 līdz 87 % (cietvielu atlikums 13–27 %). Turklāt tomātos ir paaugstināts askorbīnskābes saturs (14–18 mg / 100 g svaiga produkta), kopējais šķīstošo fenola savienojumu saturs (54–57 mg / 100 g svaiga produkta) un likopēna saturs (3,8–7,5 mg / 100 g svaiga produkta). Tai pašā laikā svaigajiem tomātiem “Tomataki Santorinis” ir raksturīgs paaugstināts skābes saturs (pH = 4–4,5) un augsta ogļhidrātu koncentrācija, kas kopā rada garšu, kura ir salda, bet vienlaikus izceļas arī ar intensīvu skābenumu.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem produkta “Tomataki Santorinis” ražošanas, apstrādes un pārstrādes posmiem jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā visādā ziņā jānorisinās arī iepakošanai, lai nodrošinātu produkta “Tomataki Santorinis” kvalitāti un efektīvu izcelsmes kontroli.

Noteikums, ka iepakošanai visādā ziņā jānotiek produkta ražošanas apgabalā, ir izvirzīts tāpēc, ka citādi rastos ievērojams risks, ka mazināsies produkta kvalitāte; proti, pārvadājot pa jūru tik neizturīgu produktu kā tomātus, pastāv liela iespējamība, ka dārzeņi kļūs slapji un tajos savairosies kaitēkļi un slimības. Turklāt šis noteikums palīdz novērst produkta viltošanu. Zemā ražība – apmēram 500 kg uz 0,1 ha (salīdzinājumam: iekšzemē lauka apstākļos audzēto tomātu ražība ir apmēram 10 t no 0,1 hektāra) – piešķir tomātiem “Tomataki Santorinis” sevišķu vērtību un nodrošina daudzkārt augstāku cenu, kas diemžēl sekmē krāpšanu. Tādējādi noteikums, ka iepakošana jāveic uz vietas, palīdz saglabāt produkta ar aizsargāto nosaukumu izcilo reputāciju.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz produkta iepakojuma tiek norādīts produkta kods atbilstoši izsekojamības sistēmas prasībām.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā audzē “Tomataki Santorinis”, ietver Tiras (Santorines), Tirasijas, Paleakamenes, Neakamenes, Aspras (Aspronises), Hristjanas un Askanjas salu, kas visas atrodas Grieķijas Republikas Dienvidegejas novada Kiklādu nomē.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Visam ģeogrāfiskajam apgabalam ir raksturīga vulkāniska augsne un visai īpatnējs mikroklimats, kas izceļas ar sevišķi stipriem vējiem, lielu saulaino dienu skaitu visa gada garumā un īpaši ar sausu klimatu (gada vidējais nokrišņu daudzums ir neliels). Turpmāk konkrētāk par katru no tiem.

| a) | Klimats – novada klimatiskos apstākļus uzskata par īpašiem faktoriem, kas nosaka produkta kvalitāti:






  1. | Gada vidējais gaisa relatīvais mitrums ir 71 %; |
| --- | --- | --- |

a)

Klimats – novada klimatiskos apstākļus uzskata par īpašiem faktoriem, kas nosaka produkta kvalitāti:

1.

Gada vidējais gaisa relatīvais mitrums ir 71 %;

| 2. | Gada vidējais nokrišņu daudzums – 370 mm; |
| --- | --- |

2.

Gada vidējais nokrišņu daudzums – 370 mm;

| 3. | Ziemeļu vēji, kas dominē visa gada garumā; |
| --- | --- |

3.

Ziemeļu vēji, kas dominē visa gada garumā;

| 4. | Gada vidējā gaisa temperatūra ir 17,5 °C; |
| --- | --- |

4.

Gada vidējā gaisa temperatūra ir 17,5 °C;

| 5. | Vidējais saulaino dienu skaits gadā ir 202; |
| --- | --- |

5.

Vidējais saulaino dienu skaits gadā ir 202;

| 6. | Salā praktiski nav salnu. |
| --- | --- |

6.

Salā praktiski nav salnu.

| b) | Augsne – vulkāniskā augsne, kas sastopama gandrīz visā Santorinē, veidota galvenokārt no terciāra perioda nogulumiežiem, pumeka un lavas. Šīs augsnes ir dziļas, vidēji erodētas vai erozijas neskartas, nogāžu slīpums ir neliels. Kopumā augsne ir smalkgraudaina, tajā nav slāpekļa (N), kas ir viena no svarīgākajām minerālvielām, un ir ļoti maz organisko vielu. Turklāt tā satur nātriju (Na), kas veicina ūdens trūkumu, toties augsne spēj absorbēt mitrumu no atmosfēras, dienas gaitā pamazām nododot to augiem (pumeks ir labi pazīstams kā ūdeni absorbējošs iezis). Tādējādi augi aug ūdens trūkuma apstākļos, kas saistībā ar augsnes sārmainumu rada produkta sevišķās īpašības. Kopumā ņemot, ūdens resursi augsnē ir ļoti nelieli vai to vispār nav. |
| --- | --- |

b)

Augsne – vulkāniskā augsne, kas sastopama gandrīz visā Santorinē, veidota galvenokārt no terciāra perioda nogulumiežiem, pumeka un lavas. Šīs augsnes ir dziļas, vidēji erodētas vai erozijas neskartas, nogāžu slīpums ir neliels. Kopumā augsne ir smalkgraudaina, tajā nav slāpekļa (N), kas ir viena no svarīgākajām minerālvielām, un ir ļoti maz organisko vielu. Turklāt tā satur nātriju (Na), kas veicina ūdens trūkumu, toties augsne spēj absorbēt mitrumu no atmosfēras, dienas gaitā pamazām nododot to augiem (pumeks ir labi pazīstams kā ūdeni absorbējošs iezis). Tādējādi augi aug ūdens trūkuma apstākļos, kas saistībā ar augsnes sārmainumu rada produkta sevišķās īpašības. Kopumā ņemot, ūdens resursi augsnē ir ļoti nelieli vai to vispār nav.

| c) | Cilvēkfaktori – produkta ražošanā sevišķi svarīgas ir trīs īpašas procedūras, kuras liecina par cilvēkfaktoru nozīmi tradicionālajā audzēšanas metodē.






  1. | Nākamās ražas iegūšanai izmantojamo sēklu savākšana un atlase (izmanto pašu audzētas sēklas). |
| --- | --- | --- |

c)

Cilvēkfaktori – produkta ražošanā sevišķi svarīgas ir trīs īpašas procedūras, kuras liecina par cilvēkfaktoru nozīmi tradicionālajā audzēšanas metodē.

1.

Nākamās ražas iegūšanai izmantojamo sēklu savākšana un atlase (izmanto pašu audzētas sēklas).

| 2. | Tomātu audzēšana ir pielāgota novada īpašajiem augsnes un klimatiskajiem apstākļiem (ūdens trūkums, daudz saulaino dienu gadā un ļoti stiprs vējš). Laika gaitā tomātu audzētāji ir selekcionējuši tomātus, kas piemēroti audzēšanai bez papildu laistīšanas un ir agrīni, šādi lielā mērā atrisinot problēmu, kura saistīta ar spēcīgo ziemeļvēju dominēšanu attiecīgajā apvidū un ūdens resursu trūkumu, ļaujot augam iziet attīstības ciklu martā, aprīlī un maijā (it īpaši augi, kas aug jūras līmenī esošajās augsnēs). Šajos mēnešos Santorinē vēja tikpat kā nav un reizumis nolīst arī lietus, sagādājot tik vērtīgos ūdens resursus. |
| --- | --- |

2.

Tomātu audzēšana ir pielāgota novada īpašajiem augsnes un klimatiskajiem apstākļiem (ūdens trūkums, daudz saulaino dienu gadā un ļoti stiprs vējš). Laika gaitā tomātu audzētāji ir selekcionējuši tomātus, kas piemēroti audzēšanai bez papildu laistīšanas un ir agrīni, šādi lielā mērā atrisinot problēmu, kura saistīta ar spēcīgo ziemeļvēju dominēšanu attiecīgajā apvidū un ūdens resursu trūkumu, ļaujot augam iziet attīstības ciklu martā, aprīlī un maijā (it īpaši augi, kas aug jūras līmenī esošajās augsnēs). Šajos mēnešos Santorinē vēja tikpat kā nav un reizumis nolīst arī lietus, sagādājot tik vērtīgos ūdens resursus.

| 3. | Audzēšanas paņēmieni ir īpaši pielāgoti – sēklas sēj tieši Santorines zemē. Šī metode nodrošina dziļas un sazarotas saknes veidošanos (atšķirībā no parastā tomātu audzēšanas paņēmiena, kad vispirms tiek izaudzēts stāds, kura sakne tiek apgriezta). |
| --- | --- |

3.

Audzēšanas paņēmieni ir īpaši pielāgoti – sēklas sēj tieši Santorines zemē. Šī metode nodrošina dziļas un sazarotas saknes veidošanos (atšķirībā no parastā tomātu audzēšanas paņēmiena, kad vispirms tiek izaudzēts stāds, kura sakne tiek apgriezta).

5.2.   Produkta specifika

Produkta īpašo iezīmju veidošanos ir ietekmējis sēklas materiāls, īpašie augsnes un klimatiskie apstākļi Santorinē un apkārtējās salās, kā arī tomātu audzētāju izmantotie tradicionālie audzēšanas paņēmieni.

| a) | “Tomataki Santorinis” ir sugas Lycopersicon esculentum Mill. vietējais ekotips, tam ir vēsturiska izcelsme, atsevišķa identitāte, vērojamas ģenētiskās variācijas, īpaša spēja pielāgoties sausumam un Santorines augsnes kaļķaini sārmainajam sastāvam. Komerciālos apjomos to ražo tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tā ir vietējā kultūra, ko ar īpašiem paņēmieniem audzē Santorines audzētāji un kas ir izveidojusies saistībā ar tradicionālo audzēšanas sistēmu ūdens trūkuma apstākļos. Šīs iezīmes ir izveidojušās un nostiprinājušās laika gaitā, savācot un atlasot sēklas nākamajai ražai. Tādējādi “Tomataki Santorinis” spēj labi pārciest biotiskos un abiotiskos stresa faktorus, saglabājot stabilu un apmierinošu ražību, augam bez papildu laistīšanas augot Santorines augsnē. |
| --- | --- |

a)

“Tomataki Santorinis” ir sugas Lycopersicon esculentum Mill. vietējais ekotips, tam ir vēsturiska izcelsme, atsevišķa identitāte, vērojamas ģenētiskās variācijas, īpaša spēja pielāgoties sausumam un Santorines augsnes kaļķaini sārmainajam sastāvam. Komerciālos apjomos to ražo tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tā ir vietējā kultūra, ko ar īpašiem paņēmieniem audzē Santorines audzētāji un kas ir izveidojusies saistībā ar tradicionālo audzēšanas sistēmu ūdens trūkuma apstākļos. Šīs iezīmes ir izveidojušās un nostiprinājušās laika gaitā, savācot un atlasot sēklas nākamajai ražai. Tādējādi “Tomataki Santorinis” spēj labi pārciest biotiskos un abiotiskos stresa faktorus, saglabājot stabilu un apmierinošu ražību, augam bez papildu laistīšanas augot Santorines augsnē.

| b) | Kā minēts produkta aprakstā, “Tomataki Santorinis” piemīt specifiska īpašība: šķīstošo cietvielu sastāvs pozitīvi ietekmē dārzeņa uzturvērtību un garšas īpašības. Šiem tomātiem šķīstošo cietvielu saturs attiecībā pret kopējo cietvielu saturu (robežās no 73 līdz 87 % pie 13–27 % cietvielu atlikuma) ir zemāks nekā klasiskajām tomātu šķirnēm, kurām šis rādītājs ir 95–98 % pie 2–5 % cietvielu atlikuma. Tas nozīmē, ka produktā ir lielāks cietvielu atlikums. Veicot eksperimentus, kuros šo tomātu parametrus salīdzināja ar lielaugļu tomātiem “Gs 67”, kas audzēti ar parastajām metodēm, atklājās, ka “Tomataki Santorinis” izceļas arī ar lielu askorbīnskābes, kopējo šķīstošo fenola savienojumu un likopēna saturu (minētās vielas ietilpst šķīstošajās cietvielās). Proti, 100 gramos svaiga produkta minēto vielu saturs tomātos “Tomataki Santorini” ir atbilstīgi 14–18 mg, 54–57 mg un 3,8–7,5 mg, bet klasiskās šķirnes “Gs 67” tomātos šīs vielas attiecīgi ir 8–12 mg, 30–35 mg un 1,8–7 mg. Līdzīgos garšas īpašību pētījumos konstatēts, ka “Tomataki Santorinis” ir augstāks šķīstošo cietvielu saturs un augstāks titrējamā skābuma saturs. Atšķirības ir izskaidrojamas ar to, ka šā ekotipa augi nodrošina askorbīnskābes pāriešanu augļos. |
| --- | --- |

b)

Kā minēts produkta aprakstā, “Tomataki Santorinis” piemīt specifiska īpašība: šķīstošo cietvielu sastāvs pozitīvi ietekmē dārzeņa uzturvērtību un garšas īpašības. Šiem tomātiem šķīstošo cietvielu saturs attiecībā pret kopējo cietvielu saturu (robežās no 73 līdz 87 % pie 13–27 % cietvielu atlikuma) ir zemāks nekā klasiskajām tomātu šķirnēm, kurām šis rādītājs ir 95–98 % pie 2–5 % cietvielu atlikuma. Tas nozīmē, ka produktā ir lielāks cietvielu atlikums. Veicot eksperimentus, kuros šo tomātu parametrus salīdzināja ar lielaugļu tomātiem “Gs 67”, kas audzēti ar parastajām metodēm, atklājās, ka “Tomataki Santorinis” izceļas arī ar lielu askorbīnskābes, kopējo šķīstošo fenola savienojumu un likopēna saturu (minētās vielas ietilpst šķīstošajās cietvielās). Proti, 100 gramos svaiga produkta minēto vielu saturs tomātos “Tomataki Santorini” ir atbilstīgi 14–18 mg, 54–57 mg un 3,8–7,5 mg, bet klasiskās šķirnes “Gs 67” tomātos šīs vielas attiecīgi ir 8–12 mg, 30–35 mg un 1,8–7 mg. Līdzīgos garšas īpašību pētījumos konstatēts, ka “Tomataki Santorinis” ir augstāks šķīstošo cietvielu saturs un augstāks titrējamā skābuma saturs. Atšķirības ir izskaidrojamas ar to, ka šā ekotipa augi nodrošina askorbīnskābes pāriešanu augļos.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Tomātu “Tomataki Santorinis” īpašo pazīmju kopums, ko veido fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības, ir radies vides faktoru, vietējās zinātības un ģenētiskā potenciāla apvienotajā ietekmē.

Tātad galvenās kvalitātes iezīmes, kas liecina par “Tomataki Santorinis” saikni ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu, ir šādas:

| a) | īpašs ģenētiskais materiāls, kas atbilst vietējās šķirnes pazīmēm un ir izveidojies, augiem ilgus gadus aklimatizējoties ģeogrāfiskā apgabala visnotaļ īpašajos apstākļos, un tradicionāls to sēklu savākšanas un atlases veids, kuras nākamajā gadā izmanto jaunās ražas iegūšanai. Augam, pielāgojoties Santorines videi, ir izveidojušās dažas noteiktas īpašības, kuru dēļ “Tomataki Santorinis” tirgū ir izslavēts kā sevišķi kvalitatīvs produkts. Šīs īpašības ir atšķirīgā identitāte, ģenētiskā variācija un īpašā spēja pielāgoties sausumam; svarīgs ir arī augsnes kaļķainums un sārmainums; turklāt šīs īpašības ir saistītas arī ar tradicionālo audzēšanas sistēmu. Nesenos pētījumos noskaidrots, ka: a) veicot filoģenētiskās saiknes pētījumus starp diviem Santorines tomātu veidiem un septiņām iekšzemes tomātu šķirnēm, tika analizētas 38 augu raksturiezīmes, un analīzes apliecināja, ka Santorines tomāti ģenētiskā ziņā nepārprotami atšķiras no visām pārējām šķirnēm (tas Santorines tomātiem piešķir atsevišķu (unikālu) identitāti), un b) paralēli novērtējot atlasītus tomātu genotipus, kuri audzēti Santorinē tradicionālās ekstensīvās audzēšanas apstākļos un Valsts lauksaimniecības pētījumu fondā Salonikos, izmantojot konvencionālo intensīvās audzēšanas metodi, noskaidrojās, ka vide spēcīgi ietekmē audzēšanas īpatnības, turklāt salīdzinājums apliecināja, ka ražošana un tās metodes spēj pilnībā izpausties tikai in situ vidē (Santorinē), kas pierāda, ka in situ atlase ir visvērtīgākā.
  Tāpat arī atzīmēts, ka tomātu reakcija uz augsnes augsto sārmainumu izpaužas kā palielināts cukura saturs gatavajos augļos.
  No tā var secināt, ka šis vietējais ekotips ir ļoti vērtīgs no agronomijas viedokļa, jo ir apbrīnojami izturīgs pret sausumu un vairākām slimībām, kā lapu sausplankumainību, miltrasu, fuzariozi un lakstu lēnvīti, vienlaikus būdams izcili pielāgojies salas vulkāniskajām augsnēm un Santorines augsnes kaļķaini sārmainajam sastāvam. Ražība Santorines sausajās augsnēs ir vidēji ap 500 kg uz 0,1 ha, tikai retos gadījumos sasniegdama 1 000 kg. |
| --- | --- |

a)

īpašs ģenētiskais materiāls, kas atbilst vietējās šķirnes pazīmēm un ir izveidojies, augiem ilgus gadus aklimatizējoties ģeogrāfiskā apgabala visnotaļ īpašajos apstākļos, un tradicionāls to sēklu savākšanas un atlases veids, kuras nākamajā gadā izmanto jaunās ražas iegūšanai. Augam, pielāgojoties Santorines videi, ir izveidojušās dažas noteiktas īpašības, kuru dēļ “Tomataki Santorinis” tirgū ir izslavēts kā sevišķi kvalitatīvs produkts. Šīs īpašības ir atšķirīgā identitāte, ģenētiskā variācija un īpašā spēja pielāgoties sausumam; svarīgs ir arī augsnes kaļķainums un sārmainums; turklāt šīs īpašības ir saistītas arī ar tradicionālo audzēšanas sistēmu. Nesenos pētījumos noskaidrots, ka: a) veicot filoģenētiskās saiknes pētījumus starp diviem Santorines tomātu veidiem un septiņām iekšzemes tomātu šķirnēm, tika analizētas 38 augu raksturiezīmes, un analīzes apliecināja, ka Santorines tomāti ģenētiskā ziņā nepārprotami atšķiras no visām pārējām šķirnēm (tas Santorines tomātiem piešķir atsevišķu (unikālu) identitāti), un b) paralēli novērtējot atlasītus tomātu genotipus, kuri audzēti Santorinē tradicionālās ekstensīvās audzēšanas apstākļos un Valsts lauksaimniecības pētījumu fondā Salonikos, izmantojot konvencionālo intensīvās audzēšanas metodi, noskaidrojās, ka vide spēcīgi ietekmē audzēšanas īpatnības, turklāt salīdzinājums apliecināja, ka ražošana un tās metodes spēj pilnībā izpausties tikai in situ vidē (Santorinē), kas pierāda, ka in situ atlase ir visvērtīgākā.

Tāpat arī atzīmēts, ka tomātu reakcija uz augsnes augsto sārmainumu izpaužas kā palielināts cukura saturs gatavajos augļos.

No tā var secināt, ka šis vietējais ekotips ir ļoti vērtīgs no agronomijas viedokļa, jo ir apbrīnojami izturīgs pret sausumu un vairākām slimībām, kā lapu sausplankumainību, miltrasu, fuzariozi un lakstu lēnvīti, vienlaikus būdams izcili pielāgojies salas vulkāniskajām augsnēm un Santorines augsnes kaļķaini sārmainajam sastāvam. Ražība Santorines sausajās augsnēs ir vidēji ap 500 kg uz 0,1 ha, tikai retos gadījumos sasniegdama 1 000 kg.

| b) | No augļu fizikāli ķīmiskajām īpašībām visraksturīgākās ir sevišķi augstais cukura un kopējo cietvielu saturs, kas atspoguļojas arī produkta organoleptiskajās īpašībās. No vienas puses, tās ietekmē nātrija klātbūtne, kas izraisa ūdens trūkumu, un, no otras puses, īpatnējās Santorines augsnes, kas nakts laikā vulkāna kalderā uzsūc atmosfēras mitrumu, kuru dienas laikā pamazām uzņem augi (pumeks ir pazīstams kā ūdeni absorbējošs iezis). Turklāt augiem netiek dots mēslojums, proti, tie aug ūdens trūkuma režīmā, ko papildina augsnes paaugstinātais sārmainums. Tie ir galvenie iemesli, kuru dēļ tomātos veidojas paaugstināts cukuru līmenis un kopējais cietvielu daudzums, kā arī vispārējās garšas īpašības un uzturvērtība. |
| --- | --- |

b)

No augļu fizikāli ķīmiskajām īpašībām visraksturīgākās ir sevišķi augstais cukura un kopējo cietvielu saturs, kas atspoguļojas arī produkta organoleptiskajās īpašībās. No vienas puses, tās ietekmē nātrija klātbūtne, kas izraisa ūdens trūkumu, un, no otras puses, īpatnējās Santorines augsnes, kas nakts laikā vulkāna kalderā uzsūc atmosfēras mitrumu, kuru dienas laikā pamazām uzņem augi (pumeks ir pazīstams kā ūdeni absorbējošs iezis). Turklāt augiem netiek dots mēslojums, proti, tie aug ūdens trūkuma režīmā, ko papildina augsnes paaugstinātais sārmainums. Tie ir galvenie iemesli, kuru dēļ tomātos veidojas paaugstināts cukuru līmenis un kopējais cietvielu daudzums, kā arī vispārējās garšas īpašības un uzturvērtība.

| c) | Produkta reputācija un vēsturiskie aspekti. Pirmās apstiprinātās liecības par tomātu audzēšanu Santorinē attiecas uz 19. gadsimta beigām, ļaujot spriest, ka tā aizsākusies 19. gadsimta 70.–80. gados. Apmēram desmit gadus vēlāk (1899. gadā) tika veikts pirmais sistemātiskais pētījums par Santorines veģetāciju un lauksaimniecisko ražošanu, kurā pirmoreiz oficiāli aprakstīta tomātu audzēšana Santorinē, lai gan netiek minēti ekonomiskie aspekti. Tas liecina, ka tomātu audzēšanas nozīme salas ekonomiskajā dzīvē bija neliela un ka šo produktu galvenokārt izmantoja salas iedzīvotāju uztura vajadzību nodrošināšanai. |
| --- | --- |

c)

Produkta reputācija un vēsturiskie aspekti. Pirmās apstiprinātās liecības par tomātu audzēšanu Santorinē attiecas uz 19. gadsimta beigām, ļaujot spriest, ka tā aizsākusies 19. gadsimta 70.–80. gados. Apmēram desmit gadus vēlāk (1899. gadā) tika veikts pirmais sistemātiskais pētījums par Santorines veģetāciju un lauksaimniecisko ražošanu, kurā pirmoreiz oficiāli aprakstīta tomātu audzēšana Santorinē, lai gan netiek minēti ekonomiskie aspekti. Tas liecina, ka tomātu audzēšanas nozīme salas ekonomiskajā dzīvē bija neliela un ka šo produktu galvenokārt izmantoja salas iedzīvotāju uztura vajadzību nodrošināšanai.

Sistemātiska tomātu importēšana no Santorines sākās pēc Oktobra revolūcijas, kad Santorines vīnus vairs nevarēja izvest uz Krieviju, tāpēc saruka ienākumi no vīnkopības un vajadzēja atrast jaunas ienesīgas kultūras. Tā 1919.–1920. gadā salas vietējā avīzē “Santorini” lasāms, ka tomātu audzēšana vēršas plašumā uz vīnogulāju rēķina, par iemeslu minot peļņu, kas 1922. gadā tomātu audzēšanā bija pieckārt lielāka nekā vīnogulāju audzēšanā. Papamanolis raksta, ka visos apvidos pumeka augsnē audzējot tomātus, un norāda, ka 1928. gadā pavisam saražotas apmēram 1 300 tonnas tomātu biezeņa. Apmēram tajā pašā periodā (1928.–1929. gadā) Santorini apmeklēja skolotājs Duraco-Morozīni, kurš aprakstīja tomātu audzēšanu Pirgas un Tirasijas apvidos, kā arī konservu ražotni Mesarā, Mesagonijas apvidū. 1933. gadā Danezis min, ka tomātu audzēšana ir viena no divām galvenajām nozarēm Santorines lauksaimniecībā. Tolaik tomāti Santorinē bija audzēti jau aptuveni 50 gadus. Šis laikposms bija pietiekams, lai kultūra paspētu pielāgoties salas īpašajam klimatam un augsnēm, lai izveidotos tradicionālie vietējie audzēšanas paņēmieni un audzējamais produkts izvērstu salīdzinošās priekšrocības.

Pašlaik patērētāji Santorines tomātus uzskata par izcilas kvalitātes produktu, par ko var spriest no daudzajām norādēm internetā un konferencēm, kā arī no daudzām receptēm, kuru galvenā sastāvdaļa ir “Tomataki Santorinis”.

Nobeigumā jāatzīmē, ka Santorinē audzēto tomātu galvenā priekšrocība ir paaugstinātais cukura saturs un kopējais cietvielu daudzums augļos. Šīs īpašās kvalitātes pazīmes ir radušās vietējās šķirnes ģenētiskā materiāla, audzēšanas paņēmienu un, protams, Santorines īpašo augsnes un klimatisko apstākļu apvienotajā ietekmē. “Tomataki Santorinis” ir raksturīgs piemērs tam, kā vietējais produkts, kas radies unikālu dabas resursu ilgstošas izmantošanas ietekmē, spēj atbilst augstas kvalitātes produktu ražošanas parametriem un ir iemantojis izcilu reputāciju.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/tomataki_santorinis_221012.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skat. 2. atsauci.

---